Nasjonal helse- og sykehusplan

Vi blir flere, vi blir eldre og vi bosetter oss mer i byer og tettsteder. Noen sykdommer blir mindre truende, andre vokser i omfang. Vi kan behandle mer og flere.

Utfordringen som dette gir for helsetjenesten, er svært omfattende. Det å bare fortsette som nå er ikke et bærekraftig alternativ. Vi må ha en konkret plan for å ruste helsetjenesten for framtiden.

Vi trenger både det store og det lille sykehuset i morgendagens helsetjeneste. Men vi må bruke dem på en klokere måte. Derfor skal ulike sykehus i framtiden jobbe sammen som team. Da vil pasientene få et mer samlet tilbud nær der de bor.

Skal framtidens pasienter få framtidens behandling, må vi sikre at vi har den rette kompetansen i helsetjenesten. Da må vi planlegge bedre. De som skal arbeide i sykehusene i framtiden, starter på sin utdanning i dag.

Sykehusene skal ha ulike roller og oppgaver, men kravet til kvalitet skal være det samme. Vi vil at sykehusene våre skal være best. Men vi vil at de skal være best på hver sine områder. Store sykehus har tatt på seg oppgaver som små sykehus i pasientens nærmiljø klarer best.

Fornye, forenkle og forbedre helsetjenesten betyr å styre mer etter kvalitet. Målet vårt er først og fremst gode helsetjenester for pasientene. Vårt prosjekt er å skape pasientens helsetjeneste. Det betyr trygge sykehus og bedre helsetjenester – uansett hvor du bor.

Bent Høie

Helse- og omsorgsminister

1 Trygge sykehus og bedre helsetjenester – uansett hvor du bor

Nasjonal helse- og sykehusplan handler om

pasienter som deltar aktivt i beslutninger om egen behandling og utvikling av helsetjenesten

ansatte i riktig antall og med riktig kompetanse som får brukt tiden sin riktig

sykehus som har klar oppgavedeling og som arbeider sammen i team

kvalitet utvikler helsetjenesten. Vi styrer etter kvalitet

«Å skape pasientens helsetjeneste innebærer at vi må tenke, handle og organisere helsetjenesten annerledes»

Ekspertgruppen av pasienter og pårørende til Nasjonal helse- og sykehusplan

2 Hvorfor trenger vi Nasjonal helse- og sykehusplan

Vi blir 1 million flere i 2030

50% flere over 70 år i 2030

Vi fortsetter å flytte til byene

Andel eldre øker i spredtbygde strøk

Uten endring trenger vi

30 000 nye helsearbeidere i 2030

40 000 nye helsearbeidere i 2040

I 2015 har 5 kommuner mer enn 25% befolkning over 67 år i 

I 2030 vil 106 kommuner ha mer enn 25% befolkning over 67 år.

3 Pasientens helsetjeneste

Råd fra pasientene

Helsetjenesten er til for pasientene. Det skal være pasientenes helsetjeneste og ikke helsetjenestens pasienter

I pasientens helsetjeneste er det EN helsetjeneste. Pasienten merker ikke hvem som eier, drifter og betaler – det tar systemet seg av

For pasientene henger kropp og sinn sammen. Det må også helsetilbudet gjøre

Å bruke pasientens evne til å mestre egen sykdom, er en medisin som brukes for lite

Alle dagens sykehus bør beholdes, men mange bør endres og utvikles. Små sykehus kan bli helsesentre, der kommunenes helse- og omsorgstjeneste og spesialisthelsetjenesten samhandler om de helsetjenestene folk trenger der de bor

Både kvalitet og nærhet er viktig. Kvaliteten på behandlingen skal ikke være avhengig av hvem du er og hvor du bor. Vi trenger nasjonale kvalitetskrav

Pasienter med langvarige sykdommer trenger fast lege og kontakt-sykepleier i spesialisthelsetjenesten. De skal også få tilbud om å møte en likeperson

Helsetjenesten må ha åpningstider som passer med folks hverdag og arbeidsliv

Helsepersonell må få bruke tiden sin på pasientene og ikke på byråkrati

Brukermedvirkning er avgjørende for å skape pasientens helsetjeneste. Vi vil ha BRUKER MED VIRKNING OVERALT!

