Meld. St. 21

(2022–2023)
Melding til Stortinget

Eksport av forsvarsmateriell fra Norge i 2022, eksportkontroll og internasjonalt ikke-spredningssamarbeid

Tilråding fra Utenriksdepartementet 2. juni 2023, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Støre)

Dokumentet på regjeringen.no

Forklaring på begreper og forkortelser

A-materiell

Varekategori definert i retningslinjer for Utenriksdepartementets behandling av søknader om eksport av forsvarsmateriell.

Forsvarsrelaterte varer og teknologi omfattes av Utenriksdepartementets vareliste I.

Omfatter våpen, ammunisjon og visse typer militært materiell. I tillegg omfattes annet materiell med strategisk kapasitet som vesentlig kan påvirke de militære styrkeforhold i nærområdet.

B-materiell

Varekategori definert i retningslinjer for Utenriksdepartementets behandling av søknader om eksport av forsvarsmateriell. Forsvarsrelaterte varer og teknologi omfattes av Utenriksdepartementets vareliste I.

Omfatter øvrige forsvarsrelaterte varer som ikke har egenskaper eller bruksområder som definert for varekategori A.

EUs adferdskriterier

EUs åtte normative kriterier for våpeneksport. Kriteriene utdyper vurderingene Utenriksdepartementet foretar når det gjelder en rekke politiske spørsmål jf. 1959-vedtaket og 1997-presiseringen. Kriteriene er innarbeidet i Utenriksdepartementets retningslinjer.

Flerbruksvarer («dual use»)

Omfattes av Utenriksdepartementets vareliste II.

Varer og teknologi som er utviklet for sivile formål, men som er identifisert innenfor de multilaterale eksportkontrollregimene til å ha viktige militære bruksområder.

Strategiske varer

En fellesbetegnelse for forsvarsmateriell og flerbruksvarer og er i eksportkontrolloven definert som «varer og teknologi som kan være av betydning for andre lands utvikling, produksjon eller anvendelse av produkter til militær bruk eller som direkte kan tjene til å utvikle et lands militære evne, samt varer som kan benyttes til å utøve terrorhandlinger.»

Vareliste I («liste I»)

Vedlegg I til eksportkontrollforskriften. Omfatter våpen, ammunisjon og visse typer militært materiell.

Vareliste II («liste II»)

Vedlegg II til eksportkontrollforskriften. Omfatter flerbruksvarer.

AG

Australia Group

Australia-gruppen. Multilateralt eksportkontrollsamarbeid for kjemiske/biologiske våpen.

ATT

Arms Trade Treaty

FN-avtale om internasjonal handel med våpen

BTWC

Biological and Toxin Weapons Convention

Biologivåpenkonvensjonen

CWC

Chemical Weapons Convention

Kjemivåpenkonvensjonen

HCoC

Hague Code of Conduct against Ballistic Missile Proliferation

Haag-kodeksen mot spredning av ballistiske missiler

IAEA

International Atomic Energy Agency

Det internasjonale atomenergibyrået

ICT

Directive for Intra Community Transfers

Direktiv for forenklet lisensiering innenfor EØS

MTCR

Missile Technology Control Regime

Multilateralt eksportkontrollsamarbeid for eksportkontroll av missilteknologi

NSG

Nuclear Suppliers Group

Multilateralt eksportkontrollsamarbeid for eksportkontroll av kjernefysisk materiale og relevante flerbruksvarer for MØV

NPT

Non-Proliferation Treaty

Ikkespredningsavtalen for kjernefysiske våpen

OPCW

Organization for the Prohibition of Chemical Weapons

Organisasjonen for forbud mot kjemiske våpen

OSSE

Organization for Security and Cooperation in Europe (OSCE)

Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa

PSI

Proliferation Security Initiative

Initiativet for spredningssikkerhet

PST

Politiets sikkerhetstjeneste

WA

The Wassenaar Arrangement on Export Control for Conventional Arms and Dual-Use Goods and Technologies

Wassenaar-samarbeidet. Multilateralt eksportkontrollsamarbeid for konvensjonelle våpen og flerbruksvarer.

1 Sammendrag

Hvem som får motta hva av forsvarsmateriell, flerbruksvarer, teknologi, kunnskap og tjenester er en av de mest direkte måtene å påvirke militære styrkeforhold på. Forsvarsmateriell har stor betydning for andre lands militære kapasitet. Besittelse av ulike typer materiell har en direkte innvirkning på sikkerhetssituasjon og maktbalansen i konflikter og mellom aktører.

Kontrollen med eksport av forsvarsmateriell, flerbruksvarer og annen avansert teknologi har aldri vært viktigere. Vi står overfor krig i Europa og en krevende sikkerhetspolitisk situasjon. Vi vet ikke hva de langsiktige konsekvensene av Russlands invasjon vil bli, men vi ser allerede at store merkesteiner flyttes. Det gjelder også for eksportkontrollarbeidet. Store skiftninger av økonomisk, politisk og militær makt mellom land påvirker også vår sikkerhet, vår økonomi og vår plass i verden.

Eksportkontrollen er i rask utvikling. Kontrollen øker i kompleksitet i takt med den sikkerhetspolitiske utviklingen og endringene i trusselbildet. Realiteten er at land vi ikke har et sikkerhetssamarbeid med ønsker å anskaffe strategisk teknologi og kunnskap fra Norge for å sikre sin militære evne. Næringslivet og akademia sine muligheter til å samarbeide internasjonalt, forske og drive med viktig verdiskapning må ses i sammenheng med vår nasjonale sikkerhet. Gjennom en ansvarlig og helhetlig eksportkontroll sørger vi for at norsk sikkerhets- og utenrikspolitikk blir ivaretatt. Samtidig legges det til rette for en konkurransedyktig og pålitelig forsvarsindustri og kunnskapssektor.

Bakgrunn for meldingen

Siden 1996 har regjeringen hvert år lagt frem en melding til Stortinget som redegjør for eksporten av våpen, ammunisjon og annet militært materiell, relatert teknologi og tjenester for militære formål (heretter forsvarsmateriell) fra norske bedrifter. Regjeringen ønsker at meldingen skal bidra til bedre kunnskap om eksportkontrollen. Meldingen redegjør for hvordan eksportkontrollregelverket og Utenriksdepartementets retningslinjer for behandling av søknader om eksport av forsvarsmateriell praktiseres, og den viser omfanget av eksporten fra norske bedrifter i 2022.

Forsvarsindustrien i Norge spiller en viktig rolle i å sikre både norsk og internasjonal tilgang til nødvendige varer og teknologi for territorielt forsvar, og til å kunne bidra til global sikkerhet. Industrien er avhengig av å kunne eksportere og delta i internasjonalt utviklings- og produksjonssamarbeid. Norsk forsvarsindustri er verdensledende innenfor enkelte teknologiområder. Industrien fremmer teknologiutvikling og skaper arbeidsplasser over hele Norge. Regjeringens mål er å fortsatt sikre en levedyktig norsk forsvarsindustri som kan bidra til leveringssikkerhet for både Norges og allierte lands forsvar.

Regjeringen vil fortsatt legge til rette for at industrien har mest mulig tydelige og forutsigbare vilkår for sin eksportaktivitet. Samtidig må dette skje innenfor rammen av en restriktiv eksportkontroll.

Kapittel 2: Åpenhet om eksport av forsvarsmateriell

Innsynet i selve eksporten av forsvarsmateriell og flerbruksvarer for militær sluttbruk fremgår i kapittel 9. I meldingen omtales også regelverket og praktiseringen av retningslinjene for Utenriksdepartementets behandling av søknader om lisens for eksport av forsvarsmateriell. Dette gir i sum ytterligere innsikt i forvaltningen av eksportkontrollen og danner et godt kunnskapsgrunnlag for den offentlige debatten om denne delen av norsk sikkerhetspolitikk.

De årlige meldingene behandles i Stortinget, og debatten bidrar til offentlig og parlamentarisk innsyn i praktiseringen av Utenriksdepartementets retningslinjer. Regjeringen vil videreføre praksisen med å konsultere Stortingets organer om særskilte saker.

I likhet med i 2022, vil Norges rapportering til FNs våpenhandelsavtale (ATT) og et engelsk sammendrag av meldingen til Stortinget offentliggjøres også i 2023.

Innsyn i eksporten av forsvarsmateriell skjer innenfor de begrensninger som følger av den strenge taushetsplikten i eksportkontrolloven § 2. Den strenge taushetsplikten skyldes at eksportkontrolloven gir en vid adgang til å kreve bedriftssensitiv informasjon som anses nødvendig for å kunne behandle lisenssøknader. Det redegjøres nærmere for dette i kapittel 2.

Om eksporten i 2022

Når Utenriksdepartementet innvilger en lisens for eksport av forsvarsmateriell eller flerbruksvarer til militær sluttbruk, underlegges det alltid vilkår om at bedriften skal rapportere kvartalsvis om den faktiske utførselen som har funnet sted. Utenriksdepartementet foretar en grundig kvalitetssikring av rapportene opp mot de innvilgede lisensene. De faktiske tallene om eksporten av forsvarsmateriell kan derfor først gjøres kjent etterskuddsvis.

Den årlige handelsstatistikken fra Statistisk sentralbyrå (SSB) baserer seg på eksportørenes utførselsdeklarasjoner om eksport og på kategoriene i tolltariffen, ikke Utenriksdepartementets kontrollister. SSBs statistikk og Utenriksdepartementets statistikk om verdien av eksporten av varer, tjenester og teknologi underlagt lisensplikt i Norge vil derfor ikke være like og er ikke sammenlignbare fordi tallgrunnlaget baserer seg på ulike kategorier.

I 2022 ble det eksportert forsvarsmateriell og flerbruksvarer til militær sluttbruk, teknologi, tjenester mv. for ca. 8,9 milliarder kroner, mot nær 7,9 milliarder i 2021. I forhold til 2021 økte verdien av denne eksporten med om lag 11 %. Eksportverdien av A-materiell i 2022 var nærmere 6,5 milliarder kroner mot ca. 4,8 milliarder i 2021. Eksportverdien av B-materiell utgjorde i 2022 om lag 800 millioner, som er en markant nedgang fra ca. 1,2 milliarder 2021. Totalt utgjorde eksporten av A- og B-materiell nærmere 7,3 milliarder kroner i 2022, mot ca. 6 milliarder i 2021.

Verdien av eksporten av flerbruksvarer til militær sluttbruk beløp seg til ca. 453 millioner i 2022, mot ca. 350 millioner i 2021, en økning på om lag 31 %. I tillegg ble det eksportert tjenester, teknologi, formidlet forsvarsmateriell og gjennomført reparasjoner av forsvarsmateriell til en verdi ca. 1,1 milliarder i 2022, mot ca. 1,6 milliarder i 2021.

Forsvarsindustriens kontrakter strekker seg ofte over mange år. Leveransene vil som regel være ulikt fordelt gjennom kontraktsperioden. Eksportverdien vil derfor alltid variere naturlig fra år til år. Tallene reflekterer i stor grad naturlige variasjoner i leveransene fra år til år og valutasvingninger.

Figur 1.1 Utviklingen i eksporten av forsvarsmateriell 2012–2022 (A- og B-materiell) i milliarder NOK

Medlemslandene i NATO samt Sverige, Finland og andre europeiske land mottok ca. 57 % av eksporten av A-materiell, og 93 % av B-materiell fra Norge i 2022. Til sammenligning, i 2021 utgjorde eksporten av A-materiell til disse landene ca. 76 % av den totale eksporten, mens eksporten av B-materiell til disse landene utgjorde ca. 76 %.

Omfanget av eksporten redegjøres nærmere for i kapittel 9.

Kapittel 3: Regelverket for kontrollen med eksport av strategiske varer

Kontrollen med eksport av strategiske varer er hjemlet i lov om kontroll med eksport av strategiske varer, tjenester og teknologi mv. (eksportkontrolloven). Forskrift om eksport av forsvarsmateriell, flerbruksvarer, teknologi og tjenester (eksportkontrollforskriften) utgjør det operative regelverket for departementets lisensierings- og kontrolloppgaver. Utenriksdepartementet arbeider med å tydeliggjøre kontrollen med kunnskapsoverføring i forskriften.

Begrepet «strategiske varer» er en fellesbetegnelse for forsvarsmateriell og flerbruksvarer og er i eksportkontrolloven definert som «varer og teknologi som kan være av betydning for andre lands utvikling, produksjon eller anvendelse av produkter til militær bruk eller som direkte kan tjene til å utvikle et lands militære evne, samt varer som kan benyttes til å utøve terrorhandlinger».

Kapittel 4: Utenriksdepartementets retningslinjer

Kontrollen med eksport av forsvarsmateriell baserer seg på nasjonal politikk. Beslutninger om å tillate eksport av forsvarsmateriell er utelukkende gjenstand for nasjonale beslutninger. Kontrollen for å hindre spredning av flerbruksvarer og teknologi til masseødeleggelsesvåpen (MØV) eller terrorformål er i hovedsak basert på arbeidet i det multilaterale eksportkontrollsamarbeidet. Her deles viktig informasjon om spredningstrender, anskaffelsesforsøk og fordekte våpen- og MØV-programmer.

Søknader om eksport av forsvarsmateriell vurderes grundig innenfor rammen av retningslinjene for Utenriksdepartementets behandling av søknader om eksport av forsvarsmateriell, teknologi og tjenester for militære formål. Retningslinjene baserer seg på Stortingets vedtak og presiseringer, samt en konsolidert kriterieliste. Denne listen reflekterer relevante artikler fra FNs våpenhandelsavtale og EUs åtte kriterier for våpeneksport. På denne måten sikres mest mulig åpenhet og forutsigbarhet om vurderingene som blir gjort. Kapittel 3 redegjør for regelverket og retningslinjene.

Når det innvilges en lisens for eksport av forsvarsmateriell og flerbruksvarer til militær bruk, er det alltid et vilkår om at eksportør skal rapportere om den faktiske eksporten som har funnet sted i de enkelte år. Eksporttallene som presenteres i kapittel 9 er basert på norske bedrifters innsendte rapporter om hvilke varer, teknologi og tjenester som er eksportert innenfor lisensene som er innvilget.

For å sikre en effektiv kontroll basert på Stortingets vedtak og internasjonale forpliktelser, er det etablert retningslinjer for Utenriksdepartementets behandling av søknader om eksport av våpen, ammunisjon og annet militært materiell, teknologi og tjenester. Retningslinjene baserer seg på Gerhardsen-regjeringens erklæring og Stortingets vedtak fra 1959. Det forutsettes at det skal gjøres grundige vurderinger av de utenriks- og innenrikspolitiske forhold i vedkommende område, og hovedsynspunktet er at Norge ikke vil tillate salg av våpen og ammunisjon til områder hvor det er krig eller krig truer, eller til land hvor det er borgerkrig. I 1997 samlet Stortinget seg enstemmig om at demokratiske rettigheter og respekt for grunnleggende menneskerettigheter i mottakerlandet også skal tas hensyn til.

Retningslinjene forutsetter at eksport av A-materiell bare kan tillates etter forutgående regjeringsbehandling. I den forbindelse foretas det landklarering, som i hovedsak baserer seg på en bred vurdering av Stortingets vedtak av 1959 og 1997-presisering. De konkrete lisenssøknadene behandles deretter grundig og individuelt på basis av kriteriene i Utenriksdepartementets retningslinjer. Tillatelse til eksport av B-materiell skal normalt gis, men også slike søknader blir grundig vurdert innenfor rammen av retningslinjene. Dersom en eksport anses å være uforenlig med retningslinjene vil søknaden avslås selv om det dreier seg om et klarert land. Det redegjøres nærmere for systemet for landklareringer i kapittel 3.

Stortingets 1959-vedtak og presisering i 1997 forutsetter at det gjøres en sammensatt og bred vurdering av mottakerlandet. Dette følger særlig av 1959-vedtakets formulering om at «det skal ved avgjørelsen legges vekt på de utenriks- og innenrikspolitiske vurderinger». Selv om kun demokratiske rettigheter og grunnleggende menneskerettigheter nevnes konkret i 1997-erklæringen, har man i praksis også vektlagt humanitærrettslige forhold. Retningslinjene ble senest oppdatert i mai 2019 ved å ta inn en konkret referanse til humanitærretten i den konsoliderte kriterielisten, som ble innarbeidet i retningslinjene i 2014. Dette tydeliggjør hensynet til den internasjonale humanitærretten som følger av FNs våpenhandelsavtale (ATT) artikkel 7.

Den konsoliderte listen ble særlig omtalt i Meld. St. 8 (2014–2015) og Meld. St. 8 (2015–2016). I Meld. St. 26 (2018–2019) ble det redegjort grundig for departementets arbeid med å tydeliggjøre retningslinjene ytterligere.

Kapittel 4: Stortingets vedtak om eksport av forsvarsmateriell

De sentrale vedtakene om eksport av forsvarsmateriell er Stortingets vedtak av 1959, 1967 og 1997. Spørsmålet om hvem vi skal eksportere våpen til har alltid vært gjenstand for debatt. Debatten påvirkes av den sikkerhetspolitiske utviklingen.

Krigen i Ukraina vedvarer. Russlands folkerettsstridige angrep på et naboland har varig endret situasjonen i Europa og premissene vi bygger vår sikkerhetspolitikk på.

Et bærende prinsipp for forvaltningen av eksportkontrollen må være at de gjenspeiler Norges utenriks- og sikkerhetspolitiske interesser. Kontrollen med eksport av forsvarsmateriell skal og må skje innenfor strenge og ansvarlige rammer. Samtidig skal regjeringen fatte nødvendige beslutninger som ivaretar disse interessene.

Kapittel 4: Donasjon av forsvarsmateriell til Ukraina

Bare fire dager etter at krigen i Ukraina brøt ut besluttet en samlet regjering at Norge skulle donere forsvarsmateriell til Ukraina. Regjeringen har fulgt opp med flere beslutninger om våpenstøtte, inkludert donasjon av tyngre våpen. Vår våpenstøtte til Ukraina er i tråd med deres egne behov. Beslutninger om våpenstøtte har bred støtte i Stortinget og er godt forankret innenfor rammeverket for eksportkontroll. Donasjoner, herunder A- og B-materiell, vurderes fortløpende. Ukrainas behov for mer våpen for å stå imot angrepene vedvarer. Det betyr at de fortsatt vil ha behov for tyngre og mer avanserte våpensystemer.

Kapittel 5: Eksport av flerbruksvarer

Flerbruksvarer er varer som opprinnelig er utviklet for sivil bruk, men som de multilaterale eksportkontrollregimene har definert at også har viktige militære bruksområder. Dette er i hovedsak varer eller teknologi som kan benyttes i forbindelse med utvikling, fremstilling, produksjon eller bruk av MØV, og leveringsmidler for slike våpen. Flerbruksvarer er beskrevet i eksportkontrollforskriftens vareliste II. Av praktiske hensyn bruker Norge en liste som EU har sammenstilt, basert på varelistene som er vedtatt innenfor de multilaterale eksportkontrollregimene som Norge deltar i. Innenfor disse eksportkontrollregimene utveksler medlemslandene informasjon om blant annet MØV-aktiviteter og forsøk på fordekte anskaffelser. I tillegg utveksles det informasjon om medlemslandenes avslag på lisenser. Informasjonen danner et viktig grunnlag for medlemslandenes gjennomføring av den nasjonale eksportkontrollen. Det forutsettes blant annet at medlemsland skal avslå tilsvarende lisenssøknader som et annet medlemsland har avslått.

Kapittel 5: Utenriksdepartementets oppgaver og nasjonalt samarbeid om eksportkontroll

Utenriksdepartementet er ansvarlig myndighet for eksportkontrollen i Norge. Departementet har ansvar for politikkutvikling, regelverksutvikling og deltakelse i det multilaterale eksportkontrollsamarbeidet, hvor rammene for eksportkontrollen i all hovedsak fremforhandles. Utenriksdepartementet er også utøvende myndighet for håndhevelse av eksportkontrollregelverket, sanksjoner og restriktive tiltak. En viktig del av departementets arbeid er informasjonsvirksomhet og veiledning om eksportkontroll overfor næringsliv, advokatselskaper, teknologimiljøer og forsknings- og utdanningsinstitusjoner.

En prioritert oppgave for Utenriksdepartementet er informasjonsvirksomhet overfor næringslivet. Det legges stor vekt på å sikre departementets tilgjengelighet og nær kontakt med eksportbedriftene om både konkrete eksportsaker og for veiledning innen eksportkontrollregelverket generelt.

Utenriksdepartementet samarbeider tett med partene i det nasjonale samarbeidet om eksportkontroll. Politiets sikkerhetstjeneste (PST) og Tolletaten har lovpålagte oppgaver innenfor varekontroll, håndhevelse av eksportkontrollen, forebygging og etterforskning av brudd på eksportkontrollregelverket. Etterretningstjenesten har også lovpålagte oppgaver knyttet til eksportkontroll og ikke-spredning. Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet (DSA) og Forsvarets forskningsinstitutt (FFI) kan trekkes på i konkrete eksportkontrollsaker. På denne måten får de nasjonale samarbeidspartnerne god kompetanse og felles situasjonsforståelse. Samarbeidet fungerer godt.

For å sikre en effektiv kontroll er det viktig at de ulike etatene deltar sammen med Utenriksdepartementet i møter i eksportkontrollregimene. Regjeringen legger vekt på å fortsatt sikre et tett og godt nasjonalt samarbeid.

Riksrevisjonens undersøkelse av myndighetenes arbeid med strategisk eksportkontroll ble lagt frem i 2021. Utenriksdepartementet jobber kontinuerlig med tiltak for å følge opp undersøkelsen, bl.a. en gjennomgang av eldre landklareringer, styrket systematikk for kvalitetssikring av lisensvilkår, full revisjon av rutiner samt styrket dokumentasjon av vurderinger i saksbehandlingen. Anskaffelsen av nytt søknads- og saksbehandlingssystem er også en viktig del av dette arbeidet.

Regjeringen vil fortsatt sikre tilstrekkelig kompetanse, ressurser og rammebetingelser for å kunne ivareta de omfattende og komplekse oppgavene på et område som er i rask endring.

Kapittel 6: Kontroll av kunnskapsoverføring

Den styrkede kontrollen med kunnskapsoverføring, herunder de konkrete forslagene til endringer i regelverket omtales nærmere i kapittel 6. Utenriksdepartementet prioriterer dette arbeidet høyt, og har tett kontakt med nasjonale samarbeidspartnere om temaet. I tillegg er Utenriksdepartementet i nær dialog med aktører som berøres av forslagene til endringer i regelverket, for på den måten å sikre at den styrkede kontrollen er mest mulig målrettet.

Kapittel 7: Sanksjoner og restriktive tiltak

Utenriksdepartementet er gitt fullmakt til å gjennomføre sanksjoner som er vedtatt av FNs sikkerhetsråd, samt EUs tiltaksregimer eller andre internasjonale ikke-militære tiltak som Norge har sluttet seg til. Disse gjennomføres som hovedregel gjennom særskilte forskrifter.

Enkelte tiltak, eksempelvis reiserestriksjoner og våpenembargo, gjennomføres i utlendingsregelverket eller med hjemmel i den alminnelige eksportkontrollovgivningen. Derfor nevnes våpenembargo spesifikt bare i noen av Norges sanksjons- og tiltaksforskrifter.

Som en reaksjon på Russlands folkerettsstridige angrep på Ukraina har EU innført sanksjoner som regjeringen umiddelbart varslet at Norge ville slutte seg til. Den 18. mars 2022 ble første tiltakspakke med sanksjoner innført i norsk rett. Nye sanksjoner er blitt fortløpende innført. Norge står sammen med EU og andre land for å sikre at sanksjonene treffer sterkt og effektivt.

Utenriksdepartementet legger stor vekt på å informere og veilede næringslivet om endringer i det norske sanksjonsregelverket. Dette arbeidet er intensivert i lys av de restriktive tiltakene mot Russland.

Kapittel 8: Ikke-spredning og det multilaterale eksportkontrollsamarbeidet

De fire multilaterale eksportkontrollregimene er Australia-gruppen (AG) som retter seg mot å hindre spredning av kjemiske og biologiske våpen; missilkontrollregimet (MTCR) som omfatter leveringsmidler for MØV; Nuclear Suppliers Group (NSG) som gjelder kjernefysiske våpen; Wassenaar-samarbeidet (WA) som omfatter konvensjonelle våpen, militære varer og sensitiv høyteknologi.

Nasjonal gjennomføring av eksportkontrollen som følger av regimene bidrar til å sikre etterlevelse av folkerettslige avtaler på ikke-spredningsområdet. Særlig viktig i denne sammenheng er Ikkespredningsavtalen for kjernevåpen (NPT), Kjemivåpenkonvensjonen (CWC) og Biologivåpenkonvensjonen (BTWC).

De multilaterale eksportkontrollregimene komplementerer de nevnte multilaterale ikkespredningsavtalene og konvensjonene når det gjelder forpliktelser om kontroll med eksport av varer og teknologi som kan anvendes i utvikling, produksjon og bruk av MØV og leveringsmidler til slike våpen. Gjennom medlemskap i regimene følger bl.a. en forpliktelse til å gjennomføre kontrollen i nasjonal rett og praksis, samt å dele og ta hensyn til relevant informasjon som er utvekslet innenfor rammen av regimesamarbeidet.

Det har også utviklet seg et stadig større samarbeid om kontroll med våpeneksport, både innenfor FN, EU og det multilaterale eksportkontrollsamarbeidet Wassenaar. Alle avgjørelser om å tillate eksport eller ikke er tillagt den enkelte eksportstat. Den nasjonale suvereniteten vedrørende retten til selvforsvar, og således eksport og import av forsvarsmateriell, er nedfelt i FN-paktens artikkel 51. Innenfor EU er disse spørsmålene også unntatt fra unionens felles sikkerhets- og utenrikspolitikk.

Eksportkontroll har fått økt betydning som følge av rask teknologisk utvikling, fremvoksende spredningstrusler og geopolitiske endringer. FNs sikkerhetsråd bruker eksportkontrollregimenes retningslinjer og varelister i sine sanksjonsregimer mot bl.a. Iran og Nord-Korea, samt i resolusjon 1540 om ikke-spredning av masseødeleggelsesvåpen. Også EU baserer seg på regimenes kontrollister i enkelte forordninger om restriktive tiltak. Det multilaterale arbeidet er nærmere omtalt i kapittel 8.

Et hovedtema innenfor alle regimene de siste årene har vært kontroll med kunnskapsoverføring knyttet til universiteter og høyskoler, samt innenfor forskningsmiljøer. Arbeidet med å hindre uønsket kunnskapsoverføring omtales i kapittel 6.

Norge var medlem av eksekutivrådet i Organisasjonen for forbud mot kjemiske våpen (OPWC) i 2020–2022. Norge satt også i IAEAs styre fra 2019 frem til september 2021.

