Prop. 101 L

(2018–2019)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak)

Endringer i energiloven § 9-5 (innhenting av politiattest)

Tilråding fra Olje- og energidepartementet 10. april 2019, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Proposisjonens hovedinnhold

Departementet foreslår endringer i lov om produksjon, omforming, overføring, omsetning, fordeling og bruk av energi m.m. av 29. juni 1990 nr. 50 § 9-5. Det foreslås et nytt tredje ledd som vil gi hjemmel for at beredskapsmyndigheten kan gi forskrift om at enheter som inngår i Kraftforsyningens beredskapsorganisasjon (KBO) kan kreve fremlagt politiattest fra personer som skal ha tilgang til klassifiserte anlegg.

Anlegg som er klassifisert etter forskrift av 7. desember 2012 nr. 1157 om sikkerhet og beredskap i energiforsyningen (kraftberedskapsforskriften) kapittel 5 anses å være av vesentlig betydning for energiforsyningen. Misbruk av informasjon om slike anlegg kan i sin ytterste konsekvens føre til at samfunnskritiske funksjoner blir satt ut av spill. Formålet med lovforslaget er å bedre virksomhetenes mulighet til å sikre klassifiserte anlegg mot personer som av ulike grunner ikke er egnet til å ha tilgang til dem. Med tilgang siktes det både til fysisk tilgang og tilgang gjennom IKT-systemer.

Departementet foreslår en hjemmel for forskriftsbestemmelser om innhenting og bruk av politiattest, som kan inntas i kraftberedskapsforskriften. Et forslag til endringer i forskriften ble sendt på høring i desember 2017. Høringsfristen var 20. mars 2018. Det fremgår av høringsforslaget at Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) mener at politiattest bør være en del av bakgrunnssjekken av personer som skal få tilgang til anlegg, system eller annet som er klassifisert i beredskapsklasse 3.

2 Forslagets bakgrunn

Offentlige myndigheter ved PST, NSM, Økokrim og Kripos har i en årrekke og i flere ulike trusselvurderinger og rapporter pekt på innsidetrusler som en utfordring for både offentlige og private virksomheter. Gode sikkerhetsrutiner for personkontroll ved, under og etter ansettelse er derfor vurdert som nødvendig for å redusere denne risikoen.

En arbeidsgruppe ved NVE har vurdert behovet for å styrke arbeidet med å håndtere risiko som følge av digitalisering. Arbeidsgruppens vurderinger er sammenfattet i NVE Rapport 26: 2017 Regulering av IKT-sikkerhet. Arbeidsgruppen vurderte det slik at dagens regelverk i stor grad samsvarer med internasjonale standarder og praksis, men så likevel behov for ytterligere presiseringer i regelverket for å bidra til at virksomheter og systemer i energisektoren er best mulig beskyttet mot digitale trusler. Arbeidsgruppen anbefalte på denne bakgrunn blant annet at det innføres større mulighet for kontroll med personer som skal få tilgang til anlegg, system eller annet som er klassifisert etter kapittel 5 i kraftberedskapsforskriften.

Energiloven § 9-3 gir departementet hjemmel for å fastsette ytterligere regler om informasjonssikkerhet for kraftforsyningen ved forskrift. Energiloven § 9-5 inneholder bestemmelser om meldeplikt ved igangsetting av arbeid for å bygge eller endre anlegg eller systemer som nevnt i energiloven § 9-2. Kraftberedskapsforskriften § 6-7 om personkontroll har bestemmelser om bakgrunnssjekk av personer som gis tilgang til klassifiserte anlegg.

Departementet mener det er behov for større mulighet for kontroll av personer som skal få tilgang til klassifiserte anlegg enn det som følger av dagens kraftberedskapsforskrift. Det foreslås derfor en ny lovhjemmel som gir beredskapsmyndigheten kompetanse til å gi forskrift om krav om fremleggelse av politiattest for personer som skal få tilgang til klassifiserte anlegg. Departementet foreslår at bestemmelsen plasseres i energiloven.