Ekspertgruppen av pasienter og pårørende til Nasjonal helse- og sykehusplan

4 De viktigste målene i Nasjonal helse- og sykehusplan

Styrke pasienten

Prioritere tilbudet innen psykisk helse og rusbehandling

Fornye, forenkle og forbedre helsetjenesten

Nok helsepersonell med riktig kompetanse

Bedre kvalitet og pasientsikkerhet

Bedre oppgavedeling og samarbeid mellom sykehus

Styrke akuttmedisinske tjenester utenfor sykehus

Alle målene har eget kapittel i sykehusplanen www.sykehusplan.no

5 Styrke pasienten

Regjeringen vil

gjennomføre fritt behandlingsvalg

lage pakkeforløp for flere grupper i tillegg til kreftpasienter. Pasienter med hjerneslag, psykiske helseutfordringer og rusavhengighet skal også få pakkeforløp

gjennomføre ordningen med kontaktlege til alvorlig syke pasienter

la pasientene delta aktivt i beslutninger om egen behandling og utvikling av helsetjenesten

lage ungdomsråd ved alle sykehus

bruke erfaringskonsulenter mer i helsetjenesten

lage en opptrappingsplan for habilitering og rehabilitering

utvikle helsenorge.no med mer informasjon og bedre digitale kommunikasjonsløsninger for pasientene

utvikle flere gode verktøy for samvalg mellom pasienter og helsepersonell

6 En aktiv pasient

har lett tilgang til, forstår og bruker informasjon om helse og sykdom

har innsyn i egen journal

opplever likeverdighet i møte med helsepersonell

er med å ta beslutninger om egen helse

er med å utvikle helsetjenesten

Møtet mellom pasient og behandler blir bedre når pasienten er forberedt, enn når all informasjon kommer over bordet.

Se hvordan de gjør det ved Universitetssykehuset i Nord-Norge

https://m.youtube.com/watch?v=w-UGx0SOL6I

Hvis pasienten fikk bestemme

Se hvordan resultatet ble da brukernes erfaringer ga form til nytt Brystdiagnostisk senter ved Oslo universitetssykehus.

https://vimeo.com/78459030

Pasienten kan kommunisere med sykehuset

Pasientene i Helse Vest kan kommunisere med sykehuset via Vestlandspasienten.no. De kan endre time, se hvor henvisningen befinner seg og sende meldinger til avdelingene.

Les mer

http://vestlandspasienten.no/

7 Prioritere tilbudet i psykisk helse og rusbehandling

Regjeringen vil

prioritere tilbudet i psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling

myke opp skillet mellom psykiske og somatiske helsetjenester, så pasientersom trenger behandling for både kropp og sinn, får det – samtidig

innføre pakkeforløp for psykisk helse

innføre pakkeforløp for rusavhengige

videreføre utviklingen av døgnberedskap og ambulante akuttjenester ved de distriktspsykiatriske sentrene

vurdere bedre oppgavedeling mellom små og store distriktspsykiatriske sentre og barne- og ungdomspsykiatriske sentre

følge opptrappingsplanen for rusfeltet

lage et nasjonalt kvalitetsregister for rusbehandling

Sosial angst, depresjon og panikklidelse behandles via nettet i Helse Vest

Se hvordan

http://www.helse-bergen.no/no/OmOss/Avdelinger/psykiatrisk-divisjon/emeistring/Sider/kva-er-emeistring.aspx

8 Hjelp der du bor

Akutt hjemmebehandlingsteam i Ålesund

Pasienter som har akutt behov for psykiatrisk hjelp, vurderes innen fire timer. Omtrent halvparten av akuttinnleggelsene unngås.

«Gevinsten ved å behandle pasienten hjemme er ikke at vi gjør det samme ute, men at vi forstår noe annet, og kan bruke andre verktøy»

Les mer

https://helsedirektoratet.no/folkehelse/psykisk-helse-og-rus/act-og-fact-team

Videokonferanse

Helse Nord – flytter spesialisten til pasienten

Les mer

http://kurs.helsekompetanse.no/devavi/

Brukerstyrte plasser der pasienten kan legge seg inn selv på distriktspsykiatrisk senter uten å gå om fastlegen, har ført til færre sengedøgn.

Les mer

http://www.helsebiblioteket.no/psykisk-helse/brukerstyrte-plasser-kan-gi-kortere-liggetid-og-mindre-tvang

9 Fornye, forenkle og forbedre helsetjenesten

Regjeringen vil

få sykehusene til å utnytte ledig kapasitet enda bedre

styrke samarbeidet med private helsetjenester

oppmuntre til å endre oppgavedelingen mellom helsepersonell der det kan fjerne flaskehalser og skape bedre kvalitet i pasientbehandlingen

bruke moderne IKT-løsninger mer i alle deler av helsetjenesten

lage et nasjonalt program for behandlingsforskning så flere pasienter kan få tilgang til ny, utprøvende behandling

10 Dette skjer nå

Telemedisin flytter kompetanse

Store sykehus deler spesialistkompetanse med mindre sykehus og distriktmedisinske sentre.