Haag-kodeksen mot spredning av ballistiske missiler (HCoC)

Haag-kodeksen mot spredning av ballistiske missiler (HCoC) ble vedtatt i 2002 etter at 96 stater signerte kodeksen, herunder Norge. HCoC er et politisk bindende samarbeid som skal bidra til åpenhet om ballistiske missilprogrammer og hindre spredning av leveringssystemer for MØV. Tilsluttede land deler informasjon om nasjonale missil- og romaktiviteter, samt gir forhåndsvarsel om sivile oppskytninger og prøveflyvninger av ballistiske missiler og bæreraketter. I en tid der utvikling og testing av stadig mer avanserte missilsystemer truer internasjonal fred og sikkerhet, har HCoC fått større anerkjennelse for sitt tillitsskapende arbeid. Aktivitetene til Andøya Space innebærer at Norge er blant landene som rutinemessig forhåndsvarsler sivile oppskytninger.

Norge hadde formannskapet for HCoC i perioden 2019–2020. Under formannskapet lyktes Norge med å få tre nye land til å slutte seg til kodeksen. Det norske formannskapet stadfestet at Norge er en ansvarlig partner i det multilaterale ikke-spredningsarbeidet. Norsk innsats understøtter arbeidet vi gjør på andre områder innenfor eksportkontroll og ikke-spredning.

Initiativet for spredningssikkerhet (PSI)

PSI (Proliferation Security Initiative) ble etablert i 2003 som en respons på faren for at stater og ikke-statlige aktører kan anskaffe og bruke MØV. Utenriksdepartementet arbeider sammen med flere departementer om å etablere en nasjonal beredskapsplan for å håndtere situasjoner for å avskjære transport av varer knyttet til masseødeleggelsesvåpen eller leveringsmidler i Norge.

FNs våpenhandelsavtale ATT

Avtalen om våpenhandel ble vedtatt av FNs generalforsamling 2. april 2013 og trådte i kraft 24. desember 2014. Avtalen (Arms Trade Treaty, ATT) er den første folkerettslig bindende avtalen som regulerer internasjonal våpenhandel. Det redegjøres nærmere for avtalen i kapittel 8.

Etter at traktaten var ratifisert foretok Utenriksdepartementet en grundig gjennomgang av det samlede regelverket. Gjennomgangen bekreftet de vurderingene som inngikk i Prop. 186 S (2012–2013). ATT er i seg selv en folkerettslig bindende avtale for Norge, og det ble konkludert med at gjennomføring av avtalen var sikret i det gjeldende eksportkontrollregelverket. ATT-artiklene 6 og 7, samt de åtte kriteriene som følger av EUs adferdskodeks for våpeneksport, er innarbeidet i en konsolidert kriterieliste i retningslinjene. Regjeringen vil videreføre den konsoliderte listen i retningslinjene og på den måten sikre gjennomføring av våre forpliktelser på en god, forutsigbar og helhetlig måte.

I Meld. St. 5 (2017–2018) og Meld. St. 26 (2018–2019) ble spørsmålet om gjennomføring av ATT-artiklene 6 og 7 grundig omtalt.

Samarbeidet med EU

Norge har et nært samarbeid med EU om eksportkontroll og ikke-spredning.

I 1998 sluttet Norge seg til EUs adferdskodeks for våpeneksport. I 2003 ble det inngått et mer formelt samarbeid med EUs utenrikstjeneste om eksportkontroll for forsvarsmateriell. I 2013 ble samarbeidet ytterligere styrket gjennom et samarbeid med EU-kommisjonen om eksport av flerbruksvarer. Samarbeidet innebærer bl.a. at Norge, som eneste ikke-medlemsland, utveksler informasjon om avslag på søknader om eksport av forsvarsmateriell og flerbruksvarer gjennom EU-systemet. Det er etablert egne mekanismer for å konsultere nærmere om konkrete avslag. Dersom det foreligger et avslag på eksport av flerbruksvarer fra et EU-land i en identisk sak, forutsettes det at også den norske søknaden blir avslått. Dersom et avslag gjelder forsvarsmateriell utløses en konsultasjonsmekanisme om vurderinger som er gjort når det gjelder anvendelsen av EUs kriterier i saken.

Det avholdes halvårlige politiske konsultasjoner med EUs utenrikstjeneste og EU-kommisjonen om en rekke eksportkontrollspørsmål. Det er regjeringens mål å fortsatt følge EU-standarder på eksportkontrollområdet, og løpende vurdere tilslutning til EUs restriktive tiltak for å unngå å bli et omgåelsesland for spredningsaktiviteter. Samarbeidet er også viktig for Norges omdømme når det gjelder ansvarlighet ved eksport av forsvarsmateriell.

FNs sikkerhetsråd

Norge var valgt inn som medlem av Sikkerhetsrådet for perioden 2021–2022. FNs sikkerhetsråd er det eneste organet som kan vedta bestemmelser som er bindende for alle FNs medlemsstater. Sikkerhetsrådet fatter vedtak om sanksjoner mot land, grupper, selskaper og individer som et fredelig (ikke-militært) virkemiddel i situasjoner der internasjonal fred og sikkerhet anses truet.

En sentral oppgave for Norge som medlem av Sikkerhetsrådet var å lede sanksjonskomiteen for Nord-Korea. I denne rollen arbeidet Norge for en effektiv gjennomføring av sanksjonene, og samtidig vektlegge respekt for folkeretten, de humanitære prinsippene og menneskerettighetene.

2 Åpenhet om eksporten av forsvarsmateriell

Meldingen som nå legges frem for Stortinget om den faktiske eksporten av forsvarsmateriell er den 28. i rekken. Den første meldingen ble fremlagt i 1996. Gjennom årene har åpenheten blitt betydelig styrket. De første meldingene fokuserte på å omtale regelverket og retningslinjene, og ga noen få opplysninger om den faktiske eksporten som hadde funnet sted i det foregående året. Den årlige meldingen har utviklet seg til å gi betydelig innsyn i den faktiske eksporten og om avslag på lisenssøknader. I tillegg gis det informasjon om praktiseringen av Utenriksdepartementets retningslinjer, utviklingen av politikk og regelverk, det nasjonale samarbeidet samt det omfattende internasjonale samarbeidet om eksportkontrollen med strategiske varer, teknologi og tjenester. På denne måten bidrar meldingen også til en informert offentlig debatt om denne delen av norsk sikkerhetspolitikk.

Dersom det i en enkeltsak vurderes å foreligge særskilte omstendigheter, kan Stortingets organer konsulteres. Regjeringen vil videreføre denne praksisen. På denne måten gis det parlamentarisk og offentlig innsyn i eksporten av forsvarsmateriell.

Informasjonen om selve eksporten og om avslag på lisenssøknader i de enkelte årene fremgår i kapittel 9. Når departementet innvilger en lisenssøknad for forsvarsmateriell, stilles det som vilkår at bedriften kvartalsvis rapporterer om den faktiske eksporten som har funnet sted basert på de enkelte lisenser. Utenriksdepartementet gjennomgår og kvalitetssikrer disse rapportene. I arbeidet med meldingen er det lagt vekt på å gjøre opplysninger om eksportens omfang og innhold tilgjengelig for allmennheten.

Norges rapportering til FNs våpenhandelsavtale (ATT) blir offentliggjort. I tillegg publiseres et engelsk sammendrag av stortingsmeldingen. På denne måten bidrar Norge til større åpenhet om den internasjonale våpeneksporten.

Eksportkontrolloven pålegger en streng taushetsplikt. Regjeringens målsetning om mest mulig åpenhet om eksport av forsvarsmateriell må skje innenfor rammen av den lovpålagte taushetsplikten.

I følge eksportkontrolloven skal enhver gi Utenriksdepartementet den bistand som kreves for å kontrollere at bestemmelsene i loven og forskriftene blir fulgt. En slik plikt gjelder alle opplysninger som Utenriksdepartementet finner nødvendige for å kunne behandle lisenssøknader. Den vide retten til innhenting av bedrifts- og konkurransesensitiv informasjon må ivaretas gjennom strenge taushetsbestemmelser. I eksportkontrolloven § 2 fjerde ledd heter det at enhver har taushetsplikt om det de får kunnskap om etter loven. Taushetsplikten etter eksportkontrollregelverket går således lenger enn taushetsplikten som ellers følger av forvaltningsloven. Det at informasjon er blitt gjort kjent av en bedrift eller media, fritar ikke departementet for taushetsplikt.

Utenriksdepartementet har ellers oppdatert informasjon om offentlig journal og hvordan søke innsyn det siste året. For departementet innebærer det at vi har opprettet informasjon på våre nettsider om offentlig journal og innsyn i eksportkontrollsakene. På bakgrunn av taushetsplikten blir ikke eksportkontrollsakene publisert på eInnsyn selv om de blir journalført internt. eInnsyn er en felles publiseringstjeneste som statlige virksomheter benytter seg av til å publisere egne postjournaler/postlister på internett. Generelle henvendelser til seksjonens e-post som ikke gjelder konkrete eksportkontrollsaker blir samtidig gjenstand for publisering, og innsyn vil bli vurdert for hvert enkelt dokument etter forespørsel.

3 Regelverket for kontrollen med eksporten av forsvarsmateriell

Kontrollen med eksport av strategiske varer, teknologi og tjenester er hjemlet i lov og forskrift. Begrepet strategiske varer er en fellesbetegnelse for henholdsvis forsvarsmateriell og flerbruksvarer.

Det er utarbeidet retningslinjer for Utenriksdepartementets behandling av søknader om eksport av forsvarsmateriell, teknologi og tjenester for militære formål. Retningslinjene omtales i kapittel 4.

Kontrollen med flerbruksvarer baserer seg på arbeidet innenfor de multilaterale eksportkontrollregimene, som er beskrevet nærmere i kapittel 8.

Figur 3.1 Grunnlaget for norsk eksportkontroll med strategiske varer, tjenester, teknologi og kunnskap

3.1 Eksportkontrolloven

Lov av 18. desember 1987 om kontroll med eksport av strategiske varer, tjenester og teknologi mv. (eksportkontrolloven) er en fullmaktslov. Departementet er gitt fullmakt i Kgl.res. av samme dato til å administrere loven og utarbeide forskrifter og retningslinjer for å sikre gjennomføring av kontrollen.

Loven gir et vidt hjemmelsgrunnlag for å utøve en effektiv kontroll med eksporten av strategiske varer, teknologi og tjenester for militære formål.

I 2021 ble det geografiske anvendelsesområdet for eksportkontrollregelverket utvidet. Eksportkontrolloven § 1 tredje ledd slår nå fast at loven også gjelder for Svalbard og Jan Mayen. Det innebærer at lisensplikten i eksportkontrollforskriften § 3, jf. §§ 4-7, for eksport av varer, teknologi og tjenester gjelder for Svalbard og Jan Mayen. Våpenembargoer og relevante sanksjoner som gjennomføres som en del av folkerettslig bindende FN-sanksjoner eller andre internasjonale tiltak som Norge slutter opp om, gjelder på Svalbard og Jan Mayen, med mindre noe annet er angitt i lovverket. Dette sikrer en eksportkontroll som ivaretar våre internasjonale forpliktelser.

I lovens § 1 heter det at Kongen kan bestemme at varer og teknologi som kan være av betydning for andre lands utvikling, produksjon eller anvendelse av produkter til militær bruk eller som direkte kan tjene til å utvikle et lands militære evne, samt varer og teknologi som kan benyttes til å utøve terrorhandlinger, jf. straffeloven § 131, ikke må utføres fra Norge uten særskilt tillatelse. Det kan også settes forbud mot at det uten særskilt tillatelse ytes tjenester som nevnt over. Det kan settes vilkår for tillatelsene. Kongen kan i tillegg sette forbud mot at personer som har bopel eller oppholdssted i Norge, samt norske selskaper, stiftelser og sammenslutninger uten særskilt tillatelse driver handel med, formidler eller på annen måte bistår ved salg av våpen og militært materiell fra et fremmed land til et annet. Tilsvarende gjelder for strategiske varer og teknologi som er nærmere angitt i eksportkontrollforskriften, dvs. varer og teknologi som kan anvendes i MØV og leveringssystemer for slike våpen.

Enhver plikter å gi departementet den bistand og de opplysninger som kreves for å kontrollere at bestemmelsene i loven eller i forskriften gitt i medhold av den blir fulgt. Denne vide adgangen til innhenting av bedrifts- og konkurransesensitiv informasjon og bistand i forbindelse med behandlingen av lisenssøknader, har sitt motstykke i lovens strenge bestemmelser om taushetsplikt. Enhver har taushetsplikt om det de får kunnskap om etter loven jf. eksportkontrolloven § 2 fjerde ledd.

Loven inneholder straffebestemmelser. Det er straffbart å utføre eller forsøke å utføre varer, teknologi eller tjenester uten tillatelse, å overtre vilkår som er satt, gi uriktige opplysninger, muntlig eller skriftlig, om forhold som er av betydning for adgangen til å utføre varer, teknologi eller tjenester, eller på annen måte overtre bestemmelser som er gitt i eller i medhold av loven. Uaktsom overtredelse kan straffes med bøter eller fengsel inntil to år.

I St.meld. nr. 29 (2007–2008), St.meld. nr. 42 (2008–2009), Meld. St. 21 (2009–2010) og Meld. St. 26 (2018–2019) ble det redegjort grundig for lovens virkeområde.

3.2 Eksportkontrollforskriften

Forskrift om eksport av forsvarsmateriell, flerbruksvarer, teknologi og tjenester av 19. juni 2013 (eksportkontrollforskriften) gir regler om den operative gjennomføringen av kontrollen. Forskriften gir nærmere regler om selve lisensieringen. Dette omfatter alle deler av lisensiering, herunder adgangen til å sette vilkår for en lisens. I tillegg reguleres tilbakekall, suspendering og endring av en tidligere innvilget lisens, unntak fra lisensplikten samt adgangen til å kreve sluttbrukererklæring.

Varer som krever eksportlisens er definert i to varelister. Begge varelistene er vedlegg til eksportkontrollforskriften. Vareliste I omfatter forsvarsrelaterte varer og teknologi, mens vareliste II beskriver flerbruksvarer- og teknologi. Listene er fremforhandlet og vedtatt ved konsensus i de multilaterale eksportkontrollregimene hvor Norge deltar. EU har slått sammen listene fra regimene, og av hensyn til brukervennlighet benyttes EUs to sammenslåtte lister i Norges regelverk.

Det er også lisensplikt for teknologi og for tjenesteytelser knyttet til varelistene, samt for tjenester for øvrig som kan tjene til å utvikle et lands militære evne. Det er også regler om lisensplikt for formidling av strategiske varer mellom to tredjeland.

Forskriften gir adgang til å utløse lisensplikt for eksport av enhver vare, teknologi og tjenester som ikke står på varelistene under visse omstendigheter. Hensikten er å kunne hindre uønsket eksport. I Meld. St. 25 (2019–2020) ble det gjort grundig rede for fire såkalte generalklausuler i forskriftens § 7, som betyr at det kan utløses lisensplikt når:

det vurderes at varene er ment for bruk i en MØV-aktivitet;

varen er for militær bruk i områder hvor det er krig, krig truer eller til et land hvor det er borgerkrig;

varen er for militær bruk i et land som er omfattet av sanksjoner, restriktive tiltak eller våpenembargo;

varen anses å direkte kunne tjene til å utvikle et lands militære evne på en måte som ikke er forenlig med vesentlige norske sikkerhets- og forsvarsinteresser.

Utenriksdepartementet arbeider med å innføre en særskilt lisensplikt når det gjelder kontroll med kunnskapsoverføring av strategiske teknologier. Et konkret forslag om slik kontroll ble sendt på høring i 2022. Det er redegjort nærmere for dette arbeidet i kapittel 6.

4 Utenriksdepartementets retningslinjer

Det er ønskelig at forsvarsindustrien har mest mulig forståelse for og forutsigbarhet om rammeverket for kontroll med eksport av forsvarsmateriell. Et stabilt og tydelig rammeverk er viktig fordi utvikling, produksjon og markedsføring av forsvarsmateriell forutsetter langsiktig planlegging. Derfor ble det for første gang i 1992 publisert retningslinjer for Utenriksdepartementets behandling av søknader om eksport av våpen, ammunisjon og annet militært materiell, teknologi og tjenester. Retningslinjene gir forsvarsindustrien innsyn i Stortingets og myndighetenes rammebetingelser.

Hovedgrunnlaget for Utenriksdepartementets vurderinger, følger av Regjeringens erklæring av 11. mars 1959 og Stortingets vedtak samme dato. Vedtaket forutsetter grundige vurderinger av de utenriks- og innenrikspolitiske forholdene i vedkommende område. Hovedsynspunktet bør være at Norge ikke vil tillate salg av våpen og ammunisjon til områder hvor det er krig eller krig truer, eller til land hvor det er borgerkrig. I 1997 samlet Stortinget seg om en presisering av 1959-vedtaket. Her heter det at Utenriksdepartementets vurdering av de innenriks- og utenrikspolitiske forholdene omfatter en rekke spørsmål, herunder spørsmål knyttet til demokratiske rettigheter og respekt for grunnleggende menneskerettigheter.

I 2014 ble retningslinjene revidert. Det ble bl.a. innarbeidet en konsolidert kriterieliste som består av EUs åtte adferdskriterier for våpeneksport og ATTs artikler 6 og 7 om eksportkontroll. Kriteriene utdyper nærmere de vurderingene som følger av 1959-vedtaket og 1997-presiseringen. Det ble redegjort grundig for den konsoliderte kriterielisten i Meld. St. 26 (2018–2019) og i Meld. St. 35 (2020–2021).

For å sikre mest mulig forutsigbarhet og likebehandling er retningslinjenes systematikk bygget på to stolper: landgrupper og varekategorier. Det er fire landgrupper og to varekategorier. Retningslinjene angir nærmere regler for hvilke varekategorier som kan tillates eksportert til de enkelte landgruppene, samt hvilken dokumentasjon som kreves ved eksport til de ulike landgruppene.

Retningslinjene baserer seg på en definisjon av fire landgrupper:

Landgruppe 1 er NATOs medlemsland, nordiske og særlig nærstående land.

Landgruppe 2 er land som er godkjent som mottakere av A-materiell etter forutgående regjeringsbehandling.

Landgruppe 3 er land som bare kan motta B-materiell.

Landgruppe 4 er land som Norge ikke eksporterer verken A- eller B-materiell til. Dette er bl.a. land som rammes av 1959-vedtaket eller som er gjenstand for våpenembargo.

Retningslinjene anvender to varekategorier:

Varekategori A gjelder våpen, ammunisjon og visse typer materiell, samt annet materiell med strategisk kapasitet som vesentlig kan påvirke de militære styrkeforhold utover nærområdet.

Varekategori B gjelder øvrige forsvarsrelaterte varer som ikke har de egenskaper eller bruksområder som definert for varekategori A. Det er også praksis å behandle eksport av flerbruksvarer til militær sluttbruk etter retningslinjenes bestemmelser om lisensiering av B-materiell.

Retningslinjene gir klare bestemmelser om krav til sluttbrukerdokumentasjon. Ved salg av forsvarsmateriell som ikke er delleveranser under myndighetsgodkjent samarbeidsavtale, kreves alltid sluttbrukerdokumentasjon før lisens kan innvilges. I kapittel 4 redegjøres det nærmere om eksport som finner sted under myndighetsgodkjente samarbeidsavtaler.

Dersom en lisenssøknad gjelder et mottakerland som etter en grundig og bred vurdering anses å være uforenlig med retningslinjene, vil lisens ikke innvilges. Dersom et tiltenkt mottakerland anses å rammes av 1959-vedtakets hovedprinsipp ved at det er krig eller krig truer i området, eller at det er borgerkrig i landet, vil avslag bli gitt uavhengig av hvilket materiell det er snakk om. I slike tilfeller vil det ikke være nødvendig å foreta konkrete vurderinger av kriteriene i den konsoliderte listen. Disse kommer først til anvendelse når det er avklart at 1959-vedtaket ikke står i veien for eksport.

Figur 4.1 Kriterier for vurdering av eksport av forsvarsmateriell

I vurderingen av de enkelte kriteriene, tas det utgangspunkt i om den spesifikke varen eller teknologien som er søkt eksportert i seg selv kan benyttes til uakseptable militære aktiviteter. Dette kan eksempelvis være risikoen for at utstyret kan være ment for intern undertrykking, til å krenke grunnleggende menneskerettigheter, eller til å begå alvorlige brudd på internasjonal humanitærrett. I slike vurderinger kan departementet trekke på egne landvurderinger og på informasjon fra en rekke kilder. Dette er gjerne rapporter fra anerkjente organisasjoner som FN, Amnesty International, Human Rights Watch eller nærstående lands landrapporter. I tillegg benyttes informasjon som er utvekslet innenfor Norges samarbeid med EU om eksportkontroll og fra de multilaterale eksportkontrollregimene.

I Meld. St. 35 (2020–2021) ble arbeidet med landklareringer og behandlingen av konkrete lisenssøknader nøye omtalt. I Meld. St. 14 (2021–2022) ble det redegjort for retningslinjenes bestemmelser om sluttbrukerdokumentasjon.

I Meld. St. 8 (2011–2012), Meld. St. 49 (2012–2013), Meld. St. 8 (2014–2015) og Meld. St. 8 (2015–2016) ble det redegjort for departementets arbeid med å styrke retningslinjene. I Meld. St. 26 (2018–2019) ble det gjort grundig rede for departementets vurderinger knyttet til retningslinjene, samt om arbeidet med et tydelig regelverk. I Meld. St. 35 (2020–2021) ble arbeidet med landklareringer og behandlingen av konkrete lisenssøknader nøye omtalt.

4.1 Retningslinjenes bestemmelser om eksport under samarbeidsavtaler

Regjeringen ser det som viktig å sikre forsvarsindustrien mest mulige forutsigbare og langsiktige rammevilkår. Dette er sentralt for å kunne delta i internasjonale prosjekter om utvikling og produksjon av materiell. På denne måten vil vi bidra til en god teknologibase, ivareta kompetanse, utvikle ny teknologi og sikre arbeidsplasser.

Norsk forsvarsindustri leverer deler, komponenter eller teknologi til større våpensystemer i samarbeid med utenlandske produsenter. Norges forsvarsindustri er høyteknologisk og favner hele systemer, undersystemer, komponenter og deler. Flere norske bedrifter fremstiller nisjeprodukter, f.eks. innen maritim sektor. Som medlemsland i NATO er det viktig at norske bedrifter og teknologimiljøer har gode rammebetingelser som muliggjør samarbeid både om utvikling og produksjon av materiell som bidrar til å sikre vår egen, allierte og nærstående lands forsvarsevne.

En sentral målsetting med retningslinjene er å sikre at norske forsvarsbedrifter kan få mulighet til å eksportere innenfor forutsigbare og langsiktige rammer. Det er bred politisk enighet om betydningen av å ha en robust forsvarsindustri og således kunne bidra til allierte lands forsvarsevne og byrdefordeling innenfor NATO.

Hovedformålet med en samarbeidsavtale er at bedrifter kan levere deler og komponenter i et utenlandsk produkt som er ment å bidra til egen og allierte lands forsvarsevne. Retningslinjene angir reglene for eksport under en samarbeidsavtale.

Retningslinjenes regler om delleveranser og om eksport av teknologi gjenspeiler på den ene siden dette formålet, og på den andre siden ivaretakelse av en streng kontroll med hva lags materiell som kan tillates eksportert til hvem.

4.2 Om samarbeidsavtaler og eksport av deler

Retningslinjene legger til rette for at bedrifter kan eksportere deler og komponenter, samt eksportere disse under en samarbeidsavtale med en bedrift eller en myndighet i et annet land. Kapittel 6 i retningslinjene angir reglene for dette.

Eksport av deler betegnes som delleveranser. En delleveranse er en leveranse av varer som ikke har noen selvstendig funksjon. Slike deler inngår som oftest i større militære systemer, for eksempel rakettmotorer, missiler, ubåter og kampfly.

En norsk bedrift kan inngå en samarbeidsavtale med en bedrift eller myndigheter i andre land. Avtalen må tydeliggjøre hva den konkrete delleveransen fra Norge innebærer og informasjon om det endelige produktet delene skal inngå i.

For at Utenriksdepartementet kan godkjenne en samarbeidsavtale, må en rekke vilkår oppfylles:

Det må gjelde samarbeid med et land eller bedrift i landgruppe 1[1] som utvikler og produserer det militære materiellet på vegne av et land i gruppe 1

Det skal foreligge tilfredsstillende dokumentasjon på at det dreier seg om en del eller komponent som ikke har noen selvstendig funksjon

Delene eller komponentene skal inngå i et utenlandsk system som eies av et land i landgruppe 1

Delene eller komponentene inngår sammen med deler og komponenter fra andre leveringskilder, og det endelige produktet har ikke noen norsk identitet, eller fremstår som norsk

Når avtalen er godkjent i Utenriksdepartementet, må bedriften søke eksportlisens for leveransene under avtalen. Det kan i disse tilfellene avstås fra dokumentasjon for sluttbruk av det ferdige produktet. Eksport vil da skje i henhold eksportkontrollreglene til landet som eier det ferdige produktet.

Når det gjelder delleveranser som ikke inngår i en samarbeidsavtale godkjent av Utenriksdepartementet, skal slike leveranser behandles som det endelige sluttproduktet.

4.3 Overføring av teknologi under samarbeidsavtaler

Retningslinjene legger også til rette for at bedrifter kan eksportere teknologi under en samarbeidsavtale. Med eksport av teknologi menes innsikt som er avgjørende for å utvikle, produsere, vedlikeholde eller bruke en vare. Teknologi omfatter blant annet produksjonsrettigheter og tekniske data. Søknader om overføring av produksjonsrettigheter skal behandles med sikte på å sikre at overføringen ikke har som formål å omgå norsk eksportregulering.

Ved eksport av teknologi som inngår i samarbeidsavtaler med bedrifter eller myndigheter i andre land skal lisens innvilges såfremt avtalen er godkjent av Utenriksdepartementet. For å kunne godkjenne en slik samarbeidsavtale, må det kunne legges til grunn at overføringen ikke har som formål å omgå norsk eksportregulering. I praksis innebærer dette at en teknologioverføring vil vurderes innenfor rammen av Stortingets 1959-vedtak og retningslinjenes kriterier og bestemmelser forøvrig.

Ved norsk deltakelse i samarbeids- og utviklingsprosjekter kan Utenriksdepartementet tillate eksport av varer, tjenester og teknologi til land en norsk bedrift har samarbeidsavtaler med, på nærmere vilkår. Leveransen må finne sted under et prosjekt som er godkjent av norske forsvarsmyndigheter og har som hovedsiktemål å ivareta samarbeidslandenes egne forsvarsbehov. Dersom det ferdige produktet ikke fremstår som norsk, kan det reeksporteres etter samarbeidslandets eksportkontrollregler.

4.4 Stortingets vedtak om eksport av forsvarsmateriell

Russlands folkerettsstridige invasjon av Ukraina krever helt særskilte beslutninger og tiltak. Å støtte Ukraina med forsvarsmateriell er utøvelse av utenriks- og sikkerhetspolitikk. Det understreker viktigheten av å ha tilstrekkelig fleksibilitet i regelverket for å kunne utøve Norges utenriks- og sikkerhetspolitiske interesser.