3 Høringen

Olje- og energidepartementet fremmet forslag til endring av energiloven § 9-5 i et høringsnotat datert 22. oktober 2018. Høringsdokumentet ble lagt ut på departementets hjemmeside med invitasjon også for andre enn de som stod på høringslisten til å komme med uttalelser. Høringsdokumentet ble sendt til følgende institusjoner og organisasjoner:

Samtlige departementer

Samtlige fylkesmenn

Sametinget

Samtlige fylkeskommuner

Datatilsynet

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap

Finanstilsynet

Forbrukerombudet

Forbrukerrådet

Forbrukerklageutvalget

Konkurransetilsynet

Konkurranseklagenemnda v/klagenemndssektretariatet

Norges forskningsråd

Norges handelshøyskole

Norges vassdrags- og energidirektorat

Regelrådet for næringslivet

Regjeringsadvokatembetet

Statistisk sentralbyrå

Universitetet i Oslo, Senter for europarett

Universitetet i Oslo, Nordisk Institutt for Sjørett

Enova SF

Nord Pool

Statkraft SF

Statnett SF

Den norske advokatforening

Distriktsenergi

El og IT forbundet

Energi Norge

Energiveteranene

Industri Energi

Kommunenes Sentralforbund

KS Bedrift

Landsorganisasjonen i Norge

Landssamanslutninga av vasskraftkommunar

Landssammenslutningen av norske vindkraftkommuner

NHO

Norsk Industri

Norwea

Samarbeidande Kraftfylke, c/o SFE Energisekretariatet

Samfunns- og næringslivsforskning

SINTEF Energiforskning AS

Småkraftforeninga

Virke Hovedorganisasjon

Departementet mottok i alt 19 høringsuttalelser. Høringsuttalelsene er lagt ut på departementets hjemmeside. Følgende instanser innga høringssvar:

Helse- og omsorgsdepartementet

Justis- og beredskapsdepartementet

Klima- og miljødepartementet

Kunnskapsdepartementet

Landbruks- og matdepartementet

Utenriksdepartementet

Sysselmannen på Svalbard

Fylkesmannen i Trøndelag

Datatilsynet

Finnmark politidistrikt

Kripos

Norges vassdrags- og energidirektorat

Politidirektoratet

Statistisk Sentralbyrå

Statnett SF

Den norske advokatforening

Energi Norge

Kristian Mosnes

KS Bedrift Energi

Av disse hadde Helse- og omsorgsdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet, Klima- og miljødepartementet, Kunnskapsdepartementet, Landbruks- og matdepartementet, Utenriksdepartementet, Energi Norge, Fylkesmannen i Trøndelag, Norges vassdrags- og energidirektorat og Statistisk Sentralbyrå ingen merknader.

Av høringsinstansene som hadde merknader var de fleste positive til forslaget om en ny forskriftshjemmel om krav til fremleggelse av politiattest fra personer som skal få tilgang til klassifiserte anlegg innen energiforsyningen. Flere av høringsinstansene har synspunkter på hvilken type politiattest som bør kreves fremlagt. Enkelte etterlyser en nærmere redegjørelse for de personvernkonsekvenser forsalget medfører, herunder mulige konsekvenser for allerede ansatt personell.

Finnmark politidistrikt støtter forslaget og begrunnelsen for forslaget. Kommentarene for øvrig i denne høringsuttalelsen gjelder de nå vedtatte endringene i kraftberedskapsforskriften § 6-7, jf. høringsdokument 6/2017 fra NVE.

Sysselmannen på Svalbard har gitt et innspill som gjelder virkeområdet for energiloven med forskrifter og anvendelsen av dette regelverket på Svalbard, og knytter seg således ikke direkte til de forhold høringsnotatet omhandler.

4 Departementets forslag

4.1 Departementets høringsforslag

4.1.1 Bestemmelsens virkeområde

Det følger av forskrift om behandling av opplysninger i politiet og påtalemyndigheten av 20. september 2013 nr. 1097 (politiregisterforskriften) § 36-1 at politiattest kan utstedes til person som har fått tilbud om eller er innstilt til en konkret stilling, virksomhet, aktivitet eller annen funksjon. Nye krav om innhenting og fremleggelse av politiattest vil som følge av dette bare gjelde ved nyansettelser. Allerede ansatt personell vil ikke være omfattet.

