Prop. 188 L

(2020–2021)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak)

Midlertidig lov om utsettelse av fristene for å fastsette årsregnskap mv. og avholde ordinær generalforsamling mv. for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19

Tilråding fra Finansdepartementet 7. mai 2021, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Proposisjonens hovedinnhold

Finansdepartementet fremmer i denne proposisjonen forslag til en midlertidig lov om utsettelse av frister i regnskapslovgivningen knyttet til fastsettelse av årsregnskap og årsberetning, samt frister i foretakslovgivningen og boliglovgivningen. Forslaget til midlertidig lov som fremmes i denne proposisjonen, tilsvarer i all hovedsak midlertidig lov 19. juni 2020 nr. 92 om utsettelse av fristene for å fastsette årsregnskap mv. og avholde ordinær generalforsamling mv. for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19, som opphørte 1. januar 2021, samt midlertidig lov 19. juni 2020 nr. 90 om forlenget frist og unntak fra krav til fysisk generalforsamling og årsmøte mv. i boligbyggelag, borettslag og eierseksjonssameier for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19 § 3 om forlenget frist for ordinær generalforsamling og årsmøte.

Formålet med lovforslaget er å avhjelpe konsekvenser av utbruddet av covid-19. Nærings- og fiskeridepartementet og Kommunal- og moderniseringsdepartementet har gitt innspill til forslaget om utsettelse av fristene for avholdelse av ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte.

I kapittel 2 behandles bakgrunnen for lovforslaget.

I kapittel 3 behandles spørsmålet om å utsette fristene for å fastsette årsregnskap og årsberetning etter lov 17. juli 1998 nr. 56 om årsregnskap m.v. (regnskapsloven). Etter regnskapsloven § 3-1 tredje ledd skal årsregnskap og årsberetning fastsettes senest seks måneder etter regnskapsårets slutt. Det foreslås å utsette denne fristen med to måneder i 2021. Det foreslås også å utsette fristene for å ilegge forsinkelsesgebyr etter regnskapsloven § 8-3 første ledd første punktum med to måneder i 2021.

I kapittel 3 behandles også spørsmålet om utsettelse av fristene for å avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte etter lov 13. juni 1997 nr. 44 om aksjeselskaper (aksjeloven), lov 13. juni 1997 nr. 45 om allmennaksjeselskaper (allmennaksjeloven) og lov 29. juni 2007 nr. 81 om samvirkeforetak (samvirkelova), samt spørsmålet om å utsette fristene for å avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte etter lov 6. juni 2003 nr. 38 om bustadbyggjelag (bustadbyggjelagslova), lov 6. juni 2003 nr. 39 om burettslag (burettslagslova) og lov 16. juni 2017 nr. 65 om eierseksjoner (eierseksjonsloven), heretter felles benevnt som «boliglovene».

Etter aksjeloven § 5-5 første ledd, allmennaksjeloven § 5-6 første ledd og samvirkelova § 41 første ledd første punktum skal aksjeselskaper og allmennaksjeselskaper, samt samvirkeforetak med regnskapsplikt, avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte innen seks måneder etter utgangen av hvert regnskapsår. Det foreslås at fristene utsettes med to måneder i 2021.

Bustadbyggjelagslova § 5-6 første ledd, burettslagslova § 7-4 første ledd og eierseksjonsloven § 41 første ledd har også regler om avholdelse av ordinær generalforsamling eller årsmøte innen utgangen av juni hvert år. Det foreslås at fristene utsettes med to måneder i 2021.

Det foreslås at loven gjelder frem til 10. november 2021.

Forslagene om fristutsettelse gjelder ikke for foretak med omsettelige verdipapirer tatt opp til handel på regulert marked og foretak som er underlagt tilsyn av Finanstilsynet etter lov 7. desember 1956 nr. 1 om tilsynet med finansforetak mv. (finanstilsynsloven).