Spørsmålet om hvem vi skal eksportere våpen til har alltid vært gjenstand for debatt. Det er en naturlig del av den demokratiske prosessen. Debatten påvirkes av den globale sikkerhetspolitiske utviklingen. Slik vil det også være i fremtiden. Historien har vist oss noen konkrete eksempler på det.

Figur 4.2 Illustrasjon basert på fremstillingen i kapittel 4.4

I 1933 erklærte Paraguay krig mot Bolivia. I 1934 sluttet Norge seg til Folkeforbundets våpenembargo overfor de to landene. Samtidig valgte norske myndigheter å godkjenne salg av et stort antall artilleriskudd til Bolivia. Dette ble blant annet begrunnet med kontraktsforpliktelser inngått forut for Folkeforbundets våpenembargo. Norge ignorerte ikke blankt embargoen ved å innvilge eksport til Bolivia. Norges forutsetning for tilslutning var effektiv etterlevelse av embargoen, noe som ikke var tilfellet da en rekke stater fortsatte å utføre ammunisjon til Bolivia. I kjølvannet av kritikken som fulgte eksporten til Bolivia, vedtok Stortinget i 1935 at:

«1. Eksport av våben og ammunisjon må kun tillates til land som ikke befinner sig i borgerkrig eller krig med mindre denne av Folkeforbundets kompetente organer er erklært for legal forsvarskrig.

2. Eksport av våben og ammunisjon må alene foregå til legale regjeringer.»[2]

I 1958 godkjente regjeringen eksport av ammunisjon og håndgranater til Cuba. Før varene ankom landet hadde Cubas tidligere president Batista blitt styrtet av Fidel Castro. Eksporten vakte stor oppsikt i Norge, og man fikk en debatt om eksporten var i tråd med stortingsvedtaket av 1935.

Figur 4.3 Statsminister Einar Gerhardsen i februar 1959.

Foto: Leif Ørnelund / Oslo Museum

I debatten i Stortinget 11. mars 1959 erklærte statsminister Gerhardsen bl.a. på regjeringens vegne at:

«De prinsipielle retningslinjer som kommer til uttrykk i vedtaket (av 1935), svarer til de retningslinjer Regjeringen har søkt å følge. Når det gjelder den fremtidige behandlingen av slike saker, kan jeg på Regjeringens vegne erklære at den vil holde seg nøye til de prinsipielle retningslinjer som hittil vanligvis har vært fulgt ved utstedelse av eksporttillatelse for våpen og ammunisjon.

Det skal ved avgjørelsen legges vekt på de utenrikspolitiske vurderinger, og hovedsynspunktet bør være at Norge ikke vil tillate salg av våpen og ammunisjon til områder hvor det er krig eller krig truer, eller til land hvor det er borgerkrig».[3]

Samme dato vedtok Stortinget følgende:

«Stortinget tar til etterretning den erklæring statsministeren på Regjeringens vegne har lagt fram. Stortinget vil sterkt understreke det prinsipp at eksport av våpen og ammunisjon fra Norge bare må skje etter en omhyggelig vurdering av de uten- og innenrikspolitiske forhold i vedkommende område. Denne vurdering må etter Stortingets mening være avgjørende for om eksport skal finne sted».[4]

På bakgrunn av krigen i Vietnam fremsatte representanten Finn Gustavsen i 1967 forslag om å bekrefte et forbud mot eksport av våpen og ammunisjon til land som er i krig eller borgerkrig.

I innstillingen fra utenriks- og konstitusjonskomiteen om forslaget i 1967 fremgår det bl.a. at:

«Stortingsvedtaket av 1959 tar etter komiteens oppfatning ikke sikte på å regulere forhold som står i forbindelse med vår egen forsvars- og sikkerhetspolitikk, men berører bare kommersiell våpeneksport. Utførsel og innførsel av våpen som finner sted i forbindelse med planer trukket opp i NATOs forsvarsorganisasjon og som er godtatt av Norge eller som er basert i våpenhjelpavtaler mellom Norge og noen av NATOs andre medlemsland, faller derfor utenfor de forhold som Stortingets vedtak tar sikte på å gi regler for. Derimot må det etter komiteens mening naturligvis gjelde fullt ut for annen våpenutførsel til NATO-land».[5]

Videre sluttet Stortinget seg i 1997 enstemmig til en presisering av 1959-vedtaket. Dette gjaldt betydningen av demokratiske rettigheter og respekten for grunnleggende menneskerettigheter i vurdering av de uten- og innenrikspolitiske forhold i vedkommende land.

Historikken viser at det bærende prinsipp må være de hensynene som til enhver tid gjenspeiler Norges utenriks- og sikkerhetspolitiske interesser. Situasjonen vi står i er en vedvarende krig i Ukraina. Vi vet ikke hva de langsiktige konsekvensene av Russlands folkerettsstridige invasjon vil bli. Men vi ser at krigen har endret det sikkerhetspolitiske landskapet i overskuelig fremtid, og det påvirker norsk sikkerhetspolitikk.

Kontrollen med eksport av forsvarsmateriell skal fortsatt skje innenfor strenge og ansvarlige rammer. Samtidig skal regjeringen fatte nødvendige politiske beslutninger når det kommer til sentrale utenriks- og sikkerhetspolitiske interesser.

4.5 Militær støtte til Ukraina

Russlands fullskalaangrep mot Ukraina 24. februar 2022 representerer et tidsskille for Europa og en alvorlig trussel mot internasjonal fred og sikkerhet. Norges sikkerhet, velferd og handlefrihet er tuftet på respekt for folkeretten.

Russlands væpnede angrep på Ukraina er et åpenbart brudd på FN-pakten, som gir Ukraina rett til å utøve selvforsvar i henhold til paktens artikkel 51. Denne retten til selvforsvar innebærer også en rett til å anskaffe eller be om donasjoner av våpen og militært materiell fra andre land. Salg eller donasjon av våpen til Ukraina, etter deres anmodning og som ledd i deres selvforsvar mot et folkerettsstridig angrep, utgjør heller ikke et folkerettsbrudd for den staten som gir støtte.

For å støtte Ukrainas legitime forsvarsbehov har en rekke land, inkludert Norge, tatt ekstraordinære skritt ved å donere våpen og annet militært materiell til det ukrainske forsvaret. Regjeringens beslutning om å donere forsvarsmateriell kom bare fire dager etter Russlands angrep, og har bred støtte i Stortinget.

I likhet med andre land som gir våpenstøtte vil Norge støtte Ukrainas forsvar så lenge det er behov. Regjeringen har siden februar 2022 og frem til april 2023 donert betydelig materiell til Ukraina, i tillegg til opplæring av ukrainske soldater. En ikke uttømmende oversikt over materiell inkluderer:

Artilleriammunisjon og artilleriskyts med utstyr og reservedeler

Artillerigranater

Hellfire-missiler

Kjøretøy til NASAMS-luftvern og komplette NASAMS ildenheter

Langtrekkende rakettartilleri

Luftvernsystem

Mikrodroner

Panservernvåpen

Pansrede patruljekjøretøy

Rakettkastere

Sanitetsmateriell, vinterbekledning, utrustning og militære ambulansebusser

Skuddsikre vester, hjelmer, feltrasjoner, vernemasker med filter, soveposer, liggeunderlag, bekledning og annet utstyr

Stridsvogner

Oppdatert oversikt over norsk militær støtte til Ukraina finnes på regjeringen.no.

Figur 4.4 Norsk soldat med Mistral luftvern.

Foto: Adrian Lombardo, Forsvaret

Norsk eksportkontroll er ansvarlig og streng, og slik skal det fortsatt være. Samtidig er Utenriksdepartementets retningslinjer formulert slik at det i særskilte situasjoner kan utøves et politisk handlingsrom. Det er dette handlingsrommet som har muliggjort beslutningen om å gi våpenstøtte gjennom donasjoner til Ukrainas legitime forsvarskamp. Regjeringen har styrket koordineringen mellom UD og FD i konkretet donasjonssaker.

Figur 4.5 Stortingspresident Gharahkhani og utenriksminister Huitfeldt fikk se ødeleggelsene i Ukraina.

Foto: Ane Haavardsdatter Lunde / UD

Sikkerhetshensyn innebærer at det ikke kan gis informasjon knyttet til de enkelte varetransportene o.l.

Regjeringen har besluttet at sivile varer som ikke står på Utenriksdepartementets varelister ikke er lisenspliktig for eksport til militær sluttbruk i Ukraina i den gjeldende situasjonen. Eksempler på dette er medisiner, klær, hygieniske artikler, verktøy og sivile droner. Regjeringen finner at dette er varer som Ukraina har et akutt behov for i den situasjonen som de befinner seg i nå.

5 Utenriksdepartementets oppgaver og nasjonalt samarbeid om eksportkontroll

Hendelser i verden og i internasjonale relasjoner har stor innvirkning på arbeidet med eksportkontroll. Norsk politikk og myndighetsutøvelse må enhver tid må se hen til og tilpasse seg det nasjonale, det regionale og globale sikkerhetsbildet. Politiske vurderinger og praksis kan måtte endre seg raskt i noen tilfeller. Utbruddet av krig i Ukraina i 2022 er et eksempel på dette. Krigen har også bidratt til å aktualisere interessekonflikter mellom land, med ringvirkninger for hvilke strategiske hensyn Norge må ta innen eksporten av forsvarsmateriell, flerbruksvarer, teknologi og kunnskap.

5.1 Utenriksdepartementets oppgaver

Utenriksdepartementets oppgaver som myndighet for den strategiske eksportkontrollen i Norge består av forvaltningsoppgaver, samt politikk- og regelverksutvikling. Dette inkluderer utvikling av norsk eksportkontrollpolitikk, ivaretagelse av norske interesser i et omfattende multilateralt samarbeid, veiledning og informasjonsvirksomhet overfor næringslivet og akademia, behandling av søknader om eksportlisenser, rapportering om eksport, og håndhevelse av eksportkontroll- og sanksjonsregelverket. Departementet er også ansvarlig for håndhevelse av sanksjonsregimer som er vedtatt i FNs sikkerhetsråd og for restriktive tiltak vedtatt av EUs råd som Norge har sluttet seg til.

Behovet for tilpasning, styrket kompetanse og ressurser følger også av mer langsiktige utviklingstrekk. Fremvoksende teknologier er et eksempel på dette. For Utenriksdepartementet medfører dette sammensatte og dynamiske sikkerhetsbildet at det er flere søknader å behandle, mer komplekse vurderinger å foreta, og potensielt større konsekvenser for de involverte partene. Organiseringen og dimensjoneringen av eksportkontrollarbeidet må vurderes for å best møte disse utfordringene.

Regjeringen vil fortsatt sikre at eksportkontrollarbeidet er dimensjonert riktig og har nødvendig kompetanse, tilstrekkelige ressurser og organisering for å kunne ivareta oppgavene på et område med stor saksmengde og betydning for norske utenriks- og sikkerhetspolitiske interesser, samt næringslivet og kunnskapssektoren.

Figur 5.1 Utenriksdepartementet er ansvarlig myndighet for eksportkontrollen i Norge.

Foto: Braastad, Audun / NTB scanpix

Departementets myndighetsutøvelse innen eksportkontroll er avhengig av spesialisert ekspertise og tilstrekkelige ressurser for å sikre en effektiv og ansvarlig forvaltning. Det er et mål at søknader og informasjonsbehov fra bedrifter og akademia behandles med gode faglige vurderinger, med effektiv kommunikasjon mellom søker og myndighetene, og uten unødig opphold. Det er avgjørende med et oppdatert regelverk, samt juridisk-, sikkerhetspolitisk-, eksportkontrollfaglig- og teknisk kompetanse for å sikre gjennomføring av en effektiv kontroll, ivareta Stortingets forutsetninger og våre internasjonale forpliktelser.

En prioritert oppgave for Utenriksdepartementet er informasjonsvirksomhet overfor næringslivet og akademia. Det legges stor vekt på å sikre departementets tilgjengelighet og nær kontakt med eksportbedriftene og kunnskapssektoren om både konkrete eksportsaker og for veiledning om eksportkontrollregelverket. God og jevnlig kontakt trengs for at departementet skal kunne ha nødvendig oversikt over norske teknologimiljøer, norsk teknologiutvikling og viktige næringsinteresser.

Utenriksdepartementet samarbeider tett med partene i det nasjonale samarbeidet om eksportkontroll. I kapittel 5.2 redegjøres det nærmere for samarbeidet.

Riksrevisjonens undersøkelse av myndighetenes arbeid med strategisk eksportkontroll ble lagt frem i februar 2021. Utenriksdepartementet følger opp arbeidet med tiltak i henhold til undersøkelsens anbefalinger, bl.a. gjennomgang av eldre landklareringer, styrket systematikk for kvalitetssikring av lisensvilkår, full revisjon av rutiner samt styrket dokumentasjon av vurderinger i saksbehandlingen. Meld. St. 14 (2021–2022) redegjør for bruken og videreutvikling av søknads- og saksbehandlingssystemet E-lisens. Det ble redegjort grundig for Utenriksdepartementets oppgaver i Meld. St. 8 (2015–2016).

5.2 Utenriksdepartementets kontroll med eksport av flerbruksvarer

Flerbruksvarer er varer som opprinnelig er utviklet for sivil bruk, men som kan ha viktig militær anvendelse eksempelvis i aktiviteter knyttet til masseødeleggelsesvåpen (MØV) og leveringsmidler for slike våpen.

Kontrollen med eksport av flerbruksvarer bidrar til å hindre spredning av MØV og leveringsmidler for slike våpen. Gjennom nasjonal gjennomføring av kontrollen, støtter Norge også opp under internasjonale ikke-spredningsinstrumenter.

Flerbruksvarer er beskrevet i eksportkontrollforskriftens liste II. Listen består av flerbruksvarelistene som er fremforhandlet i de multilaterale regimene som Norge deltar i, og som EU har sammenstilt til en felles og brukervennlig liste. Innenfor Australia-gruppen, missilkontrollregimet MTCR, det kjernefysiske regimet NSG og Wassenaar-samarbeidet, deltar norske myndigheter i løpende forhandlinger innenfor tekniske ekspertgrupper om nye teknologier og oppdatering av kontrollistene. EUs flerbruksliste, og dermed den norske liste II, oppdateres i tråd med endringene som er vedtatt i de ulike regimene.

Innenfor de multilaterale eksportkontrollregimene utveksles det omfattende informasjon om spredningstrender og anskaffelsesforsøk, fremvoksende teknologier, samt om relevante nasjonale avslag på lisenssøknader. Dette er informasjon som skal tas hensyn til i de enkelte medlemslandenes lisensvurderinger. Dersom et land har delt informasjon om et lisensavslag forutsettes det at øvrige medlemsland avslår tilsvarende lisenssøknader til den samme mottakeren. «No undercut»-prinsippet skal bidra til å forebygge leveranser til bruk i MØV-aktiviteter, og hindre kommersiell undergraving mellom bedrifter i ulike medlemsland.

Flerbruksvarer er en omfattende kategori hvor departementets behandling av lisenssøknader krever sammensatt kompetanse innen teknisk kunnskap og risikovurderinger. I saksbehandlingen inngår ofte gradert informasjon knyttet til det aktuelle mottakerlandet, herunder om bekymringsfulle våpenprogrammer. Det er ikke mulig å gi samme forutsigbarhet om muligheten for å få lisens for flerbruksvarer som ved eksport av forsvarsmateriell, som baserer seg på nasjonal sikkerhetspolitikk og nasjonal diskresjon. Behandling av søknader om eksport av flerbruksvarer kan i mange tilfeller ta lengre tid enn behandling av søknader som gjelder forsvarsmateriell fordi kontrollen innebærer andre vurderinger og behov for innhenting av informasjon.

Departementet etterstreber å ha rask saksbehandling, effektiv kommunikasjon med søker i prosessen, og tydelig praksis. Legitim handel skal ikke hindres unødig. Dersom det vurderes i en lisenssøknad at det aktuelle salget utelukkende er for sivil sluttbruk, skal lisens innvilges.

Kontroll med digital overvåkningsteknologi står høyt på dagsorden i det internasjonalt. Norge deltar aktivt i dette arbeidet. Flere overvåkningsteknologier er allerede omfattet av kontrollistene. I tillegg ser Norge hen til EUs arbeid med kontroll av ikke-listeført overvåkningsutstyr ifm. vårt eget arbeid. Norge har sluttet seg til et amerikansk initiativ om en adferdskodeks knyttet til overvåkningsteknologier og hensynet til demokrati og MR. Det er et mål å lansere kodeksen i løpet av 2023.

5.3 Det nasjonale samarbeidet om eksportkontroll

Det nasjonale samarbeidet om eksportkontroll består av et tett sakssamarbeid mellom Utenriksdepartementet, PST, Tolletaten og Etterretningstjenesten. PST er gjennom politiloven ansvarlig for å forebygge og etterforske brudd på eksportkontrollregelverket. Tolletaten er ansvarlig for vare- og dokumentkontroll ved eksport. Etterretningstjenesten har gjennom den nye etterretningstjenesteloven også lovpålagte oppgaver knyttet til eksportkontroll og ikke-spredning. Sammen gir partene i det nasjonale samarbeidet viktig beslutningsstøtte til departementets håndheving av eksportkontrollregelverket, både i enkeltsaker og for situasjonsforståelse knyttet til aktører, hendelser og spredningstrender.

Departementet trekker ved behov på ekspertise fra Forsvarets forskningsinstitutt (FFI) og Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet (DSA).

Riksrevisjonens rapport påpeker at det nasjonale samarbeidet om eksportkontroll og ikke-spredning er godt, men at det er nødvendig å styrke informasjonsutvekslingen, også på gradert nivå. Det anses nødvendig å etablere en effektiv, felles kommunikasjonsplattform for å styre det nasjonale samarbeidet og informasjonsutvekslingen.

Departementet fortsetter å legge stor vekt på arbeidet med å styrke og videreutvikle det nasjonale samarbeidet om eksportkontroll. Stort sakstilfang og kompleksitet i vurderingene som må foretas understreker behovet for et tett sakssamarbeid med PST, Tolletaten og Etterretningstjenesten, og et strategisk samarbeid med de ansvarlige departementene. Etatene samarbeider med departementet om utvalgte saker i Operativ eksportkontrollgruppe (OEG) der formålet er å gi departementet beslutningsstøtte.

Partene opplever samarbeidet som godt og effektivt, og understreker at det er viktig at OEG har et bredt mandat for å kunne møte komplekse informasjonsbehov og følge utvikling på eksportkontrollfeltet, eksempelvis knyttet til fremvoksende teknologier og en styrking av veiledningsfunksjoner overfor næringsliv og akademia.

Det er nødvendig at alle de involverte nasjonale aktørene prioriterer arbeidet med eksportkontroll, og at disse har tilstrekkelige ressurser og kompetanse for å kunne støtte opp om en ansvarlig eksportkontroll og forebygge spredning av MØV.

Flere norske bedrifter utvikler eller produserer strategiske varer og teknologi som er etterspurt av land det er knyttet bekymring til med tanke på mulig utvikling av MØV, eller til andre uønskede militære formål. PST og Etterretningstjenestens åpne trusselvurderinger slår fast at norske bedrifter utsettes for fordekte anskaffelsesforsøk. Det er en viktig oppgave for myndighetene å bidra til økt årvåkenhet blant norske bedrifter. Det nasjonale samarbeidet spiller en avgjørende rolle for å sikre en ansvarlig gjennomføring av kontrolloppgavene, samt etterlevelse av Norges internasjonale forpliktelser på området. I denne sammenheng er det nødvendig at PST, Tolletaten, Etterretningstjenesten, FFI og DSA deltar i relevante ekspertmøter innenfor rammen av det multilaterale eksportkontrollsamarbeidet.

6 Kontroll av kunnskapsoverføring

Regjeringen har besluttet at kontrollen med overføring av kunnskap som kan benyttes i masseødeleggelsesvåpen (MØV), deres leveringsmidler og konvensjonelle våpen, skal styrkes. I mars 2022 sendt Utenriksdepartementet ut forslag til endringer i eksportkontrollforskriften på alminnelig høring. Kontrollen med kunnskapsoverføring er ikke ny og følger av dagens regelverk. Målet med de foreslåtte endringene er å tydeliggjøre og skjerpe kontrollen.

Måten vi deler kunnskap på har endret seg. Tiden der vi bare sendte varer fysisk over grensene er forbi. Nå handler det om teknologi som sendes og deles muntlig, digitalt, i form av tegninger eller i skrift. Et utviklingstrekk er at flere land vi ikke har sikkerhetssamarbeid med søker kunnskap relevant for egne militære systemer og kapasiteter fra norske teknologimiljøer. Utviklingen er omtalt av både PST og Etterretningstjenesten i deres årlige trusselvurderinger. Nærstående land opplever den samme utfordringen. Internasjonalt og i multilaterale fora drøfter man hvordan bedre kan målrette og styrke kontrollen på dette området.

Det er nå en økende bevissthet i universitets- og høyere utdanningssektoren om at utenlandske aktører på en fordekt måte forsøker å anskaffe sensitiv kunnskap fra norske teknologimiljøer til militær bruk, i strid med våre sikkerhets- og forsvarspolitiske interesser. Flere universiteter har tatt aktive grep og etablert forsterkede kontrollsystemer, samt rutiner for å sikre etterlevelse. Det å ha kontroll på norsk strategisk teknologi, kunnskap og forskning er en viktig del av vår forsvars- og sikkerhetspolitikk. I dette ligger det en erkjennelse av at sikkerhetspolitiske hensyn vil kunne veie tyngre enn akademisk frihet i enkelte saker.

Figur 6.1 Utenriksminister Anniken Huitfeldt i møte med forskningsmiljøet på NTNU i januar 2023.

Foto: Tuva Bogsnes, UD

I tiden etter at høringen ble avsluttet, har Utenriksdepartementet hatt tett dialog med flere aktører som berøres av kontrollen for å sikre at endringer i regelverket innrettes på best mulig måte. Det er viktig å sikre oss et godt system for sektoren når endringene trer i kraft, og som ivaretar behovet for tempo i saksbehandlingen.

7 Sanksjoner og restriktive tiltak

Sanksjoner er et ikke-militært sikkerhetspolitisk og utenrikspolitisk virkemiddel som innebærer at det innføres økonomiske og diplomatiske restriksjoner som begrenser handlefriheten til en stat, en gruppe og/eller enkeltpersoner og selskaper eller andre enheter.

Tradisjonelt har sanksjoner blitt utformet som brede handelsblokader mot et land med tilhørende diplomatisk isolasjon og våpenembargo. I dag rettes sanksjoner i større grad mot enkeltpersoner eller enheter, som den styrende eliten i et land eller andre aktører som er direkte involvert i handlingene det reageres mot.

Sanksjoner kan blant annet innebære at enkeltpersoner, selskaper eller andre enheter som anses ansvarlige for handlingene det reageres mot, oppføres på en liste over personer eller enheter underlagt økonomiske frystiltak og/eller reiserestriksjoner. Frysforpliktelsene innebærer frys av den listeførte sine midler og et forbud mot å stille til rådighet eller gjøre tilgjengelig penger eller formuesgoder for vedkommende. Reiserestriksjonene innebærer at den listeførte skal nektes å reise inn til og gjennom landet.

I tillegg til økonomiske frystiltak og reiserestriksjoner er de vanligste sanksjonstypene i dag våpenembargoer, som bl.a. forbyr salg av våpen og flerbruksvarer, relaterte tjenester, og i noen tilfeller utstyr som kan brukes til intern undertrykking og overvåking. Videre benyttes sektorielle restriksjoner, for eksempel særskilte handelsforbud og transportforbud, samt ulike finansielle restriksjoner.

FNs sikkerhetsråd kan med folkerettslig bindende virkning vedta sanksjoner mot stater, personer eller enheter. I tillegg vedtar også Rådet for Den europeiske union restriktive tiltak overfor stater, personer eller enheter. Norge er folkerettslig forpliktet til å gjennomføre Sikkerhetsrådets bindende vedtak, og etter en konkret vurdering kan Norge slutte opp om EU-tiltakene. Flere av sanksjons- og tiltaksregimene inneholder bestemmelser om våpenembargo.

Stortinget vedtok 8. april 2021 lov om gjennomføring av internasjonale sanksjoner. Loven erstatter de to tidligere hjemmelslovene, herunder lov av 7. juni 1968 nr. 4 om gjennomføring av bindende vedtak av De Forente Nasjoners Sikkerhetsråd og lov av 27. april 2001 nr. 14 om iverksetjing av internasjonale, ikkje-militære tiltak i form av avbrot eller avgrensing av økonomiske eller anna samkvem med tredjestatar eller rørsler. Regjeringens fullmakt til å iverksette sanksjoner og restriktive tiltak samles i den nye loven, uavhengig av om det er snakk om FN-sanksjoner eller restriktive tiltak fra EU. Loven styrker også rettsikkerheten gjennom innføring av en forvaltningsrettslig klageadgang for de listeførte og gir en mulighet til å få oppnevnt en særskilt advokat dersom vedkommende går til søksmål mot staten for å få prøvd gyldigheten av listeføringen. I tillegg utvides anvendelsesområdet for sanksjonslovgivningen til å inkludere Svalbard og Jan Mayen. Kongen kan gi forskrift om lovens anvendelse for de norske bilandene.

Visse typer tiltak som er omfattet av FN-sanksjoner og/eller EU-tiltak gjennomføres med hjemmel i annen norsk lovgivning. Dette gjelder bl.a. reiserestriksjoner som er gjennomført i utlendingsregelverket, og våpenembargoer som dels er gjennomført med hjemmel i eksportkontrollovgivningen. Når det gjelder gjennomføringen av våpenembargo vil varene, teknologien og tjenestene som omfattes av handelsforbudet i de fleste tilfeller stå på eksportkontrollforskriftens kontrollister og være lisenspliktige. Det er derfor bare i enkelte av sanksjons- og tiltaksforskriftene at det er inntatt uttrykkelige bestemmelser om våpenembargo. I forbindelse med søknader om eksport av varer, tjenester eller teknologi på varelistene til land underlagt våpenembargo vil det bli gitt avslag på søknaden, med mindre det er aktuelt å gjøre enkelte unntak på humanitært grunnlag, for eksempel for eksport av militært beskyttelsesutstyr til bruk av humanitære aktører. Videre følger det av eksportkontrollforskriften § 7 bokstav b, jf. § 3, at det er lisensplikt for enhver vare, teknologi eller tjeneste til militær bruk til områder som er underlagt våpenembargo vedtatt av FNs sikkerhetsråd, eller som del av andre tiltaksregimer Norge har sluttet seg til. Det vil ikke bli gitt lisens dersom det foreligger våpenembargo og det er en uakseptabel risiko for at varen, teknologien eller tjenesten er til militær bruk.