Adgangen til å kreve innhenting og fremleggelse av politiattest ble foreslått begrenset til å gjelde personer som får tilbud om eller innstilles til stilling som innebærer at vedkommende får tilgang til anlegg som er klassifisert etter beredskapsforskriften. Dette er «… anlegg, system eller annet som har vesentlig betydning for drift eller gjenoppretting av eller sikkerhet i produksjon, omforming, overføring eller fordeling av elektrisk energi eller fjernvarme», jf kraftberedskapsforskriften § 5-2 første ledd. Eksempler på slike anlegg er kraftstasjoner, transformatorstasjoner, kraftledninger og driftskontrollsystemer.

Kraftberedskapsforskriften § 5-2 syvende til niende ledd gir en nærmere beskrivelse av hvilke anlegg og annet som omfattes av krav om klassifisering etter forskriften. Forskriften oppstiller tre klasser; klasse 1, 2 og 3. Klasse 3 omfatter anleggene med høyest spenningsnivå i energiforsyningen. Behovet for tilgangskontroll, herunder det å kunne kreve politiattest, vil derfor etter departementets syn være viktigst for denne typen anlegg.

Departementet mente at en lovhjemmel som gir beredskapsmyndigheten anledning til å gi forskrift om krav om innhenting og fremleggelse av politiattest bør utformes generelt, og knyttes opp mot alle anlegg, system og annet som har vesentlig betydning for kraftforsyningen (klassifiserte anlegg). En nærmere avgrensning, herunder hvilke beredskapsklasser kravet om politiattest skal gjelde for, kan gjøres i forskrift.

Departementet foreslo i høringsnotatet en lovhjemmel som dekker alle personer som skal få tilgang til klassifiserte anlegg. Dette omfatter ansettelsesforhold av både fast og midlertidig karakter. Departementet så videre at det kan være behov for å kreve politiattest også ved bruk av midlertidig innleid arbeidskraft som konsulenter og andre selvstendige oppdragstakere. Et tilstrekkelig sikkerhetsnivå er viktig også ved arbeidsforhold av begrenset varighet, og ved bruk av midlertidig innleid arbeidskraft.

Et særlig spørsmål i denne forbindelse er utenlandske arbeidstakeres/oppdragstakeres mulighet til å innhente nødvendig politiattest. Med politiattest menes i utgangspunktet norsk politiattest med opplysninger fra norsk politiregister. For utlendinger innebærer det at vandelskontrollen kun vil omfatte den tiden de har vært bosatt i Norge. Har vedkommende vært bosatt i Norge i kort tid vil en norsk politiattest derfor kunne ha begrenset verdi.

Politiregisterloven § 36 annet ledd åpner for at det i lov eller forskrift gitt i medhold av lov kan stilles krav om botid ved utstedelse av politiattest for utlendinger dersom «vesentlige samfunnshensyn» tilsier dette. Departementet mener det er hensiktsmessig at et eventuelt krav om botid fremgår av forskrift gitt i medhold av lovhjemmelen som nå foreslås, dersom beredskapsmyndigheten mener at det er grunnlag for å oppstille et slikt krav. EØS-borgere uten tilstrekkelig lang botid i Norge vil kunne oppfylle kravet ved å fremlegge politiattest fra eget hjemland, jf. politiregisterloven § 36 første ledd nr. 1, jf. politiregisterforskriften § 28-2 første ledd der det fremgår at «[p]olitiattest utstedt i annet EØS-land likestilles med norsk politiattest i de tilfeller hvor det er hjemlet krav om botid, jf. politiregisterloven § 36 annet ledd».