Les mer

http://tidsskriftet.no/article/2959843

Pasienten kan lese journalen sin på nettet

Alle pasienter i Helse Nord får elektronisk tilgang til sin journal i løpet av 2015. Pasientene forstår innholdet og vil fortsette å bruke løsningen.

Les mer

http://m.helse-nord.no/elektronisk-tilgang-til-pasientjournal/pasientene-vil-ha-sykehusjournalen-pa-nett-article131593-38146.html?deviceAdjustmentDone=1

Sykehuset Østfold forbedrer pasientflyten med IKT

Nytt sykehus bruker nye løsningerSe hvordan

https://m.youtube.com/watch?v=Vf9j4nfqac4&sns=em

11 Nok helsepersonell med riktig kompetanse

Regjeringen vil

gjennomføre ny modell for utdanning av legespesialister

lage en ny legespesialitet innrettet mot akuttmottakene i sykehus

vurdere nytt videreutdanningstilbud i avansert klinisk sykepleie i sykehus

sikre bedre samsvar mellom utdanningenes innhold, studentenes sluttkompetanse og helsetjenestens behov

forbedre kunnskapen om personell- og kompetansebehov i framtidens spesialisthelsetjeneste som grunnlag for å møte behovene for helsepersonell og utvikle utdanningene

bruke den nye, nasjonale bemanningsmodellen for å planlegge behovet for helsepersonell regionalt og lokalt

at e-læring og simulatortrening brukes mer for å styrke kompetanse og ferdigheter

For å jobbe i team, må vi lære i teamUniversitetet i Tromsø har samlet alle helsefaglige utdanninger.Studenter får opplæring i tverrfaglig samarbeid, og følger en fagperson fra en annen profesjon på jobb.

Se hvordan

https://vimeo.com/78530873

Framtidens legespesialisterNye utdanningsløp for legespesialister skal gjennomføres.Les mer

https://helsedirektoratet.no/publikasjoner/fremtidens-legespesialister-en-gjennomgang-av-legers-spesialitetsstruktur-og-innhold

Hvor mange av hver?Nasjonal bemanningsmodellNy modell viser samlet behov for alle typer personell.Les mer

https://www.regjeringen.no/no/dokumenter/innspill-til-ny-nasjonal-helse--og-sykehusplan/id2424884/

12 Bedre kvalitet og pasientsikkerhet

Regjeringen vil

videreutvikle gode mål for kvalitet og pasientsikkerhet som kan brukes i kvalitetsarbeid på alle nivåer

lage nasjonale kvalitetskrav til behandlingstilbud der det er nødvendig for å sikre likeverdig kvalitet

innføre nasjonal godkjenning av behandlingstilbud som skal samles på få steder i helseregionene, og gi Helsedirektoratet myndighet til å godkjenne slike regionale behandlingstjenester

skape bedre kvalitet og tryggere tjenester ved sertifisering av sykehusene

lage et nasjonalt nettverk for fagrevisjoner i sykehus så fagfolk kan studere og lære av hverandre

13 Bedre kvalitet og pasientsikkerhet

«Det må være full åpenhet om kvalitet, og pasientopplevd kvalitet må veie tyngre – likeverdig med medisinsk kvalitet»

Ekspertgruppen av pasienter og pårørende til Nasjonal helse- og sykehusplan

På www.helsenorge.no er det nå 83 nasjonale kvalitetsindikatorer for helsetjenesten.

Les mer

https://helsenorge.no/Kvalitetsindikatorer

Helse Nord-Trøndelag sertifiserte psykiatrien i 2005. Nå sertifieres hele helseforetaket

«Gi oss klare kvalitetskrav som gjelder for alle. Det skal ikke være mindre krav til små sykehus, vi skal være like gode på det vi gjør som universitetssykehusene er på det de gjør. Still kvalitetskrav, men gi oss frihet til å finne løsningene lokalt»

Kathinka Meirik, Klinikkleder Psykiatri, Helse Nord-Trøndelag

14 Bedre oppgavedeling og samarbeid mellom sykehusene

Skal bygge på disse prinsippene:

Det skal fortsatt være en desentralisert og differensiert sykehusstruktur i Norge. En ryggrad av akuttsykehus er nødvendig for å sikre beredskap og øyeblikkelig hjelp.

Funksjoner skal samles når det er nødvendig av hensyn til kvalitet, men samtidig desentraliseres når det er mulig – for å gi et bredest mulig tilbud med god kvalitet i nærmiljøet.

For pasienter med behov for mer spesialiserte akutte tjenester, vil behandlingstilbudet som hovedregel være ved store akuttsykehus. Dette betyr at over tid vil færre sykehus enn i dag ha akutt kirurgi. Anbefalt nedre grense for opptaksområdet for akutt kirurgi på 60–80 000 innbyggere tas inn som en av flere føringer i denne vurderingen. Faktorer som geografi og bosettingsmønster, avstand mellom sykehus, tilgjengelighet til bil-, båt- og luftambulansetjenester og værforhold skal også tillegges stor vekt.