7.1 Særlig om Russland

Forskrift om restriktive tiltak vedrørende handlinger som undergraver eller truer Ukrainas territorielle integritet, suverenitet, uavhengighet og stabilitet trådte i kraft 15. august 2014. Som følge av Russlands fullskalainvasjon av Ukraina 24. februar 2022 har EU innført en rekke nye og omfattende restriktive tiltak mot Russland. Samtlige av de restriktive tiltakene er gjennomført i norsk rett, med unntak av forbudet mot kringkasting av innhold fra visse medier, og enkelte tilpasninger ved gjennomføring av havneforbudet. Norge står sammen med EU og andre land for å sikre at sanksjonene treffer sterkt og effektivt, men også for å bidra til størst mulig forutberegnelighet for næringslivet.

Et meget stort antall personer samt enheter er nå listeført under Russland-forskriften. Også flere finansinstitusjoner er listeført.

Når det gjelder de øvrige finansielle tiltakene, er det blant annet forbud mot handel med eller investering i finansielle instrumenter utstedt av Russland og Russlands regjering eller den russiske sentralbanken, forbud mot transaksjoner med visse statseide selskaper, samt forbud mot salg av visse omsettelige verdipapirer. En rekke russiske banker er utestengt fra SWIFT. Det er også forbud mot å motta innskudd av en viss størrelse fra russiske statsborgere. Det samme gjelder å investere, delta eller på annen måte medvirke i prosjekter som samfinansieres av det russiske fondet for direkteinvestering. Salg, eksport mv. av pengesedler i norske kroner eller en EU-medlemsstats offisielle valuta til Russland er også forbudt.

På eksportkontrollområdet videreføres forbudet mot eksport av forsvarsrelaterte varer oppført i Liste I til eksportkontrollforskriften. Forbud mot eksport av flerbruksvarer og teknologi oppført i Liste II til eksportkontrollforskriften står ved lag.

Når det gjelder unntaket for havneforbudet er det mulig å lande fisk, samt eksempelvis foreta mannskapsbytte og proviantering. Andre tjenester som faglig bistand i form av verftstjenester er i utgangspunktet forbudt. Utenriksdepartementet oppfordrer norske virksomheter om å ta kontakt for veiledning og eventuelt søke om dispensasjon.

Videre inneholder de sektorielle tiltakene bl.a. forbud mot:

Handel og investeringer til og fra de ikke-regjeringskontrollerte delene av Luhansk, Donetsk, Kherson og Zaporizjzja

Eksport av varer som kan bidra til å styrke Russlands militære og teknologiske kapasiteter

Eksport av varer, teknologi og tjenester for bruk i oljeraffinering

Eksport av varer og teknologi til bruk i luftfarts- og romindustrien, samt forbud mot vedlikehold og relaterte tjenester

Eksport av varer og teknologi beregnet på maritim navigasjon

Eksport mv. av visse produkter til bruk i oljeindustrien der det tidligere var krav om forhåndstillatelse

Finansiering, nye eller utvidede eierinteresser i, og nye eller utvidede fellesforetak med russisk energisektor

Import, kjøp, transport mv. av visse jern- og stålprodukter med opprinnelse i Russland eller eksportert fra Russland

Det er innført importrestriksjoner på kull og annen fast fossilt brensel fra Russland, og importrestriksjoner på varer som er viktige inntektskilder for Russland

Eksport mv. av luksusvarer

Kjøp, import mv. av råolje eller petroleumsprodukter

Å yte faglig bistand mv. som gjelder transport til tredjeland av råolje eller petroleumsprodukter over et fastsatt pristak

Kjøp, import mv. av gull

Å lande på, ta av fra eller fly over Norges territorium

Havneanløp for russiske fartøy, med enkelte unntak for fiskefartøy

Å yte visse tjenester, bl.a. innenfor revisjon og regnskapsføring

Russiske veitransportforetak sin transport av varer på vei innenfor norsk territorium

Alle norske virksomheter har en selvstendig plikt til å følge regelverket. Oversikt over de til enhver tid gjeldende restriktive tiltak er tilgjengelig på www.lovdata.no.

7.2 Norge som partnerland i EU

I forbindelse med lanseringen av EUs tiende pakke av restriktive tiltak mot Russland ble Norge gitt status som partnerland hva angår eksportkontroll av flerbruksvarer og teknologi. De øvrige landene med tilsvarende partnerlandstatus er USA, Japan, Storbritannia, Sør-Korea, Australia, New Zealand og Canada. Dette styrker det allerede tette samarbeidet mellom Norge og EU om eksportkontroll og restriktive tiltak. Partnerlandstatusen er en anerkjennelse av Norges effektive implementering av EUs restriktive tiltak mot Russland. Partnerlandstatusen innebærer blant annet informasjonsdeling for å hindre omgåelser av sanksjonene og styrker dialogen for å sikre lik etterlevelse av regelverket.

8 Internasjonalt samarbeid om eksportkontroll og ikke-spredning

Kontroll med eksport av strategiske varer og teknologi er viktig for global sikkerhet og stabilitet. Det har aldri vært viktigere med internasjonalt samarbeid om eksportkontroll.

Det multilaterale arbeidet i eksportkontrollregimene setter hovedrammene for den nasjonale kontrollen med flerbruksvarer. Også når det gjelder eksport av forsvarsmateriell, er det et stadig større internasjonalt samarbeid, selv om alle beslutninger er gjenstand for nasjonal suverenitet. Nasjonal gjennomføring av eksportkontroll bidrar til å sikre etterlevelse av folkerettslige avtaler på ikke-spredningsområdet. Sentralt står Ikkespredningsavtalen for kjernevåpen (NPT), Kjemivåpenkonvensjonen (CWC) og Biologivåpenkonvensjonen (BTWC). Konvensjonene gjennomføres i norsk rett, og kontrollen med relevante varer og relevant teknologi som er forhandlet innenfor de multilaterale eksportkontrollregimene gjennomføres med hjemmel i eksportkontrollregelverket.

De multilaterale eksportkontrollregimene komplementerer disse avtalene når det gjelder kontroll med varer og teknologi som kan brukes i utvikling, produksjon og bruk av MØV og leveringsmidler til slike våpen.

Teknologisk utvikling og utviklingen i anskaffelsesmetoder har ført til at eksportkontroll har stor betydning som et effektivt verktøy for å hindre spredning. FNs sikkerhetsråd bruker eksportkontrollregimenes retningslinjer og varelister i sine sanksjonsregimer mot bl.a. Iran og Nord-Korea, samt i resolusjon 1540 om ikke-spredning av masseødeleggelsesvåpen. Også EU baserer seg på regimenes kontrollister i enkelte forordninger om restriktive tiltak, f.eks. mot Russland.

8.1 Eksportkontrollregimene

Norge er medlem i alle de multilaterale regimene og har gjennom mange år aktivt bidratt til arbeidet, bl.a. gjennom å lede konkrete forhandlinger og formannskap i enkelte eksportkontrollregimer. Norge arbeider for at regimene skal være relevante og effektive. Det gjelder særlig nå i en krevende sikkerhetspolitisk tid. Med stadig mer polarisering er det vanskelig å oppnå konsensus innenfor det multilaterale samarbeidet.

Regimene identifiserer varer og teknologi som kan anvendes i forbindelse med MØV eller leveringsmidler for slike våpen, og arbeider for å skape større enighet om hvordan nasjonal eksportkontroll kan kontrollere eksport av slike strategiske varer. Det foregår løpende forhandlinger for å sikre at kontrollistene og regimenes retningslinjer holder tritt med teknologisk utvikling og spredningstrusler.

I regimene utveksler medlemslandene omfattende informasjon, for eksempel om aktuelle spredningsaktiviteter og om medlemslandenes avslag på eksportsøknader. Dette er informasjon det skal tas hensyn til i medlemslandenes nasjonale lisensieringsarbeid. Arbeidet innenfor regimene ivaretas av flere ekspertgrupper som møtes regelmessig. De rapporterer til de årlige plenumsmøtene som fatter beslutninger på grunnlag av konsensus.

Bakgrunnen for samarbeidet i regimene er medlemsstatenes felles politisk vilje til å hindre spredning av masseødeleggelsesvåpen samt å etablere høye standarder for kontrollen med eksport av forsvarsmateriell. Det forutsettes at konsensusvedtak i regimene gjennomføres i nasjonal rett og praksis.

Som nasjonal eksportkontrollmyndighet leder Utenriksdepartementet arbeidet fra norsk side både i regimenes plenumsmøter og i ulike arbeidsgrupper. For å sikre gjennomføring av regimeforpliktelsene og en ansvarlig eksportkontroll er det viktig at alle berørte nasjonale myndigheter deltar i ekspertgruppene. I tillegg til Utenriksdepartementet, gjelder dette først og fremst PST, Tolletaten og Etterretningstjenesten. I tillegg deltar representanter fra Forsvarets forskningsinstitutt og Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet på relevante ekspertmøter. Informasjonen som utveksles innenfor regimene er sentral i behandlingen av konkrete lisenssaker, samt i det forebyggende arbeidet for å hindre spredning av varer og teknologi til uønskede militære aktiviteter i utlandet. Dette er viktig for både Norges og norsk næringslivs omdømme som ansvarlige partnere.

Regjeringen legger vekt på at Utenriksdepartementet, PST, Tolletaten og Etterretningstjenesten har kompetanse og tilstrekkelige ressurser til å ivareta sine oppgaver. Deltakelse i regimearbeidet innenfor den strategiske eksportkontrollen er et premiss for å kunne opprettholde en effektiv eksportkontroll på nasjonal plan.

Følgende eksportkontrollregimer er etablert:

Zangger-komiteen

Zangger-komiteen ble etablert i 1974 for å sikre en mest mulig enhetlig forståelse av Ikkesprednings-avtalen (NPT) artikkel III.2 om hva som skulle omfattes eksportkontroll i henhold til avtalen. Komiteen fastsetter hva som menes med utstyr og materialer som er konstruert for utvikling av spaltbart materiale. Ansvaret er delvis overlappende med Nuclear Suppliers Group (NSG) som omtales nærmere nedenfor. Ikke-spredningsavtalen forutsetter at eksport av slikt utstyr og materialer til en ikke-kjernevåpenstat, i likhet med spaltbart materiale, bare kan tillates når det spaltbare materialet er underlagt IAEA[6] -kontroll. Utstyret og materialene er beskrevet i Zangger-komiteens liste, og denne oppdateres jevnlig. Listen omtales ofte som «trigger-listen» fordi slike varer utløser (trigger) krav om IAEA-sikkerhetskontroll.

Formannskapet innehas på frivillig grunnlag og uten noen tidsbegrensning. Danmark har ledet Zangger-komiteen siden november 2015.

Nuclear Suppliers Group (NSG)

NSG springer ut av den såkalte London-gruppen fra 1970-tallet. NSG ble etablert i kjølvannet av en prøvesprengning utført av et land som sto utenfor Ikke-spredningsavtalen i 1974. For å hindre ytterligere spredning av kjernevåpen ønsket flere leverandørland å etablere en sterkere eksportkontroll enn det som direkte fulgte av Ikke-spredningsavtalens begrensede formuleringer om eksportkontroll. NSGs arbeid omfatter to lister med hver sine nærmere retningslinjer. Del 1 beskriver kjernefysiske varer og del 2 omfatter flerbruksvarer, dvs. sivile varer som også kan ha viktig anvendelse i militære kjernefysiske aktiviteter. Også teknologi knyttet til varene på listene er omfattet av NSG-kontroll. Norge ledet NSG i perioden 2005–2006.

Australia-gruppen

Australia-gruppen ble etablert etter initiativ fra Australia i 1985. Hensikten er å bidra til å sikre at varer, utstyr og substanser som kan benyttes i utvikling og produksjon av kjemiske og biologiske våpen underlegges eksportkontroll. I tillegg til varelister over utstyr, kjemikalier, toksiner og utgangsstoffer er det etablert retningslinjer om standarder for eksportkontroll. I 2018 publiserte Australia-gruppen en særskilt erklæring om gruppens store bekymring for at kjemiske våpen igjen er anvendt med henvisning til hendelser i Syria, Irak, Storbritannia og Malaysia. Det ble i denne sammenheng enighet om å styrke kontakten og dialogen med land som står utenfor Australia-gruppen.

Missilkontrollregimet (MTCR)

Regimet ble etablert på USAs initiativ i 1982. Aktivitetene gjelder først og fremst eksportkontroll av komplette missilsystemer, herunder ballistiske missiler og bæreraketter for romfart og sonderaketter og andre ubemannende luftfarkoster, inkludert kryssermissiler, med en rekkevidde på 300 kilometer eller mer. Videre kontrolleres komponenter for slike systemer, samt andre varer som kan anvendes for produksjon av missiler eller mindre luftfarkoster for spredning av aerosoler.

Norge har ledet MTCR to ganger, første gang i 1992–1993 og deretter i 2014–2015. Formannskapene holdes på frivillig grunnlag på årlig basis. Det er i tillegg etablert en troika hvor innkommende, sittende og utgående formannskap samarbeider for å sikre best mulig kontinuitet i arbeidet. I tillegg til å lede arbeidet og det årlige plenumsmøtet, holder formannskapet en aktiv dialog med ikke-medlemmer for å fremme MTCRs arbeid. I 2019 bidro Norge med en nestleder i ekspertgruppen for informasjonsutveksling i MTCR.

Sommeren 2023 er Norge vertskap for et teknisk ekspertmøte (TEM) og for et teknisk informasjonsmøte for ikke-medlemmer i Oslo. På denne måten bidrar vi aktivt til arbeidet i MTCR.

Wassenaar-samarbeidet (WA)

Wassenaar-samarbeidet ble etablert i 1996 og erstattet det tidligere CoCom[7] . WA-samarbeidet gjelder kontroll med konvensjonelle våpen og varer og teknologi med flerbrukspotensiale som ikke kontrolleres av de andre regimene. Norge ledet forhandlingene som førte frem til enighet om det politiske basisdokumentet og etableringen av WA i 1993–1995. Norge har siden ledet flere forhandlingsprosesser innenfor WA, bl.a. om etablering av kontrollstandarder for formidling av våpen mellom to tredjeland.

WA har et eget sekretariat i Wien hvor alle møtene finner sted.

Figur 8.1 Plenumsmøtet i Wassenaar-samarbeidet.

Photo: Katharina Schiffl / Estonian Foreign Ministry

WA har etablert to lister: en for våpen og militære varer, og en for flerbruksvarer. Også teknologi er omfattet av listene. Det foregår et omfattende teknisk arbeid for å holde listene oppdaterte. I tillegg drøftes mer prinsipielle spørsmål og praksisspørsmål i en egen arbeidsgruppe. Det holdes et årlig ekspertmøte for lisensiering- og kontrolleksperter. Det årlige plenumsmøtet fatter alle beslutninger ved konsensus. Formannskapet skjer etter alfabetisk rotasjon.

I Meld. St. 49 (2012–2013), Meld. St. 8 (2014–2015), Meld. St. 8 (2015–2016) og Meld. St. 5 (2017–2018) ble det redegjort grundig for arbeidet innenfor de multilaterale eksportkontrollregimene.

8.2 FNs konvensjon om våpenhandel

FNs våpenhandelsavtale Arms Trade Treaty (ATT) har som formål å etablere så høye felles internasjonale standarder som mulig for handel, og til en viss grad import og transitt, med alle typer konvensjonelle våpen, inkludert håndvåpen. Avtalen bidrar til ansvarlig kontroll med handel av konvensjonelle våpen og dermed til internasjonal stabilitet og sikkerhet. Avtalen trådte i kraft 25. desember 2014.

I ATTs arbeidsgruppemøter utveksler landene erfaringer om praktisering av ATTs regelverk, om rapporteringsforpliktelsene, og om tiltak for implementering og universalisering av avtalen. Norge deltar i flere av arbeidsgruppene og deler erfaringer fra håndheving av eget eksportkontrollregelverk og åpenhet omkring våpentransaksjoner. Kontroll med lagring og transitt av konvensjonelle våpen har hatt høyt fokus i arbeidsgruppemøtene det siste året.

Statspartene til ATT er forpliktet til å rapportere årlig om egen import og eksport av våpen, men antall land som følger opp sine forpliktelser på dette området er fortsatt for lavt. Utviklingen av ATT til et effektivt regime vil kreve betydelig og langsiktig arbeid, og det er fortsatt mye arbeid som gjenstår. Land som allerede har et solid og velutviklet eksportkontrollsystem, herunder Norge, fører an for å sikre størst mulig internasjonal tilslutning til avtalen og støtte til implementering av avtalens normer. Som ledd i universaliseringsarbeidet oppfordres land som har undertegnet avtalen, men ikke ratifisert den, til å gjøre det. Dette omfatter en rekke land hvor illegal våpenspredning bidrar til økt konfliktnivå. Det eksportkontrollfaglige samarbeidet har kommet i gang, men det er fortsatt store ulikheter blant statspartene når det gjelder kunnskap om, og innsats for, å sikre en god implementering av avtalen.

Gjennom ATTs frivillige fond for prosjektstøtte, Voluntary Trust Fund, kan land søke om midler for å gjennomføre nasjonale tiltak innenfor kapasitetsbygging, lov- og institusjonsutvikling, og tekniske og materielle tiltak. Norge har siden 2018 bidratt med 1,5 millioner kroner til fondet, og var i perioden 2018–2020 medlem i fondets utvelgelseskomité.

Spørsmålet om gjennomføring i nasjonal rett ble grundig gjort rede for i Meld. St. 19 (2017–2018).

8.3 Ikkespredningsavtalen

Ikkespredningsavtalen (NPT) er hjørnesteinen i det globale ikke-spredningsregimet. Hvert femte år avholdes en tilsynskonferanse for avtalen, men grunnet pandemien ble konferansen våren 2020 utsatt til august 2022. Russland blokkerte mulighet for enighet om et sluttdokument, men konferansen viste at alle statspartene støtter sterkt opp om avtalen. Det er avgjørende å fortsatt hegne om NPT, som forplikter stater juridisk, og som i over 50 år har bidratt til en tryggere verden gjennom å legge til rette for nedrustning og for å hindre spredning av kjernevåpen. Norge støtter aktivt opp om avtalens tre pilarer: nedrustning, ikke-spredning, og retten til fredelig bruk av kjernefysisk teknologi. Arbeidet med nedrustning har vært preget av polarisering. Det er avgjørende å motvirke dette og å bygge tillit.

Norge har tatt internasjonalt lederskap på arbeidet med verifikasjon av nedrustning, både i FN og gjennom mer teknisk arbeid. Dette er et av få temaer innen kjernefysisk nedrustning hvor land samarbeider konstruktivt. Prosessen bidrar til tillitsbygging i en polarisert tid. Norge ledet FNs ekspertgruppe om dette i 2018–19, og leder nå også den andre ekspertgruppen om verifikasjon av nedrustning. Sistnevnte startet sitt arbeid i februar 2022 og vil rapportere til FNs Generalforsmaling i 2023. Det er et stort steg i riktig retning at arbeidet Norge har ledet an siden 2007 nå har en solid forankring i FN-systemet, og sterk støtte fra de fleste av FNs medlemsland.

Norge har også tatt initiativ til å utvikle en felles forståelse av hva prinsippet om irreversibilitet betyr i praksis. Irreversibilitet er, sammen med verifiserbarhet og åpenhet, et av tre grunnleggende prinsipp for nedrustning. Dette handler om en felles forståelse av hva som kreves for tillit til at en gjennomført nedrustning av kjernevåpen ikke kan reverseres. Som med verifikasjonsarbeidet mener vi dette er et felt hvor statene kan samarbeide og hvor vi kan bringe ny giv til arbeidet med nedrustning – og ikke minst motvirke polarisering. Norge støtter også opp om arbeidet med å redusere risikoen for bruk av kjernevåpen. Her er Norge del av Stockholm-initiativet, en tverregional gruppe som fremmer tilrådinger om nedrustning til NPT. Risikoreduksjon er et sentralt tiltak. Norge fremmer også arbeidet med humanitære konsekvenser av kjernevåpen.

Vi viderefører vårt faglig-tekniske verifikasjonssamarbeid med land som Storbritannia, Sverige og USA innenfor det såkalte Quad-samarbeidet. Samtidig deltar vi i Det internasjonale partnerskapet for nedrustningsverifikasjon (IPNDV) som samler teknisk ekspertise, relevante nukleære fagmiljøer og diplomater fra land både med og uten kjernevåpen. Innsatsen støttes av norske fagmiljøer.

8.4 Haag-kodeksen mot spredning av ballistiske missiler

Haag-kodeksen (HCoC) er et politisk bindende samarbeid som skal bidra til åpenhet om ballistiske missilprogrammer og hindre spredning av slike systemer som kan levere masseødeleggelsesvåpen. Tilsluttede land forplikter seg til å dele informasjon om nasjonale missil- og romaktiviteter og forhåndsvarsle sivile oppskytninger og prøveflyvninger av ballistiske missiler og bæreraketter. Samarbeidet bidrar til internasjonal og regional forutsigbarhet og stabilitet. I en tid der utviklingen og testingen av stadig mer avanserte og langtrekkende ballistiske missilsystemer truer internasjonal fred og sikkerhet, har HCoC fått økende anerkjennelse for sitt arbeid og betydning for ikke-spredning.

HCoC ble iverksatt i november 2002 etter at 96 stater signerte kodeksen, herunder Norge. Aktivitetene ved Andøya Space innebærer at Norge er blant landene som rutinemessig forhåndsvarsler oppskytninger.

Som en langsiktig investering i norske utenriks- og sikkerhetspolitiske interesser påtok Norge seg formannskapet i HCoC for første gang i perioden juni 2019 til juni 2020. Formannskapet bidro til å styrke vår profil internasjonalt som en troverdig og konsistent partner i det multilaterale ikke-spredningsarbeidet, så vel som å fremme vår innsats på andre arenaer innen eksportkontroll og ikke-spredning. Som første formannskap på flere år, lyktes Norge med å få med tre nye land i samarbeidet; Ekvatorial-Guinea, Saint Vincent og Grenadinene og Somalia sluttet seg til i januar og februar 2020. Totalt er nå 143 land tilsluttet HCoC.

8.5 Initiativet for spredningssikkerhet

Proliferation Security Initiative (PSI) er en internasjonal innsats for å stanse handel med og transport av masseødeleggelsesvåpen (MØV) og relatert teknologi og kunnskap. PSI fungerer som et supplement til etablerte regimer for eksportkontroll og ikke-spredningsforpliktelser.

106 stater har sluttet seg til PSIs prinsipper for å hindre spredning, og Norge er med i kjernegruppen for operative eksperter, som består av 20 land. USA ivaretar sekretariatsfunksjonen i PSI. På norsk side ledes arbeidet av Utenriksdepartementet. Arbeidet gjennomføres med deltakelse fra en rekke departementer og underliggende etater, herunder Justis- og beredskapsdepartementet, Nærings- og fiskeridepartementet, Etterretningstjenesten, PST og Tolletaten.

Norge deltok da Sør-Korea i mai 2023 var vert for PSIs høynivåmøte, hvor det ble markert at initiativet fyller 20 år.

8.6 Samarbeidet med EU

Norge har et nært samarbeid med EU om eksportkontroll og ikke-spredning generelt, og har som målsetting å gjennomføre EUs standarder i det norske regelverket. Det er nær og hyppig kontakt på eksportkontrollfeltet for å sikre størst mulig grad av harmonisering. Dette bidrar til forutsigbarhet og størst mulig grad av likebehandling av aktører som berøres av eksportkontroll.

I 2003 inngikk Norge et samarbeid med EUs utenrikstjeneste om eksportkontroll for forsvarsmateriell. Siden 2013 har det vært et uformelt samarbeid med EU-kommisjonen om eksport av flerbruksvarer. Samarbeidet ble formalisert i 2017. Diskusjonene om harmonisering av regelverk og praktisering videreføres.

Samarbeidet innebærer bl.a. at Norge, som eneste ikke-medlemsland, utveksler avslag på søknader om eksport av forsvarsmateriell og flerbruksvarer i databaser EU har etablert. Landene kan konsultere nærmere om et konkret avslag, noe som er nyttig i Utenriksdepartementets lisensieringsarbeid. Utgangspunktet er at dersom det foreligger et avslag fra et EU-land i en identisk sak forutsettes det at også den norske søknaden blir avslått («no undercut»).

Basert på det etablerte samarbeidet holdes halvårlige politiske konsultasjoner med EUs utenrikstjeneste og EU-kommisjonen om spørsmål knyttet til eksportkontroll i et videre perspektiv, herunder årlig rapportering, destinasjonsland av bekymring, ATT, eksportkontrollregimenene, samt politikkutvikling. Utenriksdepartementet og norsk industri inviteres til EU-kommisjonens årlige Export Control Forum, og Norge stiller eksperter til rådighet for EUs utadrettede dialog-programmer overfor tredjeland.

Norge ble i forbindelse med EUs tiende pakke av restriktive tiltak mot Russland gitt status som partnerland hva angår eksportkontroll av flerbruksvarer og -teknologi. Dette er omtalt i kapittel 7.2.

8.7 FNs sikkerhetsråd

FNs sikkerhetsråd er det eneste organet som kan vedta bestemmelser som er bindende for alle FNs medlemsstater. Sikkerhetsrådet fatter vedtak om sanksjoner mot land, grupper, selskaper og individer som et fredelig (ikke-militært) virkemiddel i situasjoner der internasjonal fred og sikkerhet anses truet. Formålet med sanksjonene er å påvirke uønsket adferd hos den aktøren man innfører sanksjoner mot, og på denne måten bidra til at internasjonale normer respekteres og opprettholdes. Flere av sanksjonsregimene Sikkerhetsrådet har vedtatt omfatter restriksjoner og forbud mot eksport av bl.a. våpen og annet militært materiell, samt flerbruksteknologi.

Norge var valgt inn som medlem av Sikkerhetsrådet for perioden 2021–2022.

Sikkerhetsrådet har vedtatt omfattende sanksjoner mot Nord-Korea som reaksjon på landets kjernefysiske og ballistiske missilprogrammer. Sanksjonsregimet er ytterligere skjerpet i flere omganger i løpet av de siste 15 årene. Norge støtter slike målrettede sanksjoner som kan motvirke spredning av masseødeleggelsesvåpen og deres leveringsmidler. Vår posisjon bygger på lange linjer i utenrikspolitikken. I løpet av våre to år i rådet ledet Norge 1718-komiteen som skal følge opp sanksjonene mot Nord-Korea.

Figur 8.2 Medlemskap i eksportkontrollregimene

9 Eksporten av forsvarsmateriell i 2022

Dette kapittelet gir en oversikt over eksporten av forsvarsmateriell og flerbruksvarer til militær sluttbruk fra norske bedrifter i 2022. Oversikten viser den reelle eksporten av varer, teknologi og tjenester som krever lisens etter Utenriksdepartementets varelister. Oversiktene inneholder ikke opplysninger om midlertidig utførsel av varer for demonstrasjon i utlandet, eller varer som blir returnert til Norge etter å ha vært midlertidig utført i forbindelse med en reparasjon.

Tallene som legges til grunn i denne meldingen gjenspeiler norske bedrifter sine innrapporteringer til UD. Bedriftene rapporterer utførsel i henhold til innvilgede eksportlisenser. Innrapportert verdi kan variere fra år til år. Leveransetid kan bli annet enn planlagt, og leveranser under en kontrakt kan foregå i flere trinn. Valutasvingninger kan også gjøre seg gjeldende. Tallene reflekterer i stor grad naturlige variasjoner i leveransene. Dette anses som et normalt eksportmønster.