Nærmere krav til innhenting og bruk av politiattest ble forutsatt presisert i forskrift. Slike presiseringer er planlagt inntatt i kraftberedskapsforskriften. Det fremgår av NVEs forslag til endringer i denne forskriften at krav om fremleggelse av politiattest bare skal gjelde for personer som skal få tilgang til anlegg i beredskapsklasse 3.

4.1.2 Hva slags politiattest skal kreves?

Politiattester kan være ordinære eller uttømmende. Videre kan både ordinære og uttømmende politiattester være utvidet, eventuelt avgrenset. For nærmere informasjon om de ulike typer politiattest viste høringsnotatet til politiregisterloven kapittel 7. Etter departementets vurdering vil det være tilstrekkelig for å oppfylle formålet med et nytt § 9-5 tredje ledd at det gis anledning til å kreve fremlagt ordinær politiattest, jf. politiregisterloven § 40. En ordinær politiattest viser de fleste typer lovbrudd begått innenfor en begrenset tidsperiode.

4.1.3 Saksbehandling ved utstedelse av politiattest

Etter politiregisterforskriften § 36-1 kan det bare utstedes politiattest til den som har fått tilbud om eller er innstilt til en konkret stilling, virksomhet eller aktivitet. Det fremgår videre av politiregisterforskriften § 37-1 at det bør opplyses om adgangen til å kreve politiattest i forbindelse med utlysning av stillingen. Når det gjelder kontraktsinngåelser med konsulenter og andre oppdragstakere, mente departementet i høringsnotatet at KBO-enhetene bør kreve politiattest fremlagt senest ved kontraktsinngåelsen.

Arbeidsgiver eller oppdragsgiver kan ikke innhente politiattest på egenhånd. Det er kun den personen attesten gjelder som kan søke om, og få utstedt politiattest. Vedkommende må identifisere seg for politiet og godtgjøre hva som er formålet med attesten, jf. politiregisterloven § 44. Dette vil sikre den enkelte oversikt over og kontroll med egne personopplysninger. Saksbehandlingsreglene i politiregisterforskriften kapittel 36 og 37, samt i lov om behandling av opplysninger i politiet og påtalemyndigheten av 28. mai 2010 nr. 16 § 44 vil gjelde på vanlig måte.

4.1.4 Politiattester og personopplysningsloven

En politiattest inneholder opplysninger om eventuelle straffedommer og lovovertredelser, og skal behandles i henhold til lov om behandling av personopplysninger av 15. juni 2018. nr. 38 (personopplysningsloven) § 11. Personopplysningsloven gjennomfører EUs personvernforordning (forordning 2016/679) i norsk rett.

Forordningens hovedregel er at personopplysninger om straffedommer og lovovertredelser bare kan behandles under offentlige myndigheters kontroll. Behandling utenfor slik kontroll kan likevel skje i den utstrekning det er tillatt i medhold av annen lovgivning, som også sikrer nødvendige garantier for de registrertes rettigheter og friheter, jf. forordningens artikkel 10 første punktum.

Når det gjelder kravet om nødvendige garantier for de registrertes rettigheter og friheter viste departementet i høringsnotatet til politiregisterforskriften § 37-2. Denne bestemmelsen stiller krav til oppbevaring av politiattesten hos mottakeren. Attesten skal oppbevares utilgjengelig for uvedkommende, og ikke lenger enn det som er «nødvendig for formålet med politiattesten».

Behandling av denne typen opplysninger forutsetter videre at det foreligger et såkalt behandlingsgrunnlag etter personvernforordningen artikkel 6. Et nytt tredje ledd i energiloven § 9-5 og supplerende regler i forskrift vil utgjøre nødvendig behandlingsgrunnlag, jf. forordningens artikkel 6 nr. 1 bokstav c.

Den enkelte KBO-enhet er ansvarlig for at behandlingen av personopplysningene som fremgår av attesten skjer i henhold til den til enhver tid gjeldende personvernlovgivning. I høringsnotatet viste departementet til Datatilsynets nettsider for veiledning om behandling av personopplysninger.