2 Bakgrunn for lovforslaget

Finansdepartementet viser til midlertidig lov 19. juni 2020 nr. 92 om utsettelse av fristene for å fastsette årsregnskap mv. og avholde ordinær generalforsamling mv. for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19 som opphørte 1. januar 2021. Flere aktører, blant annet Revisorforeningen og Regnskap Norge, har henvendt seg til Finansdepartementet og vist til at det også i 2021 er behov for utsettelse av fristene for årsoppgjør og avholdelse av ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte mv. Foreningene peker på at situasjonen i revisjons- og regnskapsførerbransjen er mer utfordrende i år enn den var i fjor, og at det derfor er et betydelig behov for at fristene for årsoppgjøret blir utsatt. Det vises til at nye runder med tiltak for å hindre smittespredning og regionale nedstengninger medfører at kapasiteten blant regnskapsførerne og revisorene langt på vei ser ut til å bli redusert på samme måte som i 2020. I tillegg vises det til at det stadig er flere næringsdrivende som trenger bistand og oppfølging fra sin revisor og regnskapsfører.

I brevet fra Revisorforeningen og Regnskap Norge vises det videre til arbeidet med bekreftelser i kompensasjonsordningene, og det anføres at den aller viktigste forskjellen fra 2020 er at hovedtyngden av revisorenes og regnskapsførernes arbeid med bekreftelser av søknader i kompensasjonsordningene skal gjennomføres i første halvår i 2021.

3 Høring

Finansdepartementet sendte 9. april 2021 på høring et høringsnotat med forslag til midlertidig lov om utsettelse av fristene for å fastsette årsregnskap mv. og avholde ordinær generalforsamling mv. for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19. Høringsfristen var 15. april 2021.

Etter utredningsinstruksen punkt 3-3 skal høringsfristen knyttet til forslag til lov normalt være tre måneder, og ikke mindre enn seks uker. Høring kan unnlates dersom den ikke vil være praktisk gjennomførbar, kan vanskeliggjøre gjennomføringen av tiltaket eller må anses åpenbart unødvendig. I dette tilfellet ble det gitt en ukes høringsfrist, ettersom en lengre høringsfrist ville vanskeliggjort gjennomføringen av tiltaket. Dette skyldes flere forhold. Det er etter departementets vurdering vesentlig at utsettelse av fristene vedtas og trer i kraft i noe tid før 30. juni 2021. Dette er nødvendig for å gi foretakene forutsigbarhet til å planlegge og gjennomføre fastsettelse av årsregnskap og årsberetning, avgivelse av revisjonsberetning, samt avholdelse av ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte. Departementet viser videre til at det er snakk om et forslag til en midlertidig lov som i all hovedsak er tilsvarende midlertidig lov 19. juni 2020 nr. 92 om utsettelse av fristene for å fastsette årsregnskap mv. og avholde ordinær generalforsamling mv. for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19, som opphørte 1. januar 2021.

Høringsnotatet ble sendt til følgende høringsinstanser:

Departementene

Brønnøysundregistrene

Finanstilsynet

Forbrukerrådet

Regelrådet

Skatteetaten

Økokrim

Handelshøyskolen BI

Norges Handelshøyskole

Universitetet i Bergen

Universitetet i Oslo

Universitetet i Tromsø

Den Norske Advokatforening

Den norske Revisorforening

Finans Norge

Hovedorganisasjonen Virke

KS–Kommunesektorens organisasjon

Landsorganisasjonen i Norge

Norsk Landbrukssamvirke

Næringslivets Hovedorganisasjon

Oslo Børs ASA

Regnskap Norge

Samvirkene

Verdipapirfondenes forening

Verdipapirforetakenes forbund

Verdipapirsentralen ASA

Advokatfirmaet BAHR AS

Advokatfirmaet Haavind AS

Advokatfirmaet Schjødt AS

Advokatfirmaet Simonsen Vogt Wiig AS

Advokatfirmaet Thommessen AS

Advokatfirmaet Wiersholm AS

AGP Advokater AS

Ernst & Young Advokatfirma AS

KPMG Law Advokatfirma AS

Wikborg Rein Advokatfirma AS

Høringsdokumentene ble også lagt ut på regjeringens nettside 9. april 2021. Det ble sendt ut en pressemelding om høringen samme dag.