Formatet følger det samme som i de siste års meldinger. Eksporten er fremstilt i følgende tabeller, figurer og oversikter:

Tabell 9.1 Eksport av forsvarsmateriell og sivile varer til militær sluttbruk (2017–2022)

Tabell 9.2 Eksport av A- og B-materiell i 2022 fordelt på varekategoriene i Liste I i prosent og NOK

Tabell 9.3 Fordeling av eksport av A- og B-materiell på land (2019–2002) i 1000 NOK

Tabell 9.4 Eksport av forsvarsmateriell i 2022 fordelt på land og varekategorier i Liste I (i 1000 NOK)

Tabell 9.5 Tjenester for utenlandske oppdragsgivere knyttet til Liste I i 2022 i NOK

Tabell 9.6 Reparasjoner foretatt i Norge for utenlandske oppdragsgivere knyttet til Liste I i 2022 i NOK

Tabell 9.7 Eksport av håndvåpen i 2022

Tabell 9.8 Eksport av flerbruksvarer på Liste II i 2022 til militær sluttbruk i NOK

Tabell 9.9 Eksport av beskyttelsesutstyr for bruk i humanitær minerydding 2022

Tabell 9.10 Oversikt over behandlede saker 2020–2022

Figur 9.1 Utviklingen av eksport av forsvarsmateriell 2012–2022

Figur 9.2 Eksport av A- og B-materiell i 2022 fordelt på regioner

Figur 9.3 Eksport av A- og B-materiell i 2022 fordelt på varekategoriene i Liste I, jf. Tabell 9.2

Oversikt 1 Forsvarets utførsel av eget materiell for etterforsyning, reparasjon, retur og egne styrker

Oversikt 2 Politiets utførsel av eget materiell ved bruk i utlandet unntatt etter eksportkontrollforskriften § 8 h

Oversikt 3 Bedrifter som har rapportert om eksport i 2022

Meldingen gir informasjon om utførsel av sivile håndvåpen fra Norge, samt om Forsvarets bruk av eget materiell i utlandet. Norge eksporterer ikke militære håndvåpen, og utførselen som er reflektert i tabell 9.7 gjelder i all hovedsak antikke våpen til samlere, og jakt- og konkurransevåpen.

Eksportkontrollforskriften § 8 h) pålegger Politidirektoratet å rapportere sine utførsler av forsvarsrelaterte varer til Utenriksdepartementet.

Informasjon om avslag på søknader om eksportlisens fremgår av kapittel 9.15. I 2022 ble 18 søknader om eksportlisens for forsvarsmateriell og flerbruksvarer til militær bruk avslått. Avslagene som inngår i oversikten er departementets vedtak om avslag på lisenssøknader. Disse har vært gjenstand for grundig og individuell saksbehandling på basis av det norske eksportkontrollregelverket. Gjennom å dele informasjon om avslag bidrar Norge til å fremme en høy internasjonal standard når det gjelder åpenhet om eksport av forsvarsmateriell.

Det er imidlertid viktig å være klar over at avslagene bare viser en del av det faktiske bildet, da dialogen mellom bedriftene og Utenriksdepartementet om muligheten for å få tillatelse til eksport innebærer at bedrifter sjelden søker om, eller retter henvendelser om mulighet for, eksportlisens til land hvor tillatelse ikke kan påregnes å bli innvilget. I flere tilfeller avslår bedrifter på eget initiativ henvendelser fra land om eksport av forsvarsmateriell der bedriften selv har kunnskap om at tillatelse ikke kan påregnes innvilget.

Kapittelet gir også informasjon om utførsel av flerbruksvarer til militær sluttbruk i kapittel 9.13, og om utførsel av utstyr for bruk i humanitær minerydding i kapittel 9.14.

Kapittel 9.17 informerer om hvilke bedrifter som har rapportert om eksport av forsvarsmateriell. Totalt rapporterte 90 bedrifter om eksport av varer, teknologi og tjenester i 2022.

9.1 Hovedtrekkene ved eksporten i 2022

Forsvarsindustriens kontrakter går ofte over flere år. Leveransene kan være ulikt fordelt gjennom kontraktsperioden, og eksportverdien vil derfor variere fra år til år.

Den samlede verdien av eksporten i 2022 var nærmere 8,9 milliarder kroner, en økning på om lag 11 % fra 2021. Av dette utgjorde forsvarsmateriell nærmere 7,3 milliarder kroner. Eksport av A-materiell (i hovedsak våpen og ammunisjon) utgjorde nær 6,5 milliarder kroner, og B-materiell (annet militært materiell) om lag 800 millioner kroner.

Sammenlignet med 2021 var det i 2022 en økning i verdien av eksporten av A-materiell med om lag 37 %, og en nedgang i verdien av eksporten av B-materiell med om lag -36 %.

Verdien av eksport av flerbruksvarer til militær sluttbruk var på om lag 453 millioner kroner, en økning på 31 % fra 2021 til 2022.

Eksporten av forsvarsrelaterte tjenesteytelser, gjennomføring av reparasjoner, teknologioverføring og formidling utgjorde i 2022 om lag 1,1 milliarder kroner. Dette er en nedgang på -30 % sammenlignet med 2021.

Sammenlignet med eksporten i 2021 er det en økning i verdien av den samlede eksporten av forsvarsmateriell (A- og B-materiell) på 22 % i 2022.

De fleste eksportverdiene er stabile for det enkelte land. De største eksportøkningene i 2022 var til Qatar (en økning på ca. 1,4 milliarder), Australia (ca. 260 millioner), Sverige (ca. 167 millioner) og Belgia (ca. 153 millioner). Det var en nedgang i den samlede eksporten til USA (ca. -309 millioner), men eksportverdien var likevel nærmere 2,2 milliarder kroner. Videre var det en nedgang til Litauen (ca. -182 millioner), Frankrike (ca. -95 millioner), og Malaysia (ca. -75 millioner).

Hovedvekten av eksporten går fremdeles til NATO-land og andre partnerland. Medlemslandene i NATO, samt Sverige, Finland og europeiske land mottok ca. 57 % av eksporten av A-materiell, og 93 % av B-materiell fra Norge i 2022.

I 2022 økte særlig eksporten av forsvarsmateriell til Qatar. Følgelig øker eksporten til region Midtøsten betraktelig sammenliknet med 2021. Dette kommer av enkelte store kontrakter for norsk forsvarsindustri. Det representerer ikke en signifikant økning i antall norske bedrifter som eksporterer til Qatar, ei heller en endring i Utenriksdepartementets politiske vurderinger. Tallet reflekterer i stor grad naturlige variasjoner i leveranser fra år til år og valutasvingninger.

Siden den første meldingen til Stortinget ble lagt frem i 1997 om eksporten i 1996, har antallet bedrifter som eksporterer forsvarsmateriell økt. I 1996 eksporterte 33 bedrifter forsvarsmateriell fra Norge. I 2022 var antallet 90 bedrifter, en svak nedgang fra 2021. I 1996 var den samlede verdien av eksport av forsvarsmateriell og tjenester 1 milliard kroner.

9.2 Utviklingen av eksport av forsvarsmateriell 2012–2022

Figur 9.1 viser utviklingen i eksporten av A- og B-materiell, samt utførte tjenester og reparasjoner for utenlandske oppdragsgivere knyttet til varer på vareliste I.

Figur 9.1 Utviklingen av eksport av forsvarsmateriell 2012–2022

9.3 Eksport av forsvarsmateriell og flerbruksvarer til militær sluttbruk (2017–2022)

Tabell 9.1 viser verdien av eksporten av forsvarsmateriell og flerbruksvarer til militær sluttbruk samt forsvarsrelaterte tjenesteytelser, reparasjoner, teknologioverføring og formidling i perioden 2017 til 2022.

Tabell 9.1 Eksport av forsvarsmateriell og flerbruksvarer til militær sluttbruk fra 2017 til 2022 i 1000 NOK

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Endring 2021–2022

Salg

A-materiell

4 675 739

3 951 996

3 326 726

4 954 104

4 746 222

6 480 026

36,53 %

Salg

B-materiell

678 897

872 558

1 232 957

1 240 440

1 233 296

793 276

-35,68 %

Salg

Sum (A-materiell + B-materiell)

5 354 636

4 824 554

4 559 683

6 194 544

5 979 518

7 273 302

21,64 %

Salg

Flerbruksvarer til militær sluttbruk

453 972

575 754

378 681

459 325

347 106

453 532

31,05 %

Sum eksport av varer

5 808 608

5 400 308

4 938 364

6 653 869

6 326 624

7 726 834

22,15 %

Teknologi

740 613

Tjenester

297 862

Retur til utlandet etter reparasjoner i Norge

102 620

Formidling av forsvarsmateriell

10 093

Sum eksport av teknologi, tjenester mv.

516 775

516 538

744 839

1 137 373

1 647 013

1 151 188

-30,10 %

Totalsum

6 325 383

5 916 846

5 683 203

7 791 242

7 973 637

8 878 022

11,36 %

9.4 Eksport av A- og B-materiell fordelt på regioner

Figur 9.2 viser hvordan fordelingen av den totale eksporten av A- og B-materiell fordeler seg på regionale grupper av mottakere. Som det fremgår var NATO-landene de største mottakerne av A-materiell i 2022.

Figur 9.2 Eksport av A- og B-materiell i 2022 fordelt på regioner

9.5 Eksport fordelt på varekategorier

Figur 9.3 og tabell 9.2 viser hvordan eksporten av forsvarsmateriell i 2022 fordeler seg på varekategoriene i Liste I. For mer informasjon om disse kategoriene i varelisten, se vedlegg 1 i meldingen.

Figur 9.3 Eksport av A- og B-materiell i 2022 fordelt på varekategoriene i Liste I, jf. Tabell 9.2

Tabell 9.2 Eksport av A- og B-materiell i 2022 fordelt på varekategoriene i Liste I i prosent og NOK

A-materiell

B-materiell

A-materiell

B-materiell

ML1

2,06 %

13,09 %

kr

133 287 516

kr

103 811 762

ML2

5,51 %

0,00 %

kr

357 120 782

kr

-

ML3

7,26 %

0,00 %

kr

470 223 374

kr

-

ML4

42,48 %

0,00 %

kr

2 753 028 406

kr

-

ML5

14,37 %

0,11 %

kr

931 334 723

kr

861 777

ML6

3,93 %

0,65 %

kr

254 518 700

kr

5 128 619

ML7

0,00 %

0,00 %

kr

-

kr

-

ML8

5,49 %

0,00 %

kr

355 811 827

kr

-

ML9

0,00 %

7,81 %

kr

-

kr

61 950 207

ML10

17,16 %

1,49 %

kr

1 111 786 657

kr

11 850 885

ML11

0,74 %

26,41 %

kr

47 692 138

kr

209 483 562

ML12

0,00 %

0,00 %

kr

-

kr

-

ML13

0,00 %

1,93 %

kr

-

kr

15 295 879

ML14

0,02 %

2,53 %

kr

1 617 292

kr

20 109 296

ML15

0,04 %

37,97 %

kr

2 384 449

kr

301 220 598

ML16

0,00 %

0,00 %

kr

-

kr

-

ML17

0,12 %

0,09 %

kr

8 057 295

kr

721 541

ML18

0,00 %

0,66 %

kr

83 600

kr

5 200 000

ML19

0,00 %

0,00 %

kr

-

kr

-

ML20

0,00 %

0,00 %

kr

-

kr

-

ML21

0,06 %

6,86 %

kr

3 947 985

kr

54 441 821

ML22

0,76 %

0,40 %

kr

49 131 421

kr

3 200 437

kr

6 480 026 165

kr

793 276 384

9.6 Fordeling av eksport av forsvarsmateriell på land 2019–2022

Tabell 9.3 viser hvordan verdien av eksporten av forsvarsmateriell fordeler seg på mottakerland i perioden 2019 til 2022.

Tabell 9.3 Fordeling av eksport av A- og B- materiell på land (2019–2022) i 1000 NOK

2019

2020

2021

2022

Land

A-materiell

B-materiell

Totalt (A + B)

A-materiell

B-materiell

Totalt (A + B)

A-materiell

B-materiell

Totalt (A + B)

A-materiell

B-materiell

Totalt (A + B)

Endring 2022–2021

Albania

0

1 055

1 055

0

0

0

0

0

0

0

1 938

1 938

1 938

Argentina

162

0

162

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Australia

44 150

19 491

63 641

8 673

28 258

36 931

73 696

51 197

124 893

367 018

17 766

384 784

259 891

Belgia

114 315

21 256

135 571

52 833

39 049

91 882

55 828

60 220

116 048

245 534

24 210

269 744

153 696

Bosnia & Hercegovina

739

0

739

819

0

819

828

0

828

0

0

0

-828

Brasil

503

0

503

0

0

0

730

1 600

2 330

0

0

0

-2 330

Bulgaria

4 018

632

4 650

968

3 850

4 818

324

0

324

1 071

0

1 071

747

Canada

19 559

1 109

20 668

59 739

881

60 620

35 473

7 464

42 937

42 409

1 843

44 252

1 315

Chile

401

0

401

0

337

337

0

381

381

3 990

179

4 169

3 788

Danmark

2 130

2 540

4 670

36 700

7 878

44 578

31 673

4 787

36 460

3 157

4 639

7 796

-28 664

De Forente Arabiske Emirater

0

35

35

0

9 287

9 287

0

0

0

0

0

0

0

Estland

2 754

8 315

11 069

170

5 516

5 686

1 296

8 811

10 107

2 071

32 952

35 023

24 916

Finland

42 807

719

43 526

121 685

2 672

124 357

73 737

4 107

77 844

161 165

21 362

182 527

104 683

Frankrike

47 886

98 298

146 184

73 952

95 444

169 396

136 606

77 409

214 015

51 989

66 393

118 382

-95 633

Færøyene

557

0

557

1 167

0

1 167

665

0

665

1

0

1

-664

Grønland

378

0

378

450

0

450

351

0

351

626

0

626

275

Hellas

0

16 692

16 692

0

6 492

6 492

330

8 210

8 540

3 186

11 828

15 014

6 474

India

0

142

142

0

2 283

2 283

0

42 554

42 554

2 148

24 708

26 856

-15 698

Indonesia

9 855

1 676

11 531

508 636

33 604

542 240

22 923

37 894

60 817

225

8 901

9 126

-51 691

Irak²

0

0

0

0

0

0

0

399

399

0

268

268

-131

Irland

20 729

758

21 487

56 739

15

56 754

1 767

0

1 767

15 642

0

15 642

13 875

Island

704

4 717

5 421

845

0

845

787

196

983

534

0

534

-449

Italia

28 138

1 375

29 513

35 678

7 885

43 563

25 584

13 266

38 850

30 183

18 985

49 168

10 318

Japan

19 589

6 919

26 508

4 486

5 000

9 486

287

4 836

5 123

3 758

0

3 758

-1 365

Jordan

0

0

0

0

1 062

1 062

0

0

0

0

1 026

1 026

1 026

Kroatia

957

2 521

3 478

964

462

1 426

3 288

796

4 084

4 281

330

4 611

527

Latvia

471

4 700

5 171

985

10 868

11 853

1 421

28 493

29 914

1 850

13 055

14 905

-15 009

Litauen

15 529

22 693

38 222

847 386

8 274

855 660

186 567

10 096

196 663

3 353

11 043

14 396

-182 267

Luxembourg¹

232

10 710

10 942

327

16 373

16 700

704

72

776

52 027

15 400

67 427

66 651

Malaysia

66 293

72 251

138 544

182

0

182

128 686

718

129 404

53 261

956

54 217

-75 187

Mexico

0

0

0

0

0

0

0

10 000

10 000

0

0

0

-10 000

Monaco

0

0

0

0

170

170

0

0

0

0

708

708

708

NATO

0

12 382

12 382

0

0

0

0

0

0

44

0

44

44

Nederland

338 184

32 977

371 161

292 127

15 490

307 617

303 106

1 305

304 411

274 363

35 024

309 387

4 976

New Zealand

26 989

20

27 009

1 789

2 509

4 298

8 297

0

8 297

3 932

0

3 932

-4 365

Ny-Caledonia

0

0

0

0

0

0

399

0

399

81

0

81

-318

Oman

1 512

0

1 512

591

0

591

11

0

11

0

0

0

-11

Peru

101

0

101

0

4

4

16

0

16

0

0

0

-16

Polen

20 919

22 185

43 104

44 608

68 048

112 656

88 540

20 041

108 581

96 088

13 856

109 944

1 363

Portugal

3 023

575

3 598

948

1 030

1 978

505

348

853

2 392

0

2 392

1 539

Qatar

0

925

925

7 283

7 060

14 343

812 513

112 003

924 516

2 311 124

10

2 311 134

1 386 618

Romania

26

5 379

5 405

49

22

71

3

13 486

13 489

27

4 882

4 909

-8 580

Singapore

0

7 990

7 990

126 899

0

126 899

0

0

0

14 785

0

14 785

14 785

Slovakia

0

842

842

12

279

291

84

1 110

1 194

91

0

91

-1 103

Slovenia

1 129

1 167

2 296

707

4 005

4 712

1 415

2 993

4 408

1 292

28

1 320

-3 088

Spania

8 077

1 560

9 637

19 465

7 610

27 075

10 834

21 310

32 144

25 484

15 247

40 731

8 587

Storbritannia

126 562

17 884

144 446

159 739

30 211

189 950

166 415

82 504

248 919

93 171

106 469

199 640

-49 279

Sveits

50 102

528

50 630

74 675

16 450

91 125

91 979

7 189

99 168

82 351

1 056

83 407

-15 761

Sverige

115 190

116 144

231 334

109 787

81 566

191 353

86 734

61 460

148 194

257 955

57 692

315 647

167 453

Syria²

0

28

28

28

Sør-Afrika

7 061

0

7 061

24 255

0

24 255

21 985

0

21 985

21 134

0

21 134

-851

Sør-Korea

35 924

36 208

72 132

7 657

61 418

69 075

13 793

28 078

41 871

0

792

792

-41 079

Thailand

16 400

0

16 400

21 116

0

21 116

32 944

760

33 704

0

968

968

-32 736

Tsjekkia

6 751

27 813

34 564

22 658

16 329

38 987

27 910

10 502

38 412

9 515

8 736

18 251

-20 161

Tyrkia

11 806

0

11 806

650

0

650

26

0

26

0

0

0

-26

Tyskland

71 908

33 873

105 781

208 732

45 747

254 479

215 859

44 690

260 549

266 252

25 591

291 843

31 294

Ungarn

6 151

60 767

66 918

127

4 242

4 369

207

8 836

9 043

2 559

8 231

10 790

1 747

USA

1 889 952

546 621

2 436 573

2 000 196

558 348

2 558 544

2 068 520

428 842

2 497 362

1 954 195

233 532

2 187 727

-309 635

Vietnam

0

0

0

0

1 996

1 996

0

0

0

0

0

0

0

Østerrike

20 592

8 513

29 105

16 650

32 416

49 066

10 576

14 333

24 909

13 712

2 644

16 356

-8 553

Totalt

3 201 215

1 232 957

4 434 172

4 954 104

1 240 440

6 194 544

4 746 222

1 233 296

5 979 518

6 480 026

793 276

7 273 302

1 293 784

¹ Omfatter utførsel til NATO

² Gjelder eksport av skuddsikre hjelmer til mineryddere.

9.7 Eksport av forsvarsmateriell fordelt på land og varekategorier

Tabell 9.4 gir en detaljert oversikt over hvilke land som har mottatt forsvarsmateriell fra norske bedrifter i 2022. Tabellen beskriver hvilke varekategorier som er eksportert, og omfatter også tilhørende deler og komponenter.

Tabell 9.4 Eksport av forsvarsmateriell i 2022 fordelt på land og varekategorier i Liste I (i 1000 NOK)

Land

Posisjon i varelisten

Karakteristikk

A-materiell

B-materiell

Sum

Total (A+B)

Albania

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

1 938

1 938

1 938

Australia

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

474

0

474

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

44

0

44

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

364 205

0

364 205

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

2 108

0

2 108

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

36

5 652

5 688

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

11 610

11 610

ML21

Programvare

105

504

609

ML22

Teknologi

46

0

46

384 784

Belgia

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

376

0

376

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

191 986

0

191 986

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

52 796

0

52 796

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

376

0

376

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

22 641

22 641

ML17

Diverse utstyr og materialer

0

700

700

ML21

Programvare

0

869

869

269 744

Bulgaria

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

1 071

0

1 071

1 071

Canada

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

736

0

736

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

12

0

12

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

7 030

0

7 030

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

18 116

0

18 116

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

16 515

0

16 515

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

1 573

1 573

ML21

Programvare

0

270

270

44 252

Chile

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

384

0

384

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

3 606

0

3 606

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

179

179

4 169

Danmark

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

2 875

201

3 076

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

117

0

117

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

165

0

165

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

2 883

2 883

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

370

370

ML21

Programvare

0

1 185

1 185

7 796

Estland

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

2 071

19 328

21 399

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

8 869

8 869

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

1 309

1 309

ML21

Programvare

0

3 179

3 179

ML22

Teknologi

0

267

267

35 023

Finland

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

3 127

1 974

5 101

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

34 097

0

34 097

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

88 251

0

88 251

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

1 559

0

1 559

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

9 500

168

9 668

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

24 476

0

24 476

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

155

10 630

10 785

ML14

Militært treningsutstyr, simulatorer for våpenbruk og komponenter

0

457

457

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

7 896

7 896

ML21

Programvare

0

139

139

ML22

Teknologi

0

98

98

182 527

Frankrike

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

11 943

1 161

13 104

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

4 543

0

4 543

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

19 294

0

19 294

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

10 921

0

10 921

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

5 288

0

5 288

ML10

Luftfartøy, UAV, flymotorer og utstyr til fly samt komponenter

0

11 741

11 741

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

5 748

5 748

ML13

Ballistisk beskyttelse eller beskyttelsesutstyr og komponenter

0

363

363

ML14

Militært treningsutstyr, simulatorer for våpenbruk og komponenter

0

1 817

1 817

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

41 850

41 850

ML21

Programvare

0

3 243

3 243

ML22

Teknologi

0

470

470

118 382

Færøyene

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

1

0

1

1

Grønland

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

626

0

626

626

Hellas

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

3 186

0

3 186

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

11 828

11 828

15 014

India

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

2 148

0

2 148

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

24 708

24 708

26 856

Indonesia

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

225

0

225

ML14

Militært treningsutstyr, simulatorer for våpenbruk og komponenter

0

538

538

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

7 536

7 536

ML21

Programvare

0

217

217

ML22

Teknologi

0

610

610

9 126

Irak¹

ML13

Ballistisk beskyttelse eller beskyttelsesutstyr og komponenter

0

268

268

268

Irland

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

252

0

252

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

12 779

0

12 779

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

2 611

0

2 611

15 642

Island

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

440

0

440

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

94

0

94

534

Italia

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

99

204

303

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

2 062

0

2 062

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

19 522

0

19 522

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

7 960

0

7 960

ML14

Militært treningsutstyr, simulatorer for våpenbruk og komponenter

0

12 400

12 400

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

5 415

5 415

ML21

Programvare

232

659

891

ML22

Teknologi

308

307

615

49 168

Japan

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

79

0

79

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

3 379

0

3 379

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

300

0

300

3 758

Jordan

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

1 026

1 026

1 026

Kroatia

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

17

0

17

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

3 618

0

3 618

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

327

0

327

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

319

0

319

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

330

330

4 611

Latvia

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

1 623

12 850

14 473

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

227

0

227

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

205

205

14 905

Litauen

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

5

0

5

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

0

3 088

3 088

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

0

0

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

3 348

7 955

11 303

14 396

Luxembourg

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

1 614

0

1 614

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

50 413

0

50 413

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

15 400

15 400

67 427

Malaysia

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

53 258

0

53 258

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

3

0

3

ML14

Militært treningsutstyr, simulatorer for våpenbruk og komponenter

0

95

95

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

616

616

ML21

Programvare

0

21

21

ML22

Teknologi

0

224

224

54 217

Monaco

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

603

603

ML21

Programvare

0

16

16

ML22

Teknologi

0

89

89

708

NATO

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

44

0

44

44

Nederland

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

398

5 124

5 522

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

1 744

0

1 744

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

209

0

209

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

5 159

0

5 159

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

106

0

106

ML10

Luftfartøy, UAV, flymotorer og utstyr til fly samt komponenter

266 699

0

266 699

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

8 292

8 292

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

48

0

48

ML21

Programvare

0

21 608

21 608

309 387

New Zealand

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

243

0

243

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

21

0

21

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

3 599

0

3 599

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

69

0

69

3 932

Ny-Caledonia

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

81

0

81

81

Polen

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

6 240

0

6 240

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

956

0

956

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

79 752

0

79 752

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

4 330

0

4 330

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

100

0

100

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

4 710

0

4 710

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

13 677

13 677

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

167

167

ML21

Programvare

0

12

12

109 944

Portugal

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

1 118

0

1 118

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

1 274

0

1 274

2 392

Qatar

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

1 352 643

0

1 352 643

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

635 677

0

635 677

ML6

Kjøretøy og komponenter

254 318

0

254 318

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

13 429

0

13 429

ML17

Diverse utstyr og materialer

8 057

10

8 067

ML22

Teknologi

47 000

0

47 000

2 311 134

Romania

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

27

0

27

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

4 664

4 664

ML13

Ballistisk beskyttelse eller beskyttelsesutstyr og komponenter

0

218

218

4 909

Singapore

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

14 785

0

14 785

14 785

Slovakia

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

91

0

91

91

Slovenia

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

1 292

0

1 292

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

28

28

1 320

Spania

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

46

135

181

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

3 607

0

3 607

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

14 551

0

14 551

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

7 280

0

7 280

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

1 184

1 184

ML14

Militært treningsutstyr, simulatorer for våpenbruk og komponenter

0

85

85

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

1 417

1 417

ML21

Programvare

0

12 334

12 334

ML22

Teknologi

0

92

92

40 731

Storbritannia

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

5 679

21

5 700

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

50 533

0

50 533

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

3 840

0

3 840

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

374

0

374

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

20 439

0

20 439

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

11 951

0

11 951

ML9

Krigsskip, marint utstyr og andre overflatefartøy

0

61 879

61 879

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

271

29 375

29 646

ML13

Ballistisk beskyttelse eller beskyttelsesutstyr og komponenter

0

1 677

1 677

ML14

Militært treningsutstyr, simulatorer for våpenbruk og komponenter

0

189

189

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

4 004

4 004

ML18

Produksjonsutstyr og komponenter

84

5 200

5 284

ML21

Programvare

0

3 956

3 956

ML22

Teknologi

0

168

168

199 640

Sveits

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

1 213

88

1 301

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

288

0

288

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

39 739

0

39 739

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

40 775

0

40 775

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

276

276

ML13

Ballistisk beskyttelse eller beskyttelsesutstyr og komponenter

0

437

437

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

255

255

ML21

Programvare

336

0

336

83 407

Sverige

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

11 835

33 813

45 648

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

47

0

47

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

168 790

0

168 790

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

51 873

0

51 873

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

8 548

0

8 548

ML6

Kjøretøy og komponenter

201

1 646

1 847

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

15 079

0

15 079

ML9

Krigsskip, marint utstyr og andre overflatefartøy

0

71

71

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

1 557

518

2 075

ML13

Ballistisk beskyttelse eller beskyttelsesutstyr og komponenter

0

2 433

2 433

ML14

Militært treningsutstyr, simulatorer for våpenbruk og komponenter

25

15 849

15 874

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

1 027

1 027

ML17

Diverse utstyr og materialer

0

12

12

ML21

Programvare

0

2 216

2 216

ML22

Teknologi

0

107

107

315 647

Syria¹

ML13

Ballistisk beskyttelse eller beskyttelsesutstyr og komponenter

0

28

28

28

Sør-Afrika

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

4 695

0

4 695

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

16 439

0

16 439

21 134

Sør-Korea

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

597

597

ML21

Programvare

0

17

17

ML22

Teknologi

0

178

178

792

Thailand

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

735

735

ML21

Programvare

0

20

20

ML22

Teknologi

0

213

213

968

Tsjekkia

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

4 910

0

4 910

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

1 944

0

1 944

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

2 661

0

2 661

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

6 343

6 343

ML14

Militært treningsutstyr, simulatorer for våpenbruk og komponenter

0

68

68

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

2 178

2 178

ML21

Programvare

0

51

51

ML22

Teknologi

0

96

96

18 251

Tyskland

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

46 772

6 600

53 372

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

3 047

0

3 047

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

8 896

0

8 896

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

90 779

0

90 779

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

43 034

693

43 727

ML6

Kjøretøy og komponenter

0

1 936

1 936

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

72 721

0

72 721

ML10

Luftfartøy, UAV, flymotorer og utstyr til fly samt komponenter

3

110

113

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

7 995

7 995

ML13

Ballistisk beskyttelse eller beskyttelsesutstyr og komponenter

0

4 958

4 958

ML14

Militært treningsutstyr, simulatorer for våpenbruk og komponenter

0

161

161

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

206

206

ML21

Programvare

1 000

2 932

3 932

291 843

Ungarn

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

223

0

223

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

0

8 166

8 166

ML13

Ballistisk beskyttelse eller beskyttelsesutstyr og komponenter

0

59

59

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

2 336

0

2 336

ML21

Programvare

0

6

6

10 790

USA

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

8 826

18 127

26 953

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

13 858

0

13 858

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

11 080

0

11 080

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

838 748

0

838 748

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

75 173

0

75 173

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

126 885

0

126 885

ML9

Krigsskip, marint utstyr og andre overflatefartøy

0

0

0

ML10

Luftfartøy, UAV, flymotorer og utstyr til fly samt komponenter

845 085

0

845 085

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

28 895

20 941

49 836

ML13

Ballistisk beskyttelse eller beskyttelsesutstyr og komponenter

0

4 855

4 855

ML14

Militært treningsutstyr, simulatorer for våpenbruk og komponenter

1 592

850

2 442

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

0

187 488

187 488

ML21

Programvare

2 275

990

3 265

ML22

Teknologi

1 778

281

2 059

2 187 727

Østerrike

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

13 514

1 097

14 611

ML6

Kjøretøy og komponenter

0

1 547

1 547

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

198

0

198

16 356

¹ Gjelder eksport av skuddsikre hjelmer til mineryddere

9.8 Tjenester for utenlandske oppdragsgivere

Tabell 9.5 viser tjenester knyttet til Liste I som norske bedrifter har utført for utenlandske oppdragsgivere i 2022.