4.2 Høringsinstansenes syn

De fleste høringsinstansene, herunder KS Bedrift Energi, Advokatforeningen, Politidirektoratet, Kripos og Finnmark politidistrikt er positive til forslaget om en ny forskriftshjemmel om krav til fremleggelse av politiattest fra personer som skal få tilgang til klassifiserte anlegg innen energiforsyningen.

Statnett SF støtter utgangspunktet om at det bør gjennomføres bakgrunnssjekk av personer som skal få tilgang til anlegg av vesentlig betydning for energiforsyningen, men setter spørsmålstegn ved om fremleggelse av politiattest vil være tilstrekkelig. Statnett SF anser at det vil være mer hensiktsmessig med en utvidet hjemmel for sikkerhetsklarering av personell som skal få tilgang til slike anlegg. Statnett SF mener det vil bli krevende for den enkelte KBO-enhet selv å skulle vurdere ansattes skikkethet basert på opplysninger som fremkommer av en politiattest, og mener det er risiko for at det kan utvikle seg ulik praksis blant de forskjellige KBO-enhetene.

Flere av høringsinstansene har synspunkter på hva slags type politiattest KBO-enhetene skal kunne kreve fremlagt. Politidirektoratet og Kripos understreker at et krav om politiattest vil være et viktig forebyggende tiltak for å hindre kriminalitet mot klassifiserte anlegg, men setter spørsmålstegn ved om en ordinær politiattest er tilstrekkelig for dette formålet. Sett hen til potensielt skadeomfang mener Politidirektoratet og Kripos at departementet bør vurdere en mer omfattende hjemmel der det gis anledning til å kreve fremlagt uttømmende og utvidet politiattest.

Datatilsynet viser på sin side til at politiattest er en form for utlevering, og dermed også behandling, av personopplysninger, og understreker at man ikke skal behandle flere opplysninger enn det som er nødvendig ut fra formålet. Datatilsynet stiller derfor spørsmål om det er tilstrekkelig med en avgrenset ordinær politiattest.

Kristian Mosnes viser til gjeldende krav om sikkerhetsklarering, og mener dette er tilstrekkelig for å ivareta behovet for personkontroll. Subsidiært mener han det er tilstrekkelig med fremleggelse av ordinær politiattest, da han mener at et eventuelt krav om uttømmende politiattest vil få konsekvenser for rekrutteringen til bransjen. Mosnes mener også det er en risiko for at allerede ansatte personer vil ønske å si opp sine stillinger i frykt for å bli møtt med krav om fremleggelse av en uttømmende politiattest.

Datatilsynet, Politidirektoratet og Kripos etterlyser en nærmere redegjørelse for de personvernkonsekvenser forslaget medfører, og Statnett SF er opptatt av mulige konsekvenser for allerede ansatt personell dersom politiattesten inneholder negative opplysninger.

Politidirektoratet påpeker at rekkevidden av den nye lovhjemmelen må avgrenses mot enheter eller objekter som måtte bli klassifisert som skjermingsverdige etter sikkerhetsloven.

Advokatforeningen understreker at tilgang gjennom IKT-systemer vil utgjøre den største sikkerhetsrisikoen, og foreslår at høringsnotatets presisering om at man med «tilgang» til anlegg mener både fysisk tilgang og tilgang gjennom IKT-systemer inntas direkte i lovteksten.

4.3 Departementets vurdering

Flere av høringsinstansene har meninger om hvilken type politiattest KBO-enhetene skal kunne kreve fremlagt.

Som Datatilsynet påpeker vil et krav om fremleggelse av politiattest medføre behandling av personopplysninger, og slike opplysninger skal ikke behandles i større utstrekning enn det som er nødvendig ut fra formålet. Formålet med et krav om politiattest for personer som skal få tilgang til klassifiserte anlegg vil være å vurdere om vedkommende representerer en sikkerhetsmessig risiko. En ordinær politiattest viser de fleste typer lovbrudd begått innenfor en begrenset tidsperiode. Departementet er enig med Politidirektoratet og Kripos i at det potensielle skadeomfanget tilsier behov for kontroll med personer som skal få tilgang til klassifiserte anlegg, men legger til grunn at en ordinær politiattest vil være tilstrekkelig for formålet.