Følgende instanser har kommet med realitetsmerknader i høringen:

Brønnøysundregistrene

Den Norske Advokatforening

Den norske Revisorforening

Huseiernes Landsforbund

Norske Boligbyggelags Landsforbund SA

OBOS Boligbyggelag

Oslo Taxi SA

Samfunnsbedriftene

Advokatfirmaet Haavind AS

KPMG AS

Følgende instanser har uttalt at de ikke har merknader til høringsnotatet eller at de ikke ønsker å avgi svar på høringen:

Helse- og omsorgsdepartementet

Justis- og beredskapsdepartementet

Utenriksdepartementet

Skattedirektoratet

Finans Norge

Alle høringsinstansene som har uttalt seg i høringen, er positive til forslaget. Hovedsynspunkter i sentrale høringsuttalelser gjengis i denne proposisjonen. Høringsuttalelsene er tilgjengelige i sin helhet på regjeringens nettside.

4 Gjeldende rett

4.1 Frist for å fastsette årsregnskap og årsberetning

Det følger av regnskapsloven § 3-1 første og annet ledd at regnskapspliktige for hvert regnskapsår skal utarbeide årsregnskap og årsberetning i samsvar med bestemmelsene i regnskapsloven. Plikten til å utarbeide årsberetning gjelder ikke for små foretak, jf. regnskapsloven § 3-1 annet ledd annet punktum. Hvilke regnskapspliktige som er små foretak, er definert i regnskapsloven § 1-6.

Det følger videre av regnskapsloven § 3-1 tredje ledd at årsregnskapet og årsberetningen skal fastsettes senest seks måneder etter regnskapsårets slutt. Etter revisorloven § 9-7 første ledd skal revisjonsberetningen avgis uten ugrunnet opphold etter at årsregnskapet er utarbeidet. For aksjeselskaper og allmennaksjeselskaper gjelder likevel fristene i aksjeloven og allmennaksjeloven §§ 7-4. Disse bestemmelsene fastsetter at revisjonsberetning skal være styret i hende senest to uker før ordinær generalforsamling. I allmennaksjeselskaper med aksjer som er opptatt til notering på regulert marked, skal revisjonsberetningen være styret i hende senest 22 dager før ordinær generalforsamling. Se punkt 4.2 for nærmere omtale av fristene for å avholde ordinær generalforsamling i aksjeselskaper og allmennaksjeselskaper.

Senest én måned etter fastsettelse av årsregnskapet skal regnskapspliktige sende et eksemplar av årsregnskapet til Regnskapsregisteret, jf. regnskapsloven § 8-2. Det samme gjelder eventuell årsberetning, revisjonsberetning og rapport om betalinger til myndigheter mv. etter regnskapsloven § 3-3d. Dokumentene skal følge som vedlegg til et oversendelsesbrev til Regnskapsregisteret. I brevet skal det opplyses når årsregnskapet er fastsatt. Fristen for innsending til Regnskapsregisteret følger fristen for fastsettelse av årsregnskap mv. Det er derfor ikke behov for å regulere innsendingsfristen særskilt.

Det følger av regnskapsloven § 8-3 første ledd første punktum at dersom årsregnskap, årsberetning, revisjonsberetning eller oversendelsesbrev som skal sendes til Regnskapsregisteret, ikke er innsendt før 1. august året etter regnskapsåret, skal den regnskapspliktige betale forsinkelsesgebyr.