Tabell 9.5 Tjenester for utenlandske oppdragsgivere knyttet til Liste I i 2022 i NOK

Land

SUM

Australia

Teknologi

kr

271 856

Billed/-videoutstyr og deres motmidler og komponenter

kr

191 424

Belgia

Teknologi

kr

20 811 000

Canada

Teknologi

kr

684 065

Danmark

Luftfartøy, UAV, flymotorer og utstyr til fly samt komponenter

kr

12 439 124

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

636 145

Teknologi

kr

5 685 542

Estland

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

5 000 000

Teknologi

kr

1 383 923

Finland

Teknologi

kr

1 026 972

Frankrike

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

kr

58 085 695

Teknologi

kr

6 239 751

Hellas

Teknologi

kr

360 000

Italia

Luftfartøy, UAV, flymotorer og utstyr til fly samt komponenter

kr

29 258 343

Teknologi

kr

3 986 000

Latvia

Teknologi

kr

95 000

Litauen

Teknologi

kr

205 000

Nederland

Teknologi

kr

8 549 336

New Zealand

Teknologi

kr

26 000

Polen

Teknologi

kr

2 200 000

Romania

Teknologi

kr

10 000

Spania

Teknologi

kr

313 000

Storbritannia

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

kr

1 122 844

Teknologi

kr

1 035 104

Sveits

Teknologi

kr

2 391 450

Sverige

Ammunisjon og tennmekanismer

kr

200 000

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

kr

4 510 000

Teknologi

kr

423 000

Tsjekkia

Teknologi

kr

592 000

Tyrkia

Teknologi

kr

895 000

Tyskland

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

kr

23 920 660

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

kr

11 111 077

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

kr

477 232

Teknologi

kr

866 000

Ungarn

Teknologi

kr

1 119 000

USA

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

kr

77 889 327

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

kr

850 000

Krigsskip, marint utstyr og andre overflatefartøy

kr

3 408 600

Luftfartøy, UAV, flymotorer og utstyr til fly samt komponenter

kr

9 434 040

Teknologi

kr

158 880

kr

297 862 390

9.9 Reparasjoner foretatt i Norge for utenlandske oppdragsgivere

Tabell 9.6 viser reparasjoner knyttet til Liste I som norske bedrifter har utført for utenlandske oppdragsgivere i 2022.

Tabell 9.6 Reparasjoner foretatt i Norge for utenlandske oppdragsgivere knyttet til Liste I i 2022 i NOK

Land

Sum

Sum i 1000 NOK

Australia

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

kr

692 616

kr

693

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

446 860

kr

447

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

kr

1 956 755

kr

1 957

Belgia

Luftfartøy, UAV, flymotorer og utstyr til fly samt komponenter

kr

957 824

kr

958

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

11 456 958

kr

11 457

Canada

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

kr

934 297

kr

934

Chile

Luftfartøy, UAV, flymotorer og utstyr til fly samt komponenter

kr

1 633 463

kr

1 633

Danmark

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

1 018 000

kr

1 018

Estland

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

84 000

kr

84

Billed-/videoutstyr og deres motmidler o g komponenter

kr

49 057

kr

49

Finland

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

kr

76 822

kr

77

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

kr

57 473

kr

57

Kjøretøy og komponenter

kr

401 563

kr

402

Krigsskip, marint utstyr og andre overflatefartøy

kr

7 904 947

kr

7 905

Frankrike

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

kr

2 412 928

kr

2 413

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

312 665

kr

313

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

kr

5 791 528

kr

5 792

Hellas

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

17 000

kr

17

Indonesia

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

kr

494 201

kr

494

Kroatia

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

kr

384 186

kr

384

Litauen

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

535 692

kr

536

Luxembourg

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

kr

149 898

kr

150

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

kr

3 980 520

kr

3 981

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

17 000

kr

17

Nederland

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

kr

281 939

kr

282

New Zealand

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

kr

323 228

kr

323

Oman

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

87 980

kr

88

Polen

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

244 087

kr

244

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

kr

12 331

kr

12

Portugal

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

313 000

kr

313

Slovenia

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

kr

154 173

kr

154

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

kr

331 193

kr

331

Spania

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

kr

86 193

kr

86

Storbritannia

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

kr

1 020 413

kr

1 020

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

49 584

kr

50

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

kr

1 310 760

kr

1 311

Sveits

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

kr

2 715 202

kr

2 715

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

36 600

kr

37

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

kr

308 755

kr

309

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

kr

2 205 849

kr

2 206

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

1 269 188

kr

1 269

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

kr

297 610

kr

298

Sør-Korea

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

kr

654 959

kr

655

Tsjekkia

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

208 000

kr

208

Tyrkia

Luftfartøy, UAV, flymotorer og utstyr til fly samt komponenter

kr

48 000

kr

48

Tyskland

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

kr

57 597

kr

58

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

kr

189 244

kr

189

Luftfartøy, UAV, flymotorer og utstyr til fly samt komponenter

kr

434 662

kr

435

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

kr

306 064

kr

306

Programvare

kr

39 180

kr

39

USA

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

kr

12 228 605

kr

12 229

Luftfartøy, UAV, flymotorer og utstyr til fly samt komponenter

kr

50 223

kr

50

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

kr

3 392 138

kr

3 392

Produksjonsutstyr og komponenter

kr

3 080 030

kr

3 080

Østerrike

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

kr

4 500

kr

5

kr

73 507 540

kr

73 510

9.10 Eksport av håndvåpen

Tabell 9.7 gir en oversikt over utførsel av håndvåpen fra Norge i 2022. Norge eksporterer ikke militære håndvåpen. Utførselen består i hovedsak av konkurranse- og jaktvåpen, samt historiske våpen.

Tabell 9.7 Eksport av håndvåpen i 2022

Land

Antall

Canada

17

Danmark

33

Estland

1947

Frankrike

20

Storbritannia

12

Nederland

5

Polen

27

Sverige

28

Sør Afrika

4

Tyskland

13

USA

849

Totalt

2955

9.11 Forsvarets utførsel av eget materiell

Oversikten nedenfor viser Forsvarets utførsler av eget materiell i 2022 for etterforsyning, reparasjon, retur og til egne styrker. Materiell som har betydning for personellsikkerhet eller rikets sikkerhet er i henhold til § 21 i offentleglova ikke inkludert. Personlig bekledning og utrustning omfattes heller ikke av oversikten.

Oversikt 1: Forsvarets utførsel av eget materiell for etterforsyning, reparasjon, retur og egne styrker

Bahrain

Belgia

Belize

Canada

Curacao

Danmark

Elfenbenskysten

Estland

Finland

Frankrike

Hellas

Irak

Island

Italia

Jordan

Latvia

Litauen

Luxemburg

Mali

Nederland

Polen

Portugal

Romania

Spania

Storbritannia

Sveits

Sverige

Sør-Afrika

Sør-Korea

Tyrkia

Tyskland

Ungarn

USA

Østerrike

9.12 Politiets utførsel av eget materiell

Oversikten nedenfor viser politiets utførsler av eget materiell i 2022 i henhold til rapporteringskravet nedfelt i eksportkontrollforskriften § 8 h). Dette omfatter:

Skytevåpen, gassvåpen og sprengvåpen

Pansrede kjøretøy og MIK-kjøretøy

Helikopter, i forbindelse med operativ innsats, trening eller øvelser i andre land (dvs. ikke i forbindelse med overflyvninger, mellomlandinger el.).

Oversikt 2: Politiets utførsel av eget materiell ved bruk i utlandet unntatt etter eksportkontrollforskriften § 8 h

Danmark

Island

Sverige

Portugal

Estland

9.13 Eksport av flerbruksvarer til militær sluttbruk

Tabell 9.8 viser utførsel av flerbruksvarer omfattet av Utenriksdepartementets Liste II til militær sluttbruk i 2022.

Tabell 9.8 Eksport av flerbruksvarer på Liste II i 2022 til militær sluttbruk i NOK

Land

Produktkategori

Algerie

Telekommunikasjon

kr

619 010

Australia

Telekommunikasjon, Sensorer og lasere, Navigasjon og avionikk, Marin- og undervannsteknologi

kr

81 665 242

Belgia

Telekommunikasjon

kr

706 000

Brasil

Navigasjon og avionikk

kr

430 731

Canada

Sensorer og lasere, Navigasjon og avionikk

kr

477 729

Chile

Sensorer og lasere, Navigasjon og avionikk

kr

19 888 014

Danmark

Sensorer og lasere

kr

389 200

Finland

Telekommunikasjon, Informasjonssikkerhet

kr

3 448 506

Frankrike

Avanserte materialer, Telekommunikasjon, Sensorer og lasere, Navigasjon og avionikk

kr

14 298 350

India

Sensorer og lasere, Navigasjon og avionikk

kr

12 651 467

Italia

Informasjonssikkerhet, Sensorer og lasere

kr

2 144 205

Kuwait

Telekommunikasjon

kr

1 031 052

Litauen

Luftfart og fremdriftsystemer

kr

17 000 000

Luxembourg

Telekommunikasjon

kr

587 079

Malaysia

Telekommunikasjon, Sensorer og lasere, Navigasjon og avionikk

kr

50 818 667

Nederland

Informasjonssikkerhet, Sensorer og lasere, Luftfart og fremdriftsystemer

kr

10 601 563

Oman

Navigasjon og avionikk

kr

174 240

Portugal

Sensorer og lasere

kr

3 069 487

Rwanda

Avanserte materialer

kr

32 000

Singapore

Sensorer og lasere

kr

9 629 000

Spania

Sensorer og lasere, Navigasjon og avionikk

kr

13 122 433

Storbritannia

Telekommunikasjon, Informasjonssikkerhet, Sensorer og lasere, Navigasjon og avionikk, Marin- og undervannsteknologi

kr

61 404 731

Sveits

Avanserte materialer

kr

123 000

Sverige

Avanserte materialer, Telekommunikasjon, Sensorer og lasere, Navigasjon og avionikk

kr

10 005 521

Syria

Avanserte materialer

kr

195 304

Sør-Afrika

Sensorer og lasere, Navigasjon og avionikk

kr

4 258 528

Sør-Korea

Navigasjon og avionikk

kr

320 599

Tsjekkia

Telekommunikasjon, Informasjonssikkerhet, Sensorer og lasere

kr

8 707 558

Tyskland

Luftfart og fremdriftsystemer

kr

1 400 625

Ukraina

Avanserte materialer

kr

1 594 833

Ungarn

Avanserte materialer, Telekommunikasjon

kr

2 090 553

USA

Telekommunikasjon, Informasjonssikkerhet, Navigasjon og avionikk, Marin- og undervannsteknologi

kr

120 636 943

Vietnam

Sensorer og lasere, Navigasjon og avionikk

kr

10 171

kr

453 532 341

9.14 Eksport av beskyttelsesutstyr for bruk i humanitær minerydding

Tabell 9.9 fremstiller utførselen av beskyttelsesutstyr for bruk i humanitær minerydding i 2022. Beskyttelsesutstyret omfatter beskyttelsesvester, hjelmer og visirer.

Tabell 9.9 Eksport av beskyttelsutstyr for bruk i humanitær minerydding 2022

Mottaker

Land

APOPO Angola

Angola

Dan Church Aid

Ukraina, Irak, Libanon

Danish Refugee Council

Libya, Sør-Sudan

Demineco Human Services LTD

Libya

Excalibur International

Rwanda

Golden West Humanitarian Foundation

Fiji

HAMAP Humanitaire NGO

Irak

Hungarian Interchurch Aid

Ukraina

ICRC Red Cross (HQ Logistics)

Sveits

Main Department SES of Ukraine

Ukraina

Medecins Sans Frontiers (FR and CH)

Ukraina

Myndigheten för Samhällskydd och Beredskap, Sverige

Ukraina

Norwegian People’s Aid

Jemen, Irak, Palau, Syria, Ukraina

Tadsjikistan (NMAC)

Tadjikistan

YEMAC

Jemen

9.15 Avslag på søknader om eksport av forsvarsmateriell og flerbruksvarer til militær sluttbruk i 2022

Avslag på en søknad om eksportlisens innebærer ikke et generelt forbud mot eksport av forsvarsmateriell til det aktuelle mottakerlandet. Med unntak av gjennomføring av bindende våpenembargo vedtatt av FNs sikkerhetsråd, eller andre tiltaksregimer som Norge har sluttet seg til, opererer ikke det norske eksportkontrollregelverket med negative eller positive landlister.

Avslagene i oversikten nedenfor er saker hvor departementet har fattet vedtak om avslag på lisenssøknader som har vært gjenstand for grundig og individuell saksbehandling i henhold til det norske eksportkontrollregelverket. Det er imidlertid viktig å være klar over at avslagene bare viser en del av det faktiske bildet, da informasjonsvirksomhet og dialogen mellom bedriftene og Utenriksdepartementet om muligheten for å få tillatelse til eksport innebærer at norske bedrifter sjelden søker om eller retter henvendelser om eksportlisens til land hvor tillatelse ikke kan påregnes å bli innvilget. I flere tilfeller avslår bedriftene på eget initiativ henvendelser fra land om eksport av forsvarsmateriell der bedriften selv har kunnskap om at tillatelse ikke kan påregnes innvilget.

I 2022 traff Utenriksdepartementet vedtak om avslag på 18 søknader om eksportlisens for forsvarsmateriell og flerbruksvarer til militær bruk til følgende land: Armenia, Colombia, De forente arabiske emirater, Filippinene, Israel, Kasakhstan, Kypros, Marokko, Russland og Ukraina.

9.16 Oversikt over behandlede eksportkontrollsaker

Oversikten viser antall saker i ulike kategorier som har blitt behandlet i Utenriksdepartementet i 2022.

Tabell 9.10 Oversikt over behandlede saker 2020–2022

Sakstype

Antall behandlet 2020

Antall behandlet 2021

Antall behandlet 2022

Prosentvis endring 2021–2022

Eksportlisenser (forsvarsmateriell og flerbruksvarer)

1705

1947

1881

-3 %

Generell henvendelse

754

737

733

-1 %

Søknad om endring av lisens

249

351

468

33 %

Importsertifikat

344

272

245

-10 %

Henvendelse om kunnskapsoverføring

9

N/A

Søknad om teknologilisens

107

155

177

14 %

Sanksjonssak Russland

60

58

35

-40 %

Leveringsbevis

49

33

65

97 %

Produktvurdering

27

27

25

-7 %

Søknad om tjenestelisens

30

25

45

80 %

Sak fremmet av Tolletaten

16

23

37

61 %

Landforespørsel

27

18

24

33 %

Søknad om formidlingslisens

9

13

8

-38 %

Overføringslisens EU

3

3

2

-33 %

Sanksjonssak Iran

1

2

0

-100 %

Totalt

3381

3664

3754

2,5 %

9.17 Oversikt over bedrifter som har rapportert eksport

Oversikten viser bedriftene som eksporterte forsvarsmateriell eller flerbruksvarer til militær sluttbruk i 2022 på grunnlag av innvilgede lisenser. Totalt 90 bedrifter eksporterte i 2022.

Oversikt 3: Oversikt over bedrifter som har rapportert om eksport i 2022

3D PRODUCTION AS

Andresen Vaapenforretning AS

Andøya Space Defence AS

A-Tec AS

Benestad Solutions AS

Bergen Engines AS

Bertel O. Steen Defence & Security AS

Blaser Group Norway AS

Boresight And Alignment Solutions AS

Bw Norway AS

Chemring Nobel AS

Det Frivillige Skyttervesen

Eidsvoll Electronics AS

Equipnor AS

Fjord Defence AS

Flightsafety International Norway AS

Flir Unmanned Aerial Systems AS

FMP Products AS

Forsvaret

Forsvarets Forskningsinstitutt

Forsvarsmateriell

Freyr Devik AS

Galleon Embedded Computing AS

Gkn Aerospace Norway AS

Grs Riflestocks AS

Hanevik Våpen

Hapro Electronics AS

Hausken Lyddemper AS

Heli-One (Norway) AS

Hell Events AS

Hurtigruten Svalbard AS

Haaland Tynnplate AS

Haarstad Precision Products AS

IKM Instrutek AS

Imenco AS

Impetus Advanced Finite Element Analyses AS

Intersport Bogstadveien AS

Iveco Norge AS

Jakt & Friluft AS

Kds Norway AS

Keytouch Technology AS

Kitron AS

KKC AS

Kongsberg Aviation Maintenance Services AS

Kongsberg Defence & Aerospace AS

Kongsberg Maritime AS

Kongsberg Satellite Services AS

Kongsberg Seatex AS

Leonardo UK Ltd (Norway Branch)

Lilltech AS

Magne Landrø AS

Nammo Raufoss AS

Nfm Technology AS

Norautron AS

Nordic Unmanned AS

Norma AS

Norsk Elektro Optikk AS

Nortek AS

Norwegian Special Mission AS

Nsslglobal Technologies AS

Ontime Networks AS

Orica Norway AS

Pedersens Vaabenlager AS

Politiets Fellestjenester

Radionor Communications AS

Rheinmetall Norway AS

Robot Aviation AS

Rofi AS

Rustfrie Bergh AS

Safety & Security Service AS

Seilmaker Iversen AS

Siemens Energy AS

Sintef Ocean AS

Skytterlinken AS

Steertec Raufoss AS

Steinert Sensing Systems AS

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

Svein Rogne AS

Svemko AS

T & G Elektro AS

Teleplan Globe AS

Thales Norway AS

Tinex AS

Ulfhednar As

Umoe Mandal AS

Vanward AS

Vikens Børsemakerverksted

Vision & Design AS

Våpensmia AS

Water Linked AS

Tilråding

Utenriksdepartementet

tilrår:

Tilråding fra Utenriksdepartementet 2. juni 2023 om eksport av forsvarsmateriell fra Norge i 2022, eksportkontroll og internasjonalt ikke-spredningssamarbeid, blir sendt Stortinget.

Vedlegg 1
Vareliste I – Forsvarsrelaterte varer

Utenriksdepartementets vareliste I – forsvarsrelaterte varer. Listen i sin helhet finnes på www.eksportkontroll.no

ML1

Glattborete våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre samt tilhørende komponenter

ML2

Glattborete våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm samt tilhørende komponenter

ML3

Ammunisjon og tennmekanismer

ML4

Bomber, torpedoer, raketter, missiler og eksplosive midler samt tilhørende komponenter

ML5

Ildledningsutstyr og tilhørende varslingssystemer og komponenter

ML6

Kjøretøy og komponenter

ML7

Kjemisk eller biologisk giftige midler, radioaktive materialer samt utstyr og utgangsstoffer

ML8

Energetiske materialer samt utgangsstoffer

ML9

Krigsskip, marint utstyr og andre overflatefartøy

ML10

Luftfartøy, UAV, flymotorer og utstyr til fly samt komponenter

ML11

Elektronisk utstyr som ikke er spesifisert i andre ML kategorier

ML12

Våpensystemer med kinetisk energi

ML13

Ballistisk beskyttelse eller beskyttelsesutstyr og komponenter

ML14

Militært treningsutstyr, simulatorer for våpenbruk og komponenter

ML15

Billed-/videoutstyr og deres motmidler og komponenter

ML16

Halvfabrikata komponenter for utstyr i andre ML kategorier

ML17

Diverse utstyr og materialer

ML 18

Produksjonsutstyr og komponenter

ML19

Energivåpen

ML20

Superledende utstyr

ML21

Programvare

ML22

Teknologi

Vedlegg 2
Vareliste II – Flerbruksvarer

Utenriksdepartementets vareliste II – flerbruksvarer. Listen i sin helhet finnes på www.eksportkontroll.no

Kategori 0  Nuclear materials, facilities and equipment

Kategori 1 Special materials and related equipment

Kategori 2  Materials processing

Kategori 3 Electronics

Kategori 4  Computers

Kategori 5  Telecommunications and information security

Kategori 6  Sensors and lasers

Kategori 7 Navigation and avionics

Kategori 8  Marine

Kategori 9 Aerospace and propulsion

Vedlegg 3
Lov om kontroll med eksport av strategiske varer, tjenester og teknologi m.v. [eksportkontrolloven]

Dato

Departement

Utenriksdepartementet

Sist endret

LOV-2016-05-27-14 fra 01.01.2017

Ikrafttredelse

18.12.1987

Korttittel

Eksportkontrolloven – ekspktrl

Lov om kontroll med eksport av strategiske varer, tjenester og teknologi m.v. [eksportkontrolloven]

Lovens tittel endret ved lov 22 juni 1990 nr. 35.

§ 1. Kongen kan bestemme at varer og teknologi som kan være av betydning for andre lands utvikling, produksjon eller anvendelse av produkter til militært bruk eller som direkte kan tjene til å utvikle et lands militære evne, samt varer og teknologi som kan benyttes til å utøve terrorhandlinger, jf. straffeloven § 131, ikke må utføres fra norsk tollområde uten særskilt tillatelse. Det kan også settes forbud mot at det uten særskilt tillatelse ytes tjenester som nevnt i første punktum. Det kan settes vilkår for tillatelsene.

Kongen kan likeså sette forbud mot at personer som har bopel eller oppholdssted i Norge og norske selskaper, stiftelser og sammenslutninger uten særskilt tillatelse driver handel med, formidler eller på annen måte bistår ved salg av våpen og militært materiell fra et fremmed land til et annet. Tilsvarende gjelder for strategiske varer og teknologi som er nærmere angitt i forskrift.

Kongen gir nærmere forskrifter til utfylling og gjennomføring av loven.

Endret ved lover 22 juni 1990 nr. 35, 17 juni 2005 nr. 56 (ikr. 1 juli 2005 iflg. res. 17 juni 2005 nr. 632), 19 juni 2015 nr. 65 (ikr. 1 okt 2015).

§ 2. Enhver plikter å gi departementet den bistand og de opplysninger som kreves for å kontrollere at bestemmelsene i loven eller i forskriftene gitt i medhold av den blir fulgt.

Til dette formål kan departementet foreta inspeksjon og kreve innsyn i registrerte regnskapsopplysninger, regnskapsmateriale, forretningspapirer og andre dokumenter som kan ha betydning. Departementet kan foreta kontrollen selv eller la oppnevnte sakkyndige gjøre det. I forbindelse med kontrollen skal departementet få tilgang til kontor- og bedriftslokaler og nødvendig hjelp og rettledning. Klage etter forvaltningslovens §§ 14 og 15 har ikke oppsettende virkning med mindre underinstansen eller klageinstansen fastsetter det.

Pliktene etter første og annet ledd gjelder uten hinder av lovbestemt taushetsplikt.

Med de unntak som følger av bestemmelsene foran, har enhver taushetsplikt om det de får kunnskap om etter denne lov. Taushetsplikten er likevel ikke til hinder for

1. at opplysningen brukes for å oppnå det formål de er gitt eller innhentet for, bl.a. kan de brukes i forbindelse med saksforberedelse, avgjørelse, gjennomføring av avgjørelsen, oppfølging og kontroll,

2. at opplysningene er tilgjengelige for andre tjenestemenn innen organet eller etaten i den utstrekning som trengs for en hensiktsmessig arbeids- og arkivordning, bl.a. til bruk av veiledning i andre saker,

3. at forvaltningsorganet gir andre forvaltningsorganer opplysninger om et foretaks forbindelse med organet og om avgjørelser som er truffet når det er nødvendig for å fremme avgiverorganets oppgaver etter denne lov,

4. at forvaltningsorganet anmelder eller gir opplysninger om lovbrudd til påtalemyndigheten eller vedkommende kontrollmyndighet, når det finnes ønskelig av allmenne omsyn eller forfølgning av lovbruddet har naturlig sammenheng med avgiverorganets oppgaver,

5. at forvaltningsorganet gir et annet forvaltningsorgan opplysninger (samordning) som forutsatt i lov om Oppgaveregisteret.