Departementet har vurdert om det kan være tilstrekkelig med et krav om avgrenset ordinær politiattest. En slik attest vil kun vise straffereaksjoner ilagt for nærmere bestemte typer lovbrudd. Lovhjemmelen og formålet med attesten avgjør hvilke typer lovbrudd en slik avgrenset attest skal vise. Etter departementets oppfatning kan et bredt spekter av lovovertredelser være relevante ved vurderingen av om en person representerer en sikkerhetsrisiko i energisektoren. Departementet mener derfor det er nødvendig med en hjemmel som gir adgang til å stille krav om fremleggelse av ordinær politiattest.

Enkelte høringsinstanser har etterlyst en nærmere vurdering av personvernkonsekvenser som følge av forslaget. Departementet viser til høringsnotatets punkt 3.4, jf. punkt 4.1.4 over. Bakgrunnen for lovforslaget er et behov for større mulighet for kontroll av personer som skal få tilgang til klassifiserte anlegg enn det som følger av dagens regelverk. Klassifiserte anlegg etter kraftberedskapsforskriften vil typisk være infrastruktur og andre anlegg av stor betydning for kraftforsyningen. Kraftforsyningens kritiske betydning for samfunnet som helhet tilsier at man må ha tilstrekkelig kontroll med hvem som skal få tilgang til slike anlegg.

Et krav om fremleggelse av politiattest vil medføre behandling av personopplysninger. Den registrertes rettigheter og friheter ivaretas ved at behandlingen av slike opplysninger må finne sted i henhold til den til enhver tid gjeldende personvernlovgivning, og kun for det formålet politiattesten er innhentet for. Departementet viser videre til politiregisterforskriften § 37-2 som stiller krav om at fremlagt politiattest må oppbevares utilgjengelig for uvedkommende, og at den ikke kan oppbevares lenger enn det som er nødvendig for formålet med politiattesten.

Departementet mener i lys av dette at eventuelle ulemper for den registrerte står i et rimelig forhold til formålet med et krav om fremleggelse av politiattest, som skal gjøre det mulig for de aktuelle KBO-enhetene å foreta en sikkerhetsmessig vurdering før vedkommende eventuelt gis tilgang til anlegg av sentral betydning for kraftforsyningen.

Under henvisning til høringsinnspill fra Statnett SF og fra Kristian Mosnes viser departementet også til at kravet om fremleggelse av politiattest kun vil gjelde ved nyansettelser.

Departementet har merket seg Advokatforeningens forslag om å innta en presisering i lovteksten om at man med «tilgang» til anlegg mener både fysisk tilgang og tilgang gjennom IKT-systemer. Departementet ser grunn til å presisere dette i proposisjonen. For øvrig kan det gis nærmere bestemmelser om innhenting og bruk av politiattest i forskrift.

5 Økonomiske og administrative konsekvenser

Oppgaven med å utstede politiattest ligger til politiet. Forslaget til lovendring vil innebære en begrenset økning av henvendelser for politiet. Denne økningen antas å være liten i forhold til den totale mengden henvendelser om utstedelse av politiattest.

Den foreslåtte lovhjemmelen er generelt utformet. Den gir hjemmel for å sette krav i forskrift om innhenting og fremleggelse av politiattest for personer som skal få tilgang til alle anlegg, system mv. som har betydning for kraftforsyningen, også i lavere beredskapsklasser. Slike krav er i første omgang foreslått kun å gjelde for personer som skal ha tilgang til anlegg i beredskapsklasse 3, jf. NVEs forslag til endringer i kraftberedskapsforskriften som ble sendt på høring i desember 2017.

Departementet anslår at det er rundt 2.000 personer som i dag er ansatt i stillinger som forutsetter at de har tilgang til anlegg i beredskapsklasse 3. Dette tallet er usikkert, men kan bidra til å illustrere et mulig omfang av forespørsler om utstedelse av politiattest. Et krav om politiattest vil gjelde ved nyansettelser i de aktuelle stillingene. Departementets vurdering er derfor at de administrative og økonomiske konsekvensene for politiet vil være begrenset.