Andre akuttsykehus skal behandle pasienter med vanlige tilstander som har behov for øyeblikkelig hjelp i sykehus.

De nasjonale kvalitetskravene til fødetilbudet som er nedfelt i stortingsmeldingen En gledelig begivenhet (2008–2009) og i Helsedirektoratets veileder Et trygt fødetilbud fra 2011, ligger fast. Ved endringer i tjenestetilbudet må det sikres at fødeavdelingenes behov for faglige støttefunksjoner er dekket.

Vesentlig endring i oppgavedeling mellom sykehus må avklares i lokale prosesser der kommunene også skal høres.

Det skal utarbeides et eget kvalitetssikringssystem for helseforetakenes arbeid med utviklingsplaner, i form av en veileder, for å understøtte at endringer i virksomheten er i tråd med nasjonale føringer, og sikre at det er gjennomført gode lokale prosesser.

Stille krav om forpliktende nettverk mellom sykehus og helseforetak i helseregionene. Nettverkene skal sikre hensiktsmessig oppgavedeling. De skal også sikre samarbeid om pasientforløp, bemanning, utdanning av helsepersonell og hospiterings- og ambuleringsordninger.

Sykehusstruktur og ambulansetjenester må sees i sammenheng. Endret oppgavedeling må følges av nødvendig styrking av ambulansetjenesten.

Desentraliserte spesialisthelsetjenester, gjerne samlokalisert med kommunale helse- og omsorgtjenester, skal videreutvikles for å gi gode tjenester i nærmiljøet og helhetlige pasientforløp.

15 Sykehus i team

Regionsykehuset er hovedsykehuset i helseregionen: Universitetssykehuset i Nord-Norge, St. Olavs Hospital, Haukeland universitets-sjukehus og Oslo universitetssykehus

Stort akuttsykehus har et befolkningsgrunnlag på minst 60–80 000 innbyggere og et bredt tilbud innen akuttkirurgi og andre medisinske spesialiteter

Akuttsykehus skal minst ha akuttfunksjon i indremedisin, anestesilege i døgnvakt og planlagt kirurgi. Sykehuset kan ha akuttkirurgi hvis bosettingsmønster, avstand mellom sykehus, bil-, båt-, og luftambulanse-tjenester og værforhold gjør det nødvendig

Sykehus uten akuttfunksjoner (elektive sykehus)

Sykehus i team, riktig pasient til riktig sykehus

Helse Førde består av et stort akuttsykehus og to akuttsykehus. Den mest erfarne legen sørger for at riktig pasient kommer til riktig sykehus og er med på behandlingen uansett hvor pasienten Innlegges.

Se hvordan

https://www.regjeringen.no/no/tema/helse-og-omsorg/sykehus/Nasjonal-helse--og-sykehusplan/sykehus-i-nettverk--deler-kompetanse/id2424908/

16 Bedre akuttmedisinsk behandling før pasienten kommer til sykehuset

Regjeringen vil

at utredninger av endret oppgavedeling mellom sykehus skal omfatte prehospitale tjenester, og sikre at disse har nødvendig kapasitet og kompetanse

at kapasitet og basestruktur for luftambulansetjenesten skal gjennomgås i lys av føringene i Nasjonal helse- og sykehusplan og akuttutvalgets rapport

at samarbeidsavtalene mellom helseforetak og kommuner skal bli felles planleggingsverktøy for akuttmedisinske tjenester

styrke forskning og utviklingsarbeid i akuttmedisin ved å etablere fagnettverk basert på dagens kompetansemiljøer

lage flere nasjonale retningslinjer, veiledere og standarder i akuttmedisin

igangsette nasjonale pilotprosjekter for utdanning i ambulansefag på bachelornivå

17 Mye har skjedd på 40 år

Fra Ford Nytt nr. 2, 1975

Akuttmedisinske tjenester på Helgeland, 2015

18 Vi skaper pasientens helsetjeneste

Se:

Meld. St. 11 (2015-2016)

Les mer om Nasjonal helse- og sykehusplan:

www.sykehusplan.no

Utgitt av:

Helse- og omsorgsdepartementet

Offentlige institusjoner kan bestille flere eksemplarer fra:

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon

Internett:

www.publikasjoner.dep.no

E-post: publikasjonsbestilling@dss.dep.no

Telefon: 222 40 000

Publikasjonskode: I-1167 B

Design og ombrekking: Kord

Trykk: Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon

11/2015 – Opplag 1500