Departementet kan videre bestemme at offentlige organer som har med fastsettingen av formues- og inntektsskatt og kontrollen med merverdiavgiften å gjøre, skal få adgang til å gjøre seg kjent med de opplysninger som er gitt etter denne lov.

Forvaltningslovens §§ 13 til 13 e gjelder ikke.

Endret ved lover 6 juni 1997 nr. 35 (ikr. 1 nov 1997), 17 juli 1998 nr. 56 (ikr. 1 jan 1999), 27 mai 2016 nr. 14 (ikr. 1 jan 2017 iflg. res. 27 mai 2016 nr. 531).

§ 3. Departementet kan kreve beslag i regnskapsmateriale m.v. som nevnt i § 2 annet ledd. Er det grunn til å tro at det finnes slikt materiale, og gir forholdene ellers grunn til det, kan departementet kreve ransaking av kontorlokale og alle andre steder som ikke er privat hjem.

Krav om ransaking eller beslag skal rettes til politiet. Om den videre behandling av kravet gjelder reglene i straffeprosessloven så langt de passer. Den kravet rettes mot skal ha partsrettigheter etter straffeprosessloven og i den grad det er nødvendig for virksomheten, tilgang til det beslaglagte. Han blir likevel ikke av den grunn å regne som siktet for en straffbar handling. Straffeprosesslovens § 204 gjelder tilsvarende. Retten avgjør uten hensyn til § 212 første ledd i straffeprosessloven hvilke dokumenter mm. som retten skal se igjennom.

Endret ved lov 17 juli 1998 nr. 56 (ikr. 1 jan 1999).

§ 4. Når departementet krever ransaking eller beslag for å få opplysninger om et forhold som vedkommende er siktet eller tiltalt for, skal kravet behandles i særskilt sak etter reglene i § 3 annet ledd. Det samme gjelder når departementet krever å få se dokumenter mm. som ligger hos retten eller påtalemyndigheten uten at det er avgjort om de kan brukes i straffesaken. Hvis retten godtar kravet fra departementet, kan den sette som vilkår at opplysningene ikke skal benyttes i forbindelse med etterforskningen i straffesaken før det er endelig avgjort om påtalemyndigheten kan benytte dem i denne saken. Får påtalemyndigheten ikke medhold i sitt krav, kan departementet ikke gi opplysningene eller dokumentene videre til påtalemyndigheten med mindre det er lovlig etter de regler som ellers gjelder deres taushetsplikt ved straffbare handlinger.

§ 5. Dersom forholdet ikke rammes av strengere straffebud, straffes med bøter eller med fengsel inntil fem år eller med begge deler den som:

1. utfører varer, teknologi eller tjenester i strid med denne lov eller forskrift som er gitt i medhold av den, eller

2. overtrer noe vilkår som er satt i medhold av denne lov, eller

3. muntlig eller skriftlig gir uriktige opplysninger om forhold som er av betydning for adgangen til å utføre varer, teknologi eller tjenester når det skjer

a. i erklæring avgitt til bruk for offentlig myndighet eller noen som handler på vegne av offentlig myndighet, i anledning av utførsel eller søknad om tillatelse til utførsel,

b. i erklæring som skal sette en annen i stand til å gi slik erklæring som er nevnt under punkt a, eller

4. på annen måte overtrer bestemmelser som er gitt i eller i medhold av denne lov.

Uaktsom overtredelse som nevnt i første ledd, straffes med bøter eller fengsel inntil to år.

Endret ved lov 19 juni 2015 nr. 65 (ikr. 1 okt 2015).

§ 6. (Opphevet ved lov 20 juli 1991 nr. 66.)

§ 7. Departementet kan pålegge et foretak eller en person som ikke oppfyller sin opplysningsplikt etter § 2 en daglig, løpende mulkt, inntil opplysningsplikten er oppfylt.

Tvangsmulktens størrelse fastsettes under hensyn til hvor viktig det er at pålegget blir gjennomført.

Pålegg om mulkt er tvangsgrunnlag for utlegg.

Kongen gir nærmere forskrifter om fastsettelse, beregning og ettergivelse av tvangsmulkt.

Endret ved lov 26 juni 1992 nr. 86.

§ 8. Loven trer i kraft straks. Forskrifter om kontroll av strategisk eksport gitt i medhold av Mellombels lov av 13. desember 1946 nr. 30 om utførsleforbod gjelder inntil videre.

Loven kommer ikke til anvendelse på tillatelser som er gitt før loven trer i kraft. Tjenesteytinger og meddelelse av teknologi mv. etter lovens ikrafttreden krever likevel tillatelse etter denne lov selv om de knytter seg til tidligere gitte tillatelser.

Vedlegg 4
Forskrift om eksport av forsvarsmateriell, flerbruksvarer, teknologi og tjenester

Dato

FOR-2013-06-19-718

Departement

Utenriksdepartementet

Avd/dir

Avd. for sikkerhetspolitikk og nordområdene

Publisert

I 2013 hefte 9

Ikrafttredelse

19.06.2013

Sist endret

FOR-2020-05-11-994

Endrer

FOR-1989-01-10-51

Gjelder for

Norge

Hjemmel

LOV-1987-12-18-93-§1, FOR-1987-12-18-967

Kunngjort

25.06.2013 kl. 15.30

Rettet

24.09.2013 (EØS-henvisninger og § 2)

Korttittel

Forskrift om eksport av forsvarsmateriell mv.

Innholdsfortegnelse

Forskrift om eksport av forsvarsmateriell, flerbruksvarer, teknologi og tjenester

Innholdsfortegnelse

Kap. 1. Innledende bestemmelser

Kap. 2. Lisens

Kap 3. Eksport av forsvarsrelaterte varer til mottakere i EØS

Kap. 4. Sertifisering av norske foretak som mottakere i EØS

Kap 5. Registrering, rapportering og oppfølgning

Kap 6. Generelle bestemmelser

Kap 7. Sluttbestemmelser

Vedlegg I Liste I – forsvarsrelaterte varer (2019)

Vedlegg II Liste II – flerbruksvarer (2019)

Hjemmel: Fastsatt av Utenriksdepartementet 19. juni 2013 med hjemmel i lov 18. desember 1987 nr. 93 om kontroll med eksport av strategiske varer, tjenester og teknologi m.v. § 1, jf. delegeringsvedtak 18. desember 1987 nr. 967.

EØS-henvisninger: EØS-avtalen vedlegg II kap. XIX nr. 3q (direktiv 2009/43/EF som endret ved direktiv 2019/514/EU), nr. 18 (rekommandasjon (EU) 2018/2050) og nr. 19 (rekommandasjon (EU) 2018/2051) og nr. 20 (rekommandasjon (EU) 2018/2052).

Endringer: Endret ved forskrifter 30 juni 2014 nr. 898, 9 sep 2014 nr. 1163, 13 feb 2015 nr. 124,

12 jan 2016 nr. 32, 21 des 2016 nr. 1831, 6 juni 2017 nr. 740, 26 jan 2018 nr. 136, 9 april 2019 nr. 494, 9 april 2019 nr. 622, 11 mai 2020 nr. 994.

Rettelser: 24.09.2013 (EØS-henvisninger og § 2).

Kap. 1. Innledende bestemmelser

§ 1. Hva forskriften omfatter

Forskriften gjelder eksport av nærmere angitte varer, teknologi, herunder immaterielle ytelser, tekniske datapakker eller produksjonsrettigheter for varer, samt visse tjenester.

Særlige bestemmelser gjelder for eksport av angitte ytelser fra en leverandør i en EØS-stat til en mottaker i en annen EØS-stat når det uttrykkelig fremgår av denne forskrift.

§ 2. Definisjoner

(1) Med forsvarsrelaterte varer menes de produkter som til enhver tid er oppført på liste I som utgjør vedlegg I til denne forskrift.

(2) Med flerbruksvarer menes de produkter som til enhver tid er oppført på liste II som utgjør vedlegg II til denne forskrift.

(3) Med eksport menes enhver utførsel fra norsk tollområde av varer, tjenester og teknologi som omfattes av denne forskrift.

(4) Med overføring menes eksport av forsvarsrelaterte varer fra en leverandør eller tollager i en EØS-stat til en mottaker i en annen EØS-stat.

(5) Med leverandør menes enhver juridisk eller fysisk person som er rettslig ansvarlig for eksport av ytelser etter denne forskrift.

(6) Med mottaker menes enhver juridisk eller fysisk person som er rettslig ansvarlig for mottak av ytelser etter denne forskrift.

(7) Med lisens menes tillatelse fra Utenriksdepartementet til å eksportere nærmere angitte ytelser til en juridisk eller fysisk person.

(8) Med overføringslisens menes tillatelse fra nasjonale myndigheter i en EØS-stat, som gir leverandøren rett til å overføre forsvarsrelaterte varer til en mottaker i annen EØS-stat.

(9) Med transitt menes transport av varer over norsk tollområde uten omlasting, når avsender og mottaker befinner seg utenfor norsk tollområde.

Kap. 2. Lisens

§ 3. Lisensplikt

Eksport av visse varer, nærmere angitt teknologi, herunder immaterielle ytelser, tekniske datapakker eller produksjonsrettigheter for varer eller visse tjenester krever lisens fra Utenriksdepartementet om ikke annet følger av denne forskrift. Departementet avgjør i tvilstilfeller om en ytelse er lisenspliktig eller ikke. Lisensplikten gjelder også ved eksport av varer fra tollager.

§ 4. Lisensplikt etter varelister

Eksport av varer og teknologi oppført på liste I og liste II som utgjør vedlegg til denne forskrift, krever lisens fra Utenriksdepartementet. Lisensplikten knyttet til liste I gjelder også for materiell som har vært særlig konstruert eller modifisert for militært formål, uavhengig av nåværende tilstand.

0 Endret ved forskrift 9 sep 2014 nr. 1163.

§ 5. Lisensplikt for tjenester

Tjenester knyttet til varer og teknologi oppført på liste I og II samt tjenester for øvrig som kan tjene til å utvikle et lands militære evne, som ytes i utlandet eller her i landet for bruk i utlandet, krever lisens fra Utenriksdepartementet.

§ 6. Lisensplikt for handel og formidling

Handel, formidling eller annen bistand ved salg av varer og teknologi som omfattes av liste I fra et fremmed land til et annet, krever lisens fra Utenriksdepartementet. Tilsvarende gjelder ved formidling av varer oppført i liste II samt tilhørende teknologi og tjenesteytelse der det er kjent eller grunn til å forstå at varen, teknologien eller tjenesten er eller kan være ment, helt eller delvis, for bruk i forbindelse med utvikling, produksjon, håndtering, drift, vedlikehold, lagring, deteksjon, identifikasjon eller spredning av kjemiske, biologiske eller kjernefysiske våpen eller andre kjernefysiske sprenglegemer, og i forbindelse med utvikling, produksjon, vedlikehold eller lagring av missiler som kan levere slike våpen.

§ 7. Lisensplikt for øvrige varer, teknologi og tjenester

I tillegg til liste I og II er eksport av følgende varer, teknologi og tjenester lisenspliktige:

a) enhver vare, teknologi og tjenesteytelse der eksportøren er kjent med eller har grunn til å forstå at varen, teknologien eller tjenesten er eller kan være ment, helt eller delvis, for bruk i forbindelse med utvikling, produksjon, håndtering, drift, vedlikehold, lagring, deteksjon, identifikasjon eller spredning av kjemiske, biologiske eller kjernefysiske våpen eller andre kjernefysiske sprengelementer. Tilsvarende regler gjelder for eksport av enhver vare, teknologi eller tjeneste som kan benyttes til utvikling, produksjon, vedlikehold eller lagring av missiler som kan levere slike våpen,

b) enhver vare, teknologi eller tjeneste til militær bruk til områder som er underlagt våpenembargo vedtatt av FNs sikkerhetsråd med hjemmel i FN-paktens kapittel VII eller andre tiltaksregimer Norge har sluttet seg til,

c) enhver vare, teknologi og tjeneste til militær bruk til områder hvor det er krig, krig truer eller til land hvor det er borgerkrig.

d) enhver vare, teknologi og tjeneste som direkte kan tjene til å utvikle en stats militære evne på en måte som ikke er forenlig med vesentlige norske sikkerhets- og forsvarsinteresser.

§ 8. Unntak fra lisensplikt

Lisensplikten i § 3, jf. § 4 – § 7, gjelder ikke for:

a) varer oppført på Liste II i utenlandsk eie og som returneres til utlandet etter å ha vært midlertidig innført til Norge i forbindelse med utstilling og demonstrasjon,

b) redningsutstyr og oljevernutstyr som utføres i forbindelse med hjelpeaksjoner,

c) skytevåpen, våpendeler og ammunisjon som utføres i henhold til våpenloven, jf. forskrift 25. juni 2009 nr. 904 om skytevåpen, våpendeler og ammunisjon, femte del,

d) varer som utføres til den europeiske romorganisasjonen ESA, eller en representant for denne, og som er strengt nødvendig for organisasjonens offisielle virksomhet. Unntaket gjelder bare for leveranser til ESAs medlemsland,

e) varer oppført på liste II som utelukkende er i transitt gjennom norsk tollområde, når avsender og mottaker befinner seg utenfor norsk tollområde. Det samme gjelder varer oppført på liste I dersom både avsender og mottaker befinner seg innenfor EØS,

f) varer, teknologi og tjenester til bruk på norsk kontinentalsokkel,

g) varer, teknologi og tjenester til bruk om bord på norskeide skip under norsk flagg og norskeide luftfartøyer, i utenriksfart,

h) forsvarsrelaterte varer og flerbruksvarer som eies eller disponeres av norsk forsvars- eller politimyndighet når varene skal benyttes av norske styrker i utlandet. Unntaket gjelder også for slike varer når de inngår i flernasjonal logistikkstøtte som nevnte myndigheter har inngått avtale om, eller som sendes ut for reparasjon, vedlikehold, oppdatering eller lignende, med retur til Norge. Forsvars- og politimyndighetene skal hvert år, innen 15. februar, sende rapport til Utenriksdepartementet om all utførsel av forsvarsrelaterte varer som nevnt ovenfor i det foregående kalenderår,

i) forsvarsrelaterte varer og flerbruksvarer som eies eller disponeres av et NATO-lands eller en EØS-stats forsvars- eller politimyndighet som er lagret i Norge eller som returneres til utlandet etter å ha vært midlertidig innført til Norge i forbindelse med oppdrag, øvelse eller trening.

0 Endret ved forskrifter 30 juni 2014 nr. 898, 11 mai 2020 nr. 994.

Kap 3. Eksport av forsvarsrelaterte varer til mottakere i EØS

§ 9. Overføringslisens

Overføring av forsvarsrelaterte varer til mottakere i EØS kan kun skje på grunnlag av en generell overføringslisens, en global overføringslisens eller en individuell overføringslisens utferdiget av Utenriksdepartementet. Reglene om overføringslisenser gjelder kun forsvarsrelaterte varer oppført på liste I som utgjør vedlegg til denne forskrift.

§ 10. Generell overføringslisens

Generelle overføringslisenser for forsvarsrelaterte varer kunngjøres av Utenriksdepartementet. Lisensene kan benyttes av leverandører i Norge etter forutgående registrering hos Utenriksdepartementet. Generelle overføringslisenser gjelder bestemte varekategorier, til en kategori eller kategorier av mottakere i EØS og det kan settes særlige vilkår for lisensene.

Generelle overføringslisenser kan benyttes dersom:

a) mottakeren inngår i en EØS-stats væpnede styrker eller en offentlig oppdragsgiver på forsvarsområdet som foretar innkjøp som utelukkende skal brukes av en EØS-stats væpnede styrker eller,

b) mottakeren er et foretak som er sertifisert i samsvar med § 13 eller,

c) overføringen gjøres med sikte på demonstrasjon, evaluering eller utstilling eller,

d) overføringen gjøres med sikte på vedlikehold eller reparasjon, dersom mottakeren er den opprinnelige leverandøren av de forsvarsrelaterte varene.

Slike lisenser kan for tilfellene c) og d) også benyttes ved retur fra Norge av forsvarsrelaterte varer mottatt ved tilsvarende lisens fra en annen EØS-stat.

0 Endret ved forskrifter 30 juni 2014 nr. 898, 11 mai 2020 nr. 994.

§ 11. Global overføringslisens

Ved overføring av forsvarsrelaterte varer som ikke omfattes av en generell overføringslisens, kan Utenriksdepartementet, etter skriftlig søknad fra leverandør i Norge, utferdige en global overføringslisens. Lisensene gis for en periode på tre år med mulighet for forlengelse. Globale overføringslisenser gjelder bestemte forsvarsrelaterte varer eller kategorier av varer til mottakere eller kategori av mottakere i en eller flere EØS-stater. Det kan settes særlige vilkår for lisensene.

§ 12. Individuell overføringslisens

Ved overføring av forsvarsrelaterte varer som ikke omfattes av en generell overføringslisens og en global overføringslisens ikke kan innvilges, kan Utenriksdepartementet, etter skriftlig søknad fra leverandør i Norge, utferdige en individuell overføringslisens. Lisensen gjelder en spesifisert mengde forsvarsrelaterte varer til en mottaker i en EØS-stat i en eller flere sendinger.

En individuell overføringslisens skal benyttes dersom:

a) søknaden om overføringslisens er begrenset til en overføring,

b) det er nødvendig for å beskytte Norges grunnleggende sikkerhetsinteresser, eller av hensyn til den offentlige orden,

c) det er nødvendig for å overholde Norges internasjonale forpliktelser, eller

d) det er tungtveiende grunner til å tro at leverandøren ikke vil være i stand til å oppfylle vilkårene for å få en global overføringslisens.

Kap. 4. Sertifisering av norske foretak som mottakere i EØS

§ 13. Sertifisering av foretak i Norge

Utenriksdepartementet kan, etter skriftlig søknad, sertifisere foretak etablert i Norge for mottak av forsvarsrelaterte varer under generelle overføringslisenser kunngjort av andre EØS-stater.

Utenriksdepartementet skal gjennom sertifiseringen vurdere det mottakende foretaks pålitelighet, særlig med hensyn til foretakets evne til å overholde eksportbegrensningene for forsvarsrelaterte produkter mottatt i henhold til en generell overføringslisens fra en annen EØS-stat. Ved vurderingen vil det særlig legges vekt på følgende kriterier:

a) dokumentert erfaring fra forsvarsvirksomhet, der det særlig tas hensyn til foretakets historikk med hensyn til overholdelse av eksportrestriksjoner, eventuelle rettsavgjørelser i denne forbindelse, eventuelle tillatelser til å produsere eller markedsføre forsvarsrelaterte varer, og hvorvidt foretaket har erfarent lederpersonale,

b) relevant industriell virksomhet i forbindelse med forsvarsrelaterte varer i EØS, særlig evne til system-/delsystemintegrasjon,

c) særskilt utpeking av en overordnet leder som skal være personlig ansvarlig for overføringer og eksport,

d) en skriftlig erklæring fra foretaket, undertegnet av den overordnede lederen nevnt i bokstav c), om at foretaket vil iverksette alle nødvendige tiltak for å overholde og håndheve alle særlige vilkår knyttet til sluttbruk og eksport av hver bestanddel eller hver vare det har mottatt,

e) en skriftlig erklæring fra foretaket, undertegnet av den overordnede lederen nevnt i bokstav c), om at det med behørig aktsomhet, som svar på anmodninger og forespørsler fra Utenriksdepartementet, vil fremskaffe detaljerte opplysninger om sluttbrukere eller sluttbruk av alle eksporterte varer som er overført eller mottatt i henhold til en overføringslisens fra en annen EØS-stat,

f) en beskrivelse, kontrasignert av den overordnede lederen nevnt i bokstav c), av det interne programmet for sikring av samsvar med kravene eller av foretakets ledelsessystem for overføring eller eksport. I den nevnte beskrivelsen skal det gis nærmere opplysninger om de organisasjonsmessige, menneskelige og tekniske ressursene ledelsen rår over i forbindelse med overføringer og eksport, ansvarskjeden i foretaket, internkontrollrutiner, holdningsskapende tiltak og opplæring av personalet, fysiske og tekniske sikkerhetsordninger, journalføring og sporbarhet av overføringer og eksport.

0 Endret ved forskrift 30 juni 2014 nr. 898.

§ 14. Utstedelse av sertifikat

Utenriksdepartementet utsteder et sertifikat til godkjente mottakende foretak i Norge. Sertifikatet skal inneholde informasjon om utstedende myndighet, foretakets navn og adresse, gyldighetstid samt en erklæring om at foretaket oppfyller kravene til sertifisering. Sertifikatet kan også inneholde vilkår knyttet til innhenting av informasjon som er nødvendig for kontroll av om kriteriene i § 13, 2. ledd er oppfylt samt suspensjon eller tilbakekalling av sertifikatet.

Sertifikatets gyldighetstid fastsettes av Utenriksdepartementet, men kan ikke overstige fem år.

Sertifiserte foretak i Norge vil bli meldt inn til EUs sentrale register og som publiseres på EU-kommisjonens hjemmeside.

§ 15. Kontroll med sertifiserte foretak

Utenriksdepartementet vil minst hvert tredje år kontrollere at mottakende foretak oppfyller kravene for sertifisering, jf. § 13, 2. ledd, samt eventuelle vilkår fastsatt i sertifikatet, jf. § 14. Dersom det sertifiserte foretaket ikke lenger oppfyller kravene vil Utenriksdepartementet pålegge foretaket å iverksette tiltak for å sikre oppfyllelse av samtlige krav og vilkår. Utenriksdepartementet kan også suspendere eller tilbakekalle sertifiseringen.

Kap 5. Registrering, rapportering og oppfølgning

§ 16. Registrering

Leverandøren skal føre et detaljert og fullstendig register over eksport av forsvarsrelaterte varer oppført på liste I som utgjør vedlegg til denne forskrift. Registeret skal inneholde dokumenter med følgende opplysninger:

a) en beskrivelse av varen og dens referanse til liste I,

b) mengde og verdi,

c) overføringsdatoer,

d) leverandørens og mottakerens navn og adresse,

e) dersom det er kjent eller påkrevet etter § 24, sluttbruken og sluttbrukeren av varen,

f) dokumentasjon på at opplysninger vedrørende eksportbegrensninger er oversendt mottakeren,

g) tolldeklarasjon med ekspedisjons- og løpenummer.

§ 17. Rapportering

Leverandøren skal rapportere til Utenriksdepartementet kvartalsvis, på fastsatt skjema, om all eksport og overføring av forsvarsrelaterte varer oppført på liste I.

§ 18. Arkivering

Leverandøren skal oppbevare registre og lisenser i minst ti år fra utløpet av det kalenderåret eksporten fant sted. Utenriksdepartementet kan pålegge leverandøren å fremvise denne dokumentasjonen for kontroll.

§ 19. Informasjon om vilkår

Leverandøren skal informere mottakerne om vilkår for lisensen, herunder begrensninger i forbindelse med sluttbruk eller re-eksport.

§ 20. Oppfølging av eksport

Leverandøren skal påse at forsvarsrelaterte varer, flerbruksvarer, teknologi eller tjenester som overføres eller eksporteres, er i samsvar med innvilget lisens, går til fastsatt bestemmelsessted, ikke fraviker godkjent beskrivelse eller kvantum angitt i lisensen, samt at eksporten skjer innen den gyldighetstid og på de særlige vilkår som er fastsatt i lisensen.

§ 21. Kontroll ved eksport

Leverandøren skal ved eksport av lisenspliktige varer og teknologi legge frem gyldig lisens for tollmyndigheten senest ved fremleggelse av tolldeklarasjon.

Kap 6. Generelle bestemmelser

§ 22. Lisenssøknad

Lisenssøknad skal fremmes skriftlig og på fastsatt skjema undertegnet av den som har fullmakt til å handle på leverandørens vegne. For overføringslisenser gjelder også særskilte regler i kap. 3.

Leverandøren skal legge frem alle opplysninger og dokumentasjon som Utenriksdepartementet finner nødvendig for behandling av søknaden.

At bindende avtaler er inngått eller at betaling er mottatt vil ikke kunne legges til grunn for innvilgelse av tillatelse til utførsel. Ved avtaler om eksport av lisenspliktige varer bør det alltid tas forbehold om at søknad om lisens innvilges.

0 Endret ved forskrift 6 juni 2017 nr. 740.

§ 23. Vilkår for innvilgelse av lisens

Utenriksdepartementet kan sette vilkår i tråd med formålet til lov 18. desember 1987 nr. 93 for innvilgelse av lisens i medhold av denne forskrift.

§ 24. Sluttbrukererklæring

Utenriksdepartementet kan kreve at leverandøren fremlegger en sluttbrukererklæring.

§ 25. Tilbakekalling av lisens

Lisens gitt i medhold av denne forskrift kan tilbakekalles, suspenderes eller begrenses dersom leverandøren misbruker lisensen eller misligholder vilkårene i denne. Det samme gjelder dersom leverandøren handler i strid med bestemmelser gitt i denne forskrift. Lisens kan også tilbakekalles, suspenderes eller begrenses dersom det fremkommer nye opplysninger eller de politiske eller faktiske forhold i mottakerstaten eller området endres, og dette vesentlig endrer grunnlaget for lisensen. For øvrig gjelder de alminnelige regler om omgjøring av enkeltvedtak.

§ 26. Endring, forlengelse og overdragelse av lisens

Leverandøren må søke Utenriksdepartementet om endring eller forlengelse av innvilgede lisenser samt for å overdra slike til andre.

§ 27. Retur av lisens

Lisenser som ikke er benyttet eller ikke kan benyttes som forutsatt, returneres til Utenriksdepartementet med en redegjørelse for årsaken. Det samme gjelder om en innvilget lisens har gått tapt.

Kap 7. Sluttbestemmelser

§ 28. Ikrafttreden

Forskriften trer i kraft straks. Fra samme tidspunkt oppheves forskrift 10. januar 1989 nr. 51 til gjennomføring av utførselsreguleringen for strategiske varer, tjenester og teknologi.

Vedlegg I

Liste I – forsvarsrelaterte varer (2019)

0 Endret ved forskrifter 30 juni 2014 nr. 898, 13 feb 2015 nr. 124, 21 des 2016 nr. 1831, 6 juni 2017 nr. 740, 26 jan 2018 nr. 136, 9 april 2019 nr. 494, 9 april 2019 nr. 622, 11 mai 2020 nr. 994.

Vedlegg II

Liste II – flerbruksvarer (2019)

0 Endret ved forskrifter 13 feb 2015 nr. 124, 12 jan 2016 nr. 32, 21 des 2016 nr. 1831, 26 jan 2018 nr. 136, 9 april 2019 nr. 494, 11 mai 2020 nr. 994.