Etter departementets syn vil det ikke bli nevneverdige økonomiske eller administrative konsekvenser for den enkelte KBO-enhet. Den praktiske fremgangsmåten innebærer at den enkelte ansatte, konsulent eller oppdragstaker selv må innhente politiattest fra politiet. Det bidrar til å begrense arbeidsbyrden for de aktuelle virksomhetene. Søknaden om politiattest kan sendes elektronisk.

6 Merknader til lovforslaget

Hjemmelen for å stille krav om innhenting og fremleggelse av politiattest vil kun gjelde for virksomheter som etter energiloven er å anse som KBO-enheter. Andre virksomheter vil ikke ha hjemmel til å kreve innhenting og fremleggelse av politiattest. Etter energiloven § 9-1 første ledd er KBO-enheter «de enheter som eier eller driver anlegg eller annet som har vesentlig betydning for drift eller gjenoppretting av eller sikkerhet i produksjon, omforming, overføring, omsetning eller fordeling av elektrisk energi eller fjernvarme».

Etter energiloven § 9-1 første ledd siste setning kan beredskapsmyndigheten ved enkeltvedtak eller forskrift spesifisere hvilke enheter som skal inngå i KBO. Kraftberedskapsforskriften § 2-1 inneholder en nærmere definisjon av hvilke enheter som er KBO-enheter. I tillegg kan beredskapsmyndigheten ved enkeltvedtak bestemme at også andre virksomheter som eier eller driver anlegg eller annet som er av vesentlig betydning for forsyningssikkerheten skal være KBO-enhet, jf. § 3-1 annet ledd.

Et krav om innhenting og fremleggelse av politiattest vil gjelde alle fysiske personer som får tilbud om eller innstilles til stilling som innebærer at vedkommende får tilgang til anlegg, systemer eller annet som er klassifisert etter beredskapsforskriften. Med «personer» menes både fast ansatte og andre som kan få tilgang til klassifiserte anlegg. Sistnevnte omfatter blant annet innleid midlertidig arbeidskraft, eksempelvis konsulenter og andre oppdragstakere. Den nærmere adgangen til bruk av politiattest forutsettes presisert i forskrift.

Med «tilgang» menes både fysisk tilgang og tilgang gjennom IKT-systemer. Ordet «kreve» innebærer at KBO-enhetene kan forlange at en person som anses aktuell for ansettelse i stilling som forutsetter tilgang til klassifiserte anlegg selv må innhente og fremlegge politiattest.

For å avgrense de aktuelle virksomhetene har bestemmelsen tilsvarende formulering som i energiloven § 9-1 første ledd. I praksis kan det være hensiktsmessig å definere de aktuelle anleggene ved hjelp av klassifiseringsordningen i kraftberedskapsforskriften. Beredskapsmyndigheten kan gi nærmere bestemmelser om innhenting og bruk av politiattest i forskrift.

Hva som omfattes av en ordinær politiattest følger av politiregisterloven § 40.

Tilråding

Olje- og energidepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et fremlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i energiloven § 9-5 (innhenting av politiattest).

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak til lov om endringer i energiloven § 9-5 (innhenting av politiattest) i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til lov om endringer i energiloven § 9-5 (innhenting av politiattest)

I

I lov 29. juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning, fordeling og bruk av energi m.m. gjøres følgende endringer:

§ 9-5 overskriften skal lyde:

§ 9-5 (Meldeplikt, rett til adgang og vilkår for tilgang)

§ 9-5 nytt tredje ledd skal lyde:

Beredskapsmyndigheten kan gi forskrift om at KBO-enheter kan kreve at personer som skal ha tilgang til anlegg eller annet som har vesentlig betydning for drift eller gjenoppretting av eller sikkerhet i produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av elektrisk energi eller fjernvarme, skal fremlegge en ordinær politiattest.

II

Loven gjelder fra den tiden Kongen bestemmer.