For de fleste regnskapspliktige er fristene henholdsvis 30. juni for fastsettelse av årsregnskapet mv. og 31. juli for innsending til Regnskapsregisteret. Enkelte regnskapspliktige har avvikende regnskapsår. Det innebærer at fristene for fastsettelse og innsending, samt ileggelse av forsinkelsesgebyr, faller på andre tidspunkter.

I 2020 ble fristene for å utarbeide årsregnskap, årsberetning og revisjonsberetning, samt fristen for innsending til Regnskapsregisteret utsatt med to måneder, jf. midlertidig lov 19. juni 2020 nr. 92 om utsettelse av fristene for å fastsette årsregnskap mv. og avholde ordinær generalforsamling mv. for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19. Den midlertidige loven opphørte 1. januar 2021.

4.2 Frist for å avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte

Foretakslovgivningen har krav til at ordinær generalforsamling eller ordinært årsmøte skal avholdes innen en bestemt frist. Etter aksjeloven § 5-5 første ledd og allmennaksjeloven § 5-6 første ledd skal ordinær generalforsamling avholdes innen seks måneder etter utgangen av hvert regnskapsår. Samme frist er fastsatt i samvirkelova § 41 første ledd første punktum for samvirkeforetak med regnskapsplikt. Enkelte foretak har vedtektsfestet en tidligere frist for å avholde ordinær generalforsamling eller ordinært årsmøte enn det som følger av loven.

Aksjeloven § 5-5, allmennaksjeloven § 5-6 og samvirkelova § 41 angir hvilke saker som skal behandles og avgjøres på ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte. I aksjeselskaper og allmennaksjeselskaper, samt samvirkeforetak med regnskapsplikt, skal ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte godkjenne årsregnskapet og eventuell årsberetning.

Bustadbyggjelagslova, burettslagslova og eierseksjonsloven har også regler om avholdelse av ordinær generalforsamling eller årsmøte innen utgangen av juni hvert år. Det følger av bustadbyggjelagslova § 5-6 første ledd og burettslagslova § 7-4 første ledd at ordinær generalforsamling skal gjennomføres innen 1. juli. Det følger videre av eierseksjonsloven § 41 første ledd at ordinært årsmøte skal avholdes innen utgangen av juni. På ordinær generalforsamling og årsmøte skal blant annet styrets regnskap og årsberetning behandles og godkjennes, jf. bustadbyggjelagslova § 5-6, burettslagslova § 7-4 og eierseksjonsloven § 44.

Utgangspunktet etter aksjeloven, allmennaksjeloven og samvirkelova er at generalforsamling og årsmøte skal holdes som fysisk møte. I aksjeselskaper har aksjeeierne rett til å delta på generalforsamlingen ved hjelp av elektroniske hjelpemidler, med mindre styret finner at det foreligger saklig grunn for å nekte, jf. aksjeloven § 5-11 b. I allmennaksjeselskaper kan styret beslutte at aksjeeierne skal kunne delta på generalforsamlingen ved bruk av elektroniske hjelpemidler, jf. allmennaksjeloven § 5-8 a. Annet kan fastsettes i vedtektene. Samvirkelova har ikke bestemmelser om elektronisk deltakelse på årsmøtet. Midlertidig lov 26. mai 2020 nr. 54 om unntak fra krav til fysisk møte mv. i foretakslovgivningen for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19 § 2-3 og § 3-3, åpner for at styret i aksjeselskap, allmennaksjeselskap og samvirkeforetak kan beslutte at generalforsamling eller årsmøte skal holdes helt eller delvis uten fysisk møte, herunder ved bruk av elektroniske hjelpemidler. Styret kan bare treffe slik beslutning dersom det anses som nødvendig for å avholde generalforsamling eller årsmøte. Den midlertidige loven oppheves 1. juni 2021. Regjeringen har i Prop. 140 L (2020–2021) Endringer i foretakslovgivningen (gjennomføring av møter og geografiske tilknytningskrav) foreslått endringer i aksjeloven, allmennaksjeloven og samvirkelova som innebærer å likestille fysiske og elektroniske møter. Det er blant annet foreslått at styret bestemmer møteformen for generalforsamling eller årsmøte, dvs. om generalforsamling eller årsmøte skal holdes som fysisk eller elektronisk møte. Dersom styret beslutter fysisk møte, skal aksjeeierne eller medlemmene ha rett til å delta elektronisk med mindre styret finner at det foreligger saklig grunn for å nekte. Etter forslaget kan styrets myndighet til å bestemme møteform begrenses i vedtektene.

Lovendringer som åpner for digitale møter i boligbyggelag, borettslag og eierseksjonssameier, trådte i kraft 1. april 2021, jf. lov 26. mars 2021 nr. 16 om endringer i boligbyggelagsloven, borettslagsloven og eierseksjonsloven (digitale møter, elektronisk kommunikasjon mv.). Lovendringene vil bidra til at mange boligselskaper kan avvikle ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte innen de lovbestemte fristene. Samtidig er det ikke alle boligselskaper som kan eller vil avholde digitale møter.

5 Forslaget i høringsnotatet

Finansdepartementet foreslo i høringsnotatet 9. april 2021 at fristen for å fastsette årsregnskap og årsberetning etter regnskapsloven § 3-1 tredje ledd utsettes med to måneder i 2021. Det ble samtidig foreslått at fristen for å ilegge forsinkelsesgebyr for forsinket innsending til Regnskapsregisteret etter regnskapsloven § 8-3 første ledd første punktum utsettes med to måneder i 2021.

I høringsnotatet ble det vist til at lov 29. juni 2007 nr. 75 om verdipapirhandel (verdipapirhandelloven) inneholder særlige regler om løpende og periodisk informasjonsplikt, offentliggjøring mv. for foretak med omsettelige verdipapirer tatt opp til handel på regulert marked. Disse kommer i tillegg til reglene i regnskapsloven. Blant annet følger det av verdipapirhandelloven § 5-5 at foretaket skal utarbeide årsrapport som skal offentliggjøres senest fire måneder etter regnskapsårets utgang. Årsrapporten skal inneholde revidert årsregnskap og årsberetning, samt en erklæring fra styret og daglig leder om riktigheten av årsregnskapet og årsberetningen. Verdipapirhandelloven kapittel 5 gjennomfører EØS-forpliktelser som følger av direktiv 2004/109/EF om utsteders informasjonsplikter (rapporteringsdirektivet). Dette innebærer at foretak i Norge er underlagt samme regulering som andre foretak i EØS. Det var departementets vurdering at fristen ikke bør utsettes for foretak underlagt bestemmelser i verdipapirhandelloven kapittel 5 uten at det samme gjøres for andre foretak i EØS underlagt rapporteringsdirektivet.

Det ble i høringsnotatet vist til at en rekke av foretakene under tilsyn av Finanstilsynet etter finanstilsynsloven er underlagt særskilte årsregnskapsforskrifter. Disse forskriftene stiller egne krav til regnskapsavleggelse som kommer i tillegg til regnskapslovens krav. Departementet la til grunn at mange av foretakene under tilsyn av Finanstilsynet allerede vil ha utarbeidet årsregnskap og årsberetning, og at behovet for utsatt frist er mindre for disse foretakene. Det ble også lagt til grunn at øvrig konsesjonspliktig virksomhet under tilsyn av Finanstilsynet vil klare å overholde gjeldende frister.

Det ble på denne bakgrunn foreslått at fristutsettelsene heller ikke i 2021 skal gjelde for foretak med omsettelige verdipapirer tatt opp til handel på regulert marked og foretak underlagt tilsyn av Finanstilsynet etter finanstilsynsloven.

Finansdepartementet foreslo videre i høringsnotatet at fristen for å avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte i aksjeselskaper, allmennaksjeselskaper og regnskapspliktige samvirkeforetak utsettes tilsvarende som for fristene på regnskaps- og revisjonsområdet. Det samme ble foreslått for fristen for å avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte i boligbyggelag, borettslag og eierseksjonssameier. Finansdepartementet viste til at dette er nødvendig for at utsettelse av fristene for å fastsette årsregnskap og årsberetning etter regnskapsloven § 3-1 og § 8-3, skal få den ønskede virkningen for disse foretakene. Departementene la vekt på at dersom fristene for avholdelse av disse møtene ikke blir utsatt, vil ikke foretakene kunne benytte seg av fristutsettelsene på regnskaps- og revisjonsområdet uten samtidig å bryte krav i aksjeloven, allmennaksjeloven og samvirkelova samt i boliglovene.

6 Høringsinstansenes merknader

Høringsinstansene støtter forslaget om å utsette fristene for årsregnskap og årsberetning med to måneder i 2021.

Brønnøysundregistrene støtter forslaget om utsatt frist i to måneder, og viser til at registeret vil benytte den samme tekniske løsningen som i 2020 for ileggelse av forsinkelsesgebyr. Brønnøysundregistrene viser videre til at det er vanskelig å vite på forhånd hvor mange som benytter seg av utsatt frist for innsending av årsregnskap mv. for regnskapsåret 2020, og videre at Regnskapsregisteret vanligvis har benyttet seg av ferievikarer til å saksbehandle en stor del av årsregnskapene som blir mottatt om sommeren. Det vises videre til at dersom en stor mengde årsregnskaper innkommer tett opp til fristen, vil det kunne medføre lengre saksbehandlingstid enn normalt.

Den norske Advokatforening (Advokatforeningen) påpeker innledningsvis at fristene på seks måneder for avleggelse av årsregnskap og avholdelse av ordinær generalforsamling mv. etter foreningens syn i utgangspunktet er romslige for de alle fleste selskaper, og derfor allerede inneholder et visst «slingringsmonn» for ekstraordinære begivenheter mv. Videre har næringslivet, herunder selskapene selv og dets regnskapsførere og revisorer, hatt mer enn ett år på seg til å tilpasse seg covid-19-situasjonen. Advokatforeningens inntrykk er at man har vent seg til en annen måte å arbeide på, herunder ved bruk av digitale verktøy for samhandling uten fysiske møter og fysisk tilstedeværelse på arbeidsplassen, som på mange måter synes å være like effektiv som tidligere. Videre mener Advokatforeningen at det er et viktig prinsipp at det ikke går for lang tid fra regnskapsårets slutt før årsregnskap avlegges. Årsregnskapene er på mange måter ferskvare, og fyller et viktig behov for mange interessentgrupper. For aksjonærene er også enkelte viktige minoritetsrettigheter og mye av muligheten til å delta i aksjonærdemokratiet knyttet til ordinær generalforsamling. Selv om dette etter Advokatforeningens syn er forhold som taler imot at det også i 2021 gis en generell fristforlengelse på to måneder, har Advokatforeningen merket seg at Revisorforeningen og Regnskap Norge mener at kapasiteten blant regnskapsførere og revisorer langt på vei ser ut til å bli redusert på samme måte som i 2020, og at dette gir behov for å utsette fristene for årsoppgjøret også i 2021. Advokatforeningen mener det er naturlig å legge avgjørende vekt på hva disse foreningene mener om behovet, og støtter derfor alt i alt forslaget om fristforlengelse.

Advokatforeningen er av den oppfatning at fristforlengelsen ikke bør gis større rekkevidde enn nødvendig. Advokatforeningen mener det bør vurderes å la fristforlengelsen gjelde for selskaper som har avsluttet sitt regnskapsår senest 31. mars 2021, eventuelt 30. april 2021, og at dette for eksempel kan gjøres ved å sette inn en ny paragraf mellom § 1 og § 2 i lovforslaget. Advokatforeningen støtter departementets forutsetning i høringsnotatet om at muligheten til utsatt frist kun benyttes dersom det er nødvendig for å sikre avgivelse av regnskap med tilstrekkelig kvalitet. For tydelighetens skyld bør det etter Advokatforeningens syn vurderes å legge inn et tillegg i lovforslagets § 2 (1) som angir den utsatte fristens totallengde, det vil si åtte måneder, for eksempel slik: «Fristen i […] for å […] utsettes med to måneder i 2021, det vil si senest åtte måneder etter regnskapsårets slutt.»

Den norske Revisorforening støtter forslaget om å utsette fristene for årsregnskapet mv. med to måneder, slik det også ble gjort i 2020. Revisorforeningen mener at dette er et viktig og riktig tiltak for å begrense negative konsekvenser av koronakrisen for de næringsdrivende, regnskapsførere og revisorer. Revisorforeningen har merket seg at det er lagt opp til å oppheve den midlertidige loven tidligere i år (10. november) enn det som ble gjort i fjor (1. januar). Revisorforeningen viser til at det innebærer at færre foretak med avvikende regnskapsår vil få utsatt frist for å avholde ordinærgeneralforsamling/årsmøte og fastsette årsregnskapet. Utsettelsen av fristen for å unngå gebyr ved forsinket innsending til Regnskapsregisteret, påvirkes imidlertid ikke av dette. Etter Revisorforeningens vurdering vil ikke denne forskjellen ha vesentlig betydning for kapasiteten i revisjons- og regnskapsbransjen, men de enkelte regnskapspliktige kan ha utfordringer på grunn av koronasituasjonen. Revisorforeningen mener derfor at loven bør gjelde like lenge som i fjor.

KPMG støtter også forslagene i høringsnotatet om utsatte frister i 2021, og mener at forslagene er godt begrunnet. KPMG er enige i beskrivelsene av konsekvensene og behovet for utsettelse. KPMG mener at fristen for skattemeldingen bør samordnes med fristen for å levere årsregnskap, og ber om at Finansdepartementet revurderer løsningen som er valgt for utsettelse av frist for skattemeldingen for næringsdrivende. KPMG viser videre til at den midlertidige loven om utsatt frist i 2020 opphørte 1. januar 2021. KPMG mener det bør gis overgangsregler som innebærer at utsatt frist med to måneder også omfatter selskaper med avvikende regnskapsår som på tidspunktet for ikrafttredelse allerede har oversittet fristen for årsregnskapet.

Norske Boligbyggelags Landsforbund SA (NBBL) og OBOS støtter forslaget om å utsette fristene for årsregnskap og årsberetning med to måneder. OBOS viser til at nye endringer i boligbyggelags-, borettslags- og eierseksjonsloven som åpner for å avholde generalforsamlinger og årsmøter digitalt, i betydelig grad vil avhjelpe situasjonen for mange boligselskaper. OBOS uttaler videre at det samtidig er klart at mange boligselskaper av forskjellige grunner stadig har behov for å avholde fysiske møter. NBBL viser til at de har fått flere henvendelser fra medlemmer som ønsker utsatt frist for borettslag og sameier. Situasjonen knyttet til Covid-19 er uoversiktlig, og smittevernreglene endrer seg stadig, samt varierer fra område til område. I tillegg er de ulike løsningene for digital gjennomføring i en utviklingsfase, og de færreste styrer i boligselskaper har erfaring med denne måten å gjennomføre møtene på. NBBL uttaler videre at med den utviklingen vi nå ser både av smitten og vaksineringsarbeidet, vil en utsettelse av fristene for å fastsette årsregnskap og årsberetning samt å gjennomføre årsmøter og generalforsamlinger, gi en bedre fleksibilitet rundt gjennomføringen, og bedre muligheter til gjennomføringer av møtene som oppleves som trygge for boligeierne. NBBL er usikre på om to måneders utsettelse er nok, særlig sett i lys av de seneste vaksineutfordringene. NBBL mener det kan tilsi at det er behov for noe større fleksibilitet i lovforslaget, for eksempel ved at det gis forskriftshjemmel til å forlenge fristene ytterligere. NBBL påpeker avslutningsvis at de nye reglene bør tre i kraft så raskt som mulig.

Huseiernes Landsforbund støtter forslaget om utsatt frist. Huseiernes Landsforbund viser til at forbundet har vært i kontakt med en rekke sameier og borettslag som ikke ønsker å ha digitale årsmøter eller som ikke har noen digitale løsninger som de kan benytte, og at det er et stort behov for en utsettelse.

Samfunnsbedriftene støtter forslaget, og kommer ellers med merknader knyttet til interkommunale selskap (IKS) som fører regnskap etter regnskapsloven. Samfunnsbedriftene viser til at IKS-ene er underlagt en egen forskrift med hjemmel i IKS-loven § 27 tredje ledd som fastsetter egne frister for avleggelse av årsregnskapet. Samfunnsbedriftene legger til grunn at disse reglene og fristene fortsatt gjelder, slik at dette lovforslaget dermed ikke får betydning for de interkommunale selskapene.

Advokatfirmaet Haavind AS støtter forslaget til midlertidig lov. Advokatfirmaet Haavind AS mener at departementet også burde foreslå en endring i regnskapsloven § 3-5 som stiller krav om at årsregnskap og årsberetning skal underskrives av samtlige styremedlemmer og daglig leder/deltakerne eller medlemmene. Advokatfirmaet Haavind foreslår at begrepet endres fra «underskrives» til et krav om «signering», og at det presiseres i forarbeidene at det med «signering» åpnes også for elektronisk signering.

Oslo Taxi SA støtter forslaget om utsettelse av fristen for å avholde årsmøte i 2021. Oslo Taxi SA viser til at et digitalt årsmøte med potensielt flere hundre deltakere, vil gi noen åpenbare utfordringer for å sikre en forsvarlig behandling av saker, og at det er vanskelig å tilrettelegge for en forsvarlig behandling av alle saker på et digitalt årsmøte. Oslo Taxi SA støtter på denne bakgrunn forslaget i høringsnotatet.

7 Departementets vurdering

Alle høringsinstansene som har uttalt seg om forslaget, støtter at det gis utsatt frist for fastsettelse av årsregnskap og årsberetning mv. og for avholdelse av ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte.

Forslaget om å utsette fristene i regnskapsloven for å fastsette årsregnskapet og årsberetningen med to måneder i 2021, samt forslaget om å utsette fristene for å avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte med to måneder i 2021, er basert på en avveining mellom behovet for å gi selskapene tilstrekkelig tid til å fastsette årsregnskap mv. og avholde ordinær generalforsamling mv. i en ekstraordinær situasjon, og hensynet til at regnskapsbrukerne får tidlig tilgang til regnskapsdokumentene og den informasjonen som ligger i disse. Videre er det et hensyn å redusere arbeidspresset som påhviler revisorene og regnskapsførerne som har fått ekstra oppgaver i forbindelse med myndighetenes kompensasjonsordninger.

Departementet anerkjenner at en rekke aktører har behov for tilgang til årsregnskap mv. på et tidligst mulig tidspunkt, og at en utsettelse av fristene vil berøre regnskapsbrukerne ved at disse vil få tilgang til regnskapsinformasjonen senere enn normalt. Dette kan tilsi at det ikke gis fristutsettelse. Advokatforeningen mener fristene på seks måneder for avleggelse av årsregnskap og avholdelse av ordinær generalforsamling mv. i utgangspunktet er romslige for de alle fleste selskaper, og at næringslivet, herunder selskapene selv og deres regnskapsførere og revisorer, har hatt mer enn