Vedlegg 5
Retningslinjer for Utenriksdepartementets behandling av søknader om eksport av forsvarsmateriell, samt teknologi og tjenester for militære formål av 28. februar 1992[8]

1.1 Anvendelsesområde

Disse retningslinjene gjelder Utenriksdepartementets behandling av søknader om eksport av forsvarsrelaterte varer, materiell som har vært særlig konstruert eller modifisert for militært formål, samt teknologi og tjenester for militære formål, jf. lov av 18.desember 1987 nr. 93 om kontroll med eksport av strategiske varer, tjenester og teknologi m.v. (eksportkontrolloven)og forskrift av 19. juni 2013 nr 718 om eksport av forsvarsmateriell, flerbruksvarer, teknologi og tjenester (eksportkontrollforskriften). Retningslinjene kan også anvendes ved eksport av flerbruksvarer samt tilhørende teknologi og tjenester til militær sluttbruk. Retningslinjene gjelder ikke for leveranser av ubetydelig omfang og som ikke er for militær bruk eller for politibruk.

1.2 Formål

Formålet med retningslinjene er å utdype prosedyrene for og de kriterier som vektlegges ved Utenriksdepartementets behandling av søknader som beskrevet i punkt 1.1.

1.3 Adgang til fravikelse

Departementet kan fravike retningslinjene i enkeltsaker der særlige hensyn gjør seg gjeldene.

2. Overordnede prinsipper og vurderingskriterier

2.1 Grunnlag for vurderingen

Utgangspunktet for vurderingen av søknader som beskrevet i 1.1 er Regjeringens erklæring av 11. mars 1959 og Stortingets vedtak av samme dato sammenholdt med Stortingets enstemmige presisering i 1997, jf. 2.2. Regjeringen anser Stortingets vedtak som et bindende pålegg, og eksportreguleringen skal sikre at det blir fulgt.

EUs felles holdning om våpeneksport (2008/944/CSFP) artikkel 2 og FN-avtalen om handel med konvensjonelle våpen (ATT) av 3. april 2013 artikkel 6 og 7, jf. vedlegg A og B, danner også grunnlag for vurdering av slike søknader.

2.2 Regjeringens erklæring, Stortingets vedtak og Stortingets presisering

a) Regjeringens erklæring av 1959

Det skal ved avgjørelsen legges vekt på de utenriks- og innenrikspolitiske vurderinger, og hovedsynspunktet bør være at Norge ikke vil tillate salg av våpen og ammunisjon til områder hvor det er krig eller krig truer, eller til land hvor det er borgerkrig.

b) Stortingets vedtak av 1959

Stortinget tar til etterretning den erklæring Statsministeren på vegne av Regjeringen har lagt frem. Stortinget vil sterkt understreke at eksport av våpen og ammunisjon fra Norge bare må skje etter en omhyggelig vurdering av de uten- og innenrikspolitiske forhold i vedkommende område. Denne vurdering må etter Stortingets mening være avgjørende for om eksport skal finne sted.

c) Stortingets presisering av 1997

Utenriksdepartementets vurdering av disse forholdene omfatter en vurdering av en rekke politiske spørsmål, herunder spørsmål knyttet til demokratiske rettigheter og respekt for grunnleggende menneskerettigheter.

2.3 Særlige avslagsgrunnlag

I tillegg til prinsippene som følger av Regjeringens erklæring og Stortingets vedtak, skal søknader som beskrevet i 1.1 avslås med grunnlag i vedlegg A (Kriterium 1–4) og vedlegg B (artikkel 6–7) dersom:

a) dette er uforenlig med Norges internasjonale forpliktelser (jf K1, og ATT artikkel 6),

b) det åpenbart er fare for at den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporteres kan bli brukt til intern undertrykking, til å krenke grunnleggende menneskerettigheter eller til å begå alvorlige brudd på internasjonal humanitærrett (jf. K2, og ATT artikkel 7),

c) eksport vil kunne fremprovosere eller forlenge væpnede konflikter eller forverre eksisterende motsetninger eller konflikter i den endelige bestemmelsesstaten (jf K3),

d) det er åpenbar fare for at den påtenkte mottakeren vil bruke den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporteres, til å angripe en annen stat eller tvinge gjennom territorialkrav med makt (jf K4),

e) det foreligger kunnskap om at det militære utstyret vil kunne bli brukt til å begå folkemord, forbrytelser mot menneskeheten eller krigsforbrytelser (jf ATT artikkel 6),

f) det er overveiende sannsynlig at det militære utstyret vil innebære brudd på internasjonale regler om terrorisme og regler om transnasjonal organisert kriminalitet (jf ATT artikkel 7).

2.4 Særlige vurderingskriterier

I tillegg til prinsippene som følger av Regjeringens erklæring og Stortingets vedtak, skal det ved vurdering av søknader som beskrevet i 1.1 med grunnlag i vedlegg A (Kriterium 5–8) og vedlegg B (artikkel 7) særlig tas hensyn til:

g) den nasjonale sikkerheten i Norge, allierte og vennligsinnede land (jf K5),

h) kjøperlandets atferd overfor verdenssamfunnet, særlig med hensyn til landets holdning til terrorisme, hvilke allianser det har inngått, og respekten for folkeretten (jf K6),

i) risiko for at den militære teknologien eller det militære utstyret skal bli ulovlig omsatt i kjøperlandet eller reeksportert på ugunstige vilkår (jf K7),

j) forenligheten mellom eksporten av militær teknologi og militært utstyr og mottakerlandets økonomiske og tekniske evne, samtidig som det tas hensyn til at det er ønskelig at stater kan dekke sine legitime sikkerhets- og forsvarsbehov med minst mulig innsats av menneskelige og økonomiske ressurser til våpen (jf K8),

k) risikoen for at våpeneksporten kan bli brukt til å gjennomføre alvorlig kjønnsbasert vold eller vold mot kvinner og barn (jf ATT artikkel 7).

3. Varekategorier og landgrupper

3.1 Varekategorier

Ved behandling av søknader benyttes følgende varekategorier:

a) Varekategori A:

Kategorien omfatter våpen, ammunisjon og visse typer militært materiell. I tillegg omfattes annet materiell med strategisk kapasitet som vesentlig kan påvirke de militære styrkeforhold ut over nærområdet.

b) Varekategori B:

Kategorien omfatter øvrige forsvarsrelaterte varer som ikke har egenskaper eller bruksområder som definert for varekategori A.

3.2 Landgrupper

Ved behandling av søknader benyttes følgende landgrupper:

a) Landgruppe 1 består av de nordiske land og NATOs medlemsland, samt enkelte særskilt nærstående land.

b) Landgruppe 2 består av andre land enn de som omfattes av gruppe 1 og som er godkjent etter regjeringsbehandling som mottakere av varer i kategori A.

c) Landgruppe 3 består av land utenfor gruppe 1 og 2 og som Norge ikke selger våpen og ammunisjon som definert som varekategori A til, men som etter vurdering kan motta annet materiell som definert som varekategori B.

d) Landgruppe 4 er land som Norge ikke selger A- eller B-materiell til fordi de befinner seg i et område hvor det er krig eller krig truer, land hvor det er borgerkrig eller land hvor en omhyggelig vurdering av de uten- og innenrikspolitiske forhold i vedkommende område tilsier at eksport av våpen og militært materiell ikke bør finne sted, eller land som er omfattet av bindende sanksjoner vedtatt av FNs Sikkerhetsråd eller andre tiltaksregimer som Norge har sluttet seg til.

4. Eksport av varer med selvstendig funksjon

4.1 Endelig mottakerland

Ved eksport av varer med selvstendig funksjon skal søknaden alltid vurderes ut fra endelig mottakerland uavhengig av om eksport skjer direkte eller via tredjeland.

4.2 Varekategori A

Ved eksport av varer med selvstendig funksjon i varekategori A legges følgende kriterier til grunn:

a) Eksport av varer i kategori A kan ikke finne sted til andre sluttbrukere enn statlige myndigheter. Eksport av jakt og konkurransevåpen kan likevel finne sted til myndighetsgodkjente mottakere i mottakerstaten.

b) Eksport av varer i kategori A vil normalt tillates når kunden er, eller opptrer på vegne av, forsvarsmyndigheter i land i gruppe 1, såfremt dokumentasjon som godtgjør dette foreligger.

c) Eksport av varer i kategori A til land utenfor gruppe 1 vil kreve regjeringsbehandling. Land som blir godkjent som mottakere av varer i kategori A etter regjeringsbehandling, utgjør gruppe 2. Innvilgelse av lisens i slike tilfeller forutsetter fremlegging av myndighetsbekreftet sluttbrukererklæring med reeksport-klausul, dvs. erklæring som fastslår at reeksport ikke må finne sted uten norske myndigheters godkjennelse.

4.3 Varekategori B

For eksport av varer i kategori B vil det normalt kunne tilstås lisens for land i gruppe 1, 2 og 3 såfremt tilfredsstillende dokumentasjon på sluttbruk og sluttbruker er fremlagt.

4.4 Landgruppe 4

Eksport av kategori A- og kategori B-produkter kan ikke finne sted til land i gruppe 4, med mindre særlige hensyn gjør seg gjeldende.

5. Eksport av materiell opprinnelig konstruert eller modifisert for militært formål

5.1 Materiell uten militær bruksverdi

Ved eksport av materiell opprinnelig konstruert eller modifisert for militært formål, men som vurderes å ikke lenger ha noen militær bruksverdi, kan lisens innvilges til mottakere i landgruppene 1, 2 og 3, såfremt tilfredsstillende dokumentasjon på sluttbruk og sluttbruker er fremlagt.

6. Eksport av deler (delleveranser)

6.1 Definisjon

Med delleveranser menes leveranser av varer som ikke har noen selvstendig funksjon.

6.2 Delleveranse under samarbeidsavtaler

Ved delleveranser under samarbeidsavtaler med bedrifter eller myndigheter i andre land, skal eksportlisens gis når avtalen er godkjent av norske myndigheter. Samarbeidsavtaler med land og bedrifter i landgruppe 1 bør normalt godkjennes, såfremt de norske deler, delsystemer eller komponenter samordnes med deler fra andre leveringskilder, og at det ferdige produkt ikke fremstår som norsk. Det kan i disse tilfellene avstås fra dokumentasjon for sluttbruk av det ferdige produkt.

6.3 Andre delleveranser

a) Ved delleveranser til prosjekter som ikke er myndighetsgodkjente, og der leveransen er basert på markedstilgjengelig teknologi og kundens produktbeskrivelse, skal lisens i alminnelighet innvilges til de land som ikke tilhører gruppe 4, dersom det ferdige produkt ikke fremstår som norsk. Det kan i disse tilfellene avstås fra dokumentasjon for sluttbruk.

b) Søknad om eksportlisens for delleveranser av annen type enn nevnt i 6.2 og 6.3 a) skal behandles på samme måte som ved eksport av sluttproduktet.

7. Eksport av teknologi, herunder bl. a. produksjonsrettigheter og tekniske data

7.1 Definisjon

Med teknologi menes her innsikt som er avgjørende for å utvikle, produsere, vedlikeholde eller bruke en vare.

7.2 Produksjonsrettigheter

Søknad om overføring av produksjonsrettigheter skal behandles med sikte på å sikre at overføringen ikke har som formål å omgå norsk eksportregulering.

7.3 Eksport av teknologi under godkjente samarbeidsavtaler

Ved eksport av teknologi som inngår i samarbeidsavtaler med bedrifter eller myndigheter i andre land, skal lisens innvilges såfremt avtalen er godkjent av norske myndigheter.

7.4 Eksport av teknologi utenfor godkjente samarbeidsavtaler

a) Generelt

Ved behandlingen av søknader om eksport som ikke er ledd i myndighetsgodkjent samarbeid, skal det bringes på det rene hvilken kategori det ferdige produkt vil tilhøre.

b) Produksjonsrettigheter i varekategori A

Ved eksport av produksjonsrettigheter for en vare i kategori A, kan tillatelse bare gis for overføring til land i gruppene 1 og 2 og etter tilsvarende prinsipper som for øvrig gjelder for eksport av varer under denne kategorien.

Som vilkår for tillatelsen skal den norske selger av produksjonsrettighetene pålegges å innarbeide i forbehold i kontrakten om at eventuell overføring eller reeksport av produksjonsrettigheter til en tredjepart må forelegges norske myndigheter for godkjennelse. Søknad om slik sublisensiering skal behandles på samme måte som overføring av produksjonsrettighetene direkte fra Norge.

c) Produksjonsrettigheter i varekategori B

For overføring av produksjonsrettigheter til varer i kategori B skal lisens normalt innvilges for land i gruppene 1, 2 og 3. Utenriksdepartementets krav til dokumentasjon og kontraktbetingelser vil i disse tilfeller bero på en konkret vurdering hvor bl. a. produktets egenskaper, produksjonslandets egen eksportpolitikk, den interne situasjonen i landet og risikoen ved eventuell eksport til uønskede mottakere, tas i betraktning.

d) Annen teknologioverføring

Ved andre typer teknologioverføringer kan det ikke oppstilles detaljerte retningslinjer. Vurderingen av eksportsøknaden vil måtte avhenge av i hvilken grad teknologi-overføringen knytter seg til et produkts militære funksjon. Jo mer dette er tilfelle, dess mer skal vurderingen av en søknad basere seg på retningslinjene for eksport av ferdigproduktet i tilsvarende varekategori.

8. Tjenester

8.1 Generelt

Tjenester kan være knyttet til utvikling, produksjon, vedlikehold og bruk av et produkt, men behøver ikke være knyttet til noe produkt for å måtte ha tillatelse etter forskriftenes §§ 3, 5 og 7. Militær planlegging vil også være omfattet.

8.2 Tjenester tilknyttet forsvarsrelaterte varer

Tjenester som er tilknyttet forsvarsrelaterte varer, og som utgjør en vesentlig forutsetning for varens utvikling, produksjon, vedlikehold eller bruk, følger de samme retningslinjer som ved eksportlisens for selve produktet.

8.3 Andre tjenester

Tjenester som ikke er konkret knyttet til en vare, men som vedrører militær planlegging, bør tillates til land i gruppene 1 og 2 og nektes til land i gruppe 4. Innvilgelse til land i gruppe 3 må vurderes konkret med utgangspunkt i tjenestens antatte militære og mulige politiske virkning.

9. Samarbeids- og utviklingsprosjekter

9.1 Prosjekt godkjent av norske forsvarsmyndigheter

Eksport av varer, tjenester og teknologi til land Norge har samarbeidsavtaler med skal tillates dersom leveransen finner sted under et prosjekt som er godkjent av norske forsvarsmyndigheter med det hovedsiktemål å ivareta samarbeidslandenes egne forsvarsbehov. Dersom det ferdige produkt ikke fremstår som norsk, kan det reeksporteres etter samarbeidslandets eksportkontrollregler.

9.2 Produkt med flernasjonal identitet

Ved samarbeidsprosjekter som er av en slik art at det ferdige produkt fremstår med flernasjonal identitet, kan produksjonslandets eksportkontrollregler legges til grunn ved eksport til tredjeland. I forbindelse med godkjenningen av samarbeidsprosjektet skal eksportvilkårene for det ferdige produkt til tredjeland avtales mellom samarbeidslandenes myndigheter.

10. Prosedyreregler

10.1 Saksbehandlingstid

Søknader som omfattes av retningslinjene, bør være ferdigbehandlet av Utenriksdepartementet senest innen 12 uker når det gjelder kategori A-produkter og senest innen 6 uker for øvrige søknader.

10.2 Foreleggelse for Regjeringen

Dersom søknaden om eksport berører viktige forsvarsspørsmål eller materiellsamarbeid med andre land, eller næringsinteresser, skal forelegges Regjeringen på egnet måte.

10.3 Tekniske sakkyndige

Ved vurdering av tekniske sider og bruksområde for produkt, teknologi, data-pakke eller tjeneste konsulteres om nødvendig Forsvarsdepartementet ved Forsvarets forskningsinstitutt.

Vedlegg A[9]

Kriterium 1

Respekt for medlemsstatenes internasjonale forpliktelser, særlig sanksjoner som er vedtatt av FNs sikkerhetsråd eller av Den europeiske union, avtaler om ikkespredning og andre emner samt andre internasjonale forpliktelser

Eksportlisens skal ikke utstedes dersom dette er uforenlig med blant annet:

a) medlemsstatenes internasjonale forpliktelser og deres plikt til å overholde våpenblokadene innført av De forente nasjoner (FN), Den europeiske union (EU) og Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa (OSSE),

b) medlemsstatenes forpliktelser etter avtalen om ikkespredning av kjernefysiske våpen, konvensjonen om biologiske våpen og toksinvåpen og konvensjonen om kjemiske våpen,

c) medlemsstatenes forpliktelse til å avstå fra å eksportere enhver form for antipersonellminer.

d) medlemsstatenes forpliktelser innenfor rammen av Australiagruppen, kontrollregimet for rakettvåpenteknologi, Zangger-komiteen, gruppen av leverandører av kjernefysisk materiale, Wassenaarsamarbeidet og Haag-atferdskodeksen mot spredning av ballistiske raketter (HCOC).

Kriterium 2

Respekt for menneskerettighetene og internasjonal humanitærrett i den endelige bestemmelsesstaten

Medlemsstatene skal vurdere mottakerstatens holdninger til relevante prinsipper som er nedfelt i internasjonale menneskerettsinstrumenter, og skal deretter:

a) avstå fra å utstede eksportlisens når det åpenbart er fare for at den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporteres, kan bli brukt til intern undertrykking,

b) i hvert enkelt tilfelle utøve særlig forsiktighet og ta hensyn til hvilken type militær teknologi eller militært utstyr det gjelder, når de utsteder lisens til land der kompetente organer i FN, Europarådet eller EU har konstatert alvorlige brudd på menneskerettighetene.

Teknologi eller utstyr som kan brukes til intern undertrykking, skal i denne forbindelse omfatte blant annet slik teknologi eller slikt utstyr, eller tilsvarende teknologi eller utstyr, som det er godtgjort at den påtenkte sluttbrukeren har anvendt til intern undertrykking, eller teknologi eller utstyr som det er grunn til å tro vil bli anvendt til andre formål eller viderelevert til en annen sluttbruker enn angitt, og bli brukt til intern undertrykking. I tråd med artikkel 1 i denne felles holdning skal det vurderes nøye hvilken type teknologi eller utstyr det dreier seg om, særlig om teknologien eller utstyret er ment for nasjonale sikkerhetsformål. Intern undertrykking omfatter blant annet tortur og annen grusom, umenneskelig eller nedverdigende behandling eller straff, summariske eller vilkårlige henrettelser, forsvinninger, vilkårlig frihetsberøvelse og andre alvorlige brudd på menneskerettighetene og de grunnleggende friheter, som angitt i relevante internasjonale menneskerettsinstrumenter, herunder Verdenserklæringen om menneskerettighetene og den internasjonale konvensjon om sivile og politiske rettigheter.

Medlemsstatene skal vurdere mottakerstatens holdninger til relevante prinsipper som er nedfelt i internasjonale humanitærrettsinstrumenter, og skal deretter:

c) avstå fra å utstede eksportlisens når det åpenbart er fare for at den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporteres, kan bli brukt til å begå alvorlige brudd på internasjonal humanitærrett.

Kriterium 3

Den innenrikspolitiske situasjonen i den endelige bestemmelsesstaten som følge av eksisterende motsetninger eller væpnede konflikter

Medlemsstatene skal avstå fra å utstede eksportlisens som vil kunne fremprovosere eller forlenge væpnede konflikter eller forverre eksisterende motsetninger eller konflikter i den endelige bestemmelsesstaten.

Kriterium 4

Bevaring av regional fred, sikkerhet og stabilitet

Medlemsstatene skal avstå fra å utstede eksportlisens når det åpenbart er fare for at den påtenkte mottakeren vil bruke den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporteres, til å angripe en annen stat eller til å tvinge gjennom territorialkrav med makt.

Ved vurderingen av denne risikoen skal medlemsstatene ta hensyn til blant annet følgende:

a) om det pågår, eller om det er sannsynlig at det kan oppstå, en væpnet konflikt mellom mottakerstaten og et annet land,

b) om det foreligger territorialkrav mot et naboland som mottakerstaten tidligere har forsøkt eller truet med å tvinge gjennom med makt,

c) om det er sannsynlig at den militære teknologien eller det militære utstyret vil bli brukt til andre formål enn legitime nasjonale sikkerhets- og forsvarsoppgaver i mottakerstaten,

d) at det er nødvendig å unngå å påvirke den regionale stabiliteten negativt i vesentlig grad.

Kriterium 5

Den nasjonale sikkerheten i medlemsstatene og i territorier der de eksterne forbindelser er en medlemsstats ansvar, samt den nasjonale sikkerheten i vennligsinnede og allierte land

Medlemsstatene skal ta hensyn til:

a) hvilken virkning den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporteres, kan ha på deres egne, på andre medlemsstaters og på vennligsinnede og allierte lands forsvars- og sikkerhetsinteresser, samtidig som de erkjenner at dette forhold ikke må berøre hensynet til kriteriet om respekt for menneskerettighetene eller kriteriet om regional fred, sikkerhet og stabilitet,

b) risikoen for at den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporteres, kan bli brukt mot deres egne eller andre medlemsstaters styrker og mot styrkene til vennligsinnede og allierte land.

Kriterium 6

Kjøperlandets atferd overfor verdenssamfunnet, særlig med hensyn til landets holdning til terrorisme, hvilke allianser det har inngått, og respekten for folkeretten

Medlemsstatene skal ta hensyn til blant annet kjøperlandets historikk når det gjelder:

a) støtte eller oppfordring til terrorisme og internasjonal organisert kriminalitet.

b) overholdelse av internasjonale forpliktelser, særlig om å avstå fra maktbruk, og av internasjonal humanitærrett.

c) forpliktelse om ikkespredning og andre former for rustningskontroll og nedrustning, særlig med hensyn til undertegning, ratifisering og gjennomføring av relevante konvensjoner om rustningskontroll og nedrustning nevnt i kriterium 1 bokstav b).

Kriterium 7

Risiko for at den militære teknologien eller det militære utstyret skal bli ulovlig omsatt i kjøperlandet eller reeksportert på ugunstige vilkår

Ved vurderingen av hvilken virkning den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporteres, kan ha på mottakerstaten, og av risikoen for at teknologien eller utstyret kan bli viderelevert til en uønsket sluttbruker eller bli anvendt til et uønsket formål, skal det tas hensyn til følgende:

a) mottakerstatens legitime forsvars- og sikkerhetsinteresser, også i tilknytning til eventuell deltakelse i FNs og andre fredsbevarende operasjoner,

b) mottakerstatens tekniske evne til å bruke teknologien eller utstyret,

c) mottakerstatens evne til å gjennomføre effektiv eksportkontroll,

d) risikoen for at teknologien eller utstyret vil bli reeksportert til uønskede bestemmelsessteder, og mottakerstatens historikk med hensyn til å overholde bestemmelser om reeksport eller innhente samtykke før reeksport som den eksporterende medlemsstaten finner det nødvendig å pålegge,

e) risikoen for at teknologien eller skal bli videresendt til terrororganisasjoner eller frittstående terrorister,

f) risikoen for teknologiervervelse gjennom ulovlig kopiering av produkter («reverse engineering») eller utilsiktet teknologioverføring.

Kriterium 8

Forenlighet mellom eksporten av militær teknologi eller militært utstyr og mottakerlandets økonomiske og tekniske evne, samtidig som det tas hensyn til at det er ønskelig at stater kan dekke sine legitime sikkerhets- og forsvarsbehov med minst mulig innsats av menneskelige og økonomiske ressurser til våpen

Medlemsstatene skal på bakgrunn av opplysninger fra relevante kilder, som rapporter fra FNs utviklingsprogram (UNDP), Verdensbanken, Det internasjonale valutafond (IMF) og Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling (OECD), vurdere om den planlagte eksporten i betydelig grad vil hindre en bærekraftig utvikling i mottakerstaten. De skal i denne forbindelse vurdere den forholdsmessige størrelsen på mottakerstatens militære og sosiale utgifter, idet de tar hensyn også til eventuell bilateral bistand eller bistand fra EU.

Vedlegg B – ATT artikkel 6 og artikkel 7

Artikkel 6 omfatter overførsler som er forbudt under avtalen. Dette innbefatter overførsler som medfører brudd på sanksjoner vedtatt av FNs sikkerhetsråd, herunder våpenembargoer, statenes øvrige traktatforpliktelser samt overførsler av våpen som eksportørstaten har kunnskap om at vil kunne bli brukt til å begå folkemord, forbrytelser mot menneskeheten eller krigsforbrytelser. Artikkel 6 innebærer også at våpen, ammunisjon og deler og komponenter som eksporteres, skal tilfredsstille kravene som stilles til krigføringsmidler i den humanitære folkeretten.

Artikkel 7 omhandler betingelser og kriterier for eksport av våpen og varer under avtalen. Kriteriene er knyttet til en forhåndsvurdering av mulige konsekvenser for fred og sikkerhet og risiko for brudd på internasjonale menneskerettigheter, internasjonal humanitærrett, internasjonale regler om terrorisme og regler om transnasjonal organisert kriminalitet. Hvis det er overveiende sannsynlig at slike negative konsekvenser kan inntreffe, skal eksporttillatelse ikke gis. Eksportørstaten skal i sin forhåndsvurdering også ta hensyn til risikoen for at våpeneksporten kan bli brukt til å gjennomføre alvorlig kjønnsbasert vold eller vold mot kvinner og barn.

Fotnoter

1)

Landgruppe 1 består av de nordiske land og NATOs medlemsland, samt enkelte særskilt nærstående land.

2)

Innst. S. nr. 80. Innstilling fra den forsterkede utenriks- og konstitusjonskomite om forbud mot utførsel av våben og ammunisjon og annet krigsmateriell til Bolivia og Paraguay samt eksport av våben og ammunisjon fra de militære fabrikker i sin alminnelighet (St.med. nr 16 og nr. 24 – 1935.)

3)

Referat fra møte i Stortingssalen 11. mars 1959: Forslag om beklagelse av våpeneksport til Cuba. Stortinget.no: https://www.stortinget.no/no/Saker-og-publikasjoner/Stortingsforhandlinger/Lesevisning/?p=1959&paid=7&wid=a&psid=DIVL603&pgid=a_0908, bl.a. s 794.

4)

Referat fra møte i Stortingssalen 11. mars 1959: Forslag om beklagelse av våpeneksport til Cuba. Stortinget.no: https://www.stortinget.no/no/Saker-og-publikasjoner/Stortingsforhandlinger/Lesevisning/?p=1959&paid=7&wid=a&psid=DIVL603&pgid=a_0908, s 794, 798.

5)

Innst. S. nr. 35 – 1967–68. Innstilling fra utenriks- og konstitusjonskomitéen om forslag fra representant Finn Gustavsen fremsatt i Stortingets møte 13. oktober 1967.

6)

Det internasjonale atomenergibyrået

7)

Coordinating Committee on Multilateral Export Controls, som ble etablert i 1949 for å hindre at vestlig høyteknologi og våpen ble solgt til Sovjetunionen og andre kommuniststater. CoCom ble nedlagt i 1994.

8)

Sist revidert 5. november 2014 Pkt. 2.3 bokstav b) oppdatert 6. mai 2019

9)

Tatt inn ved endring av retningslinjene 20.mai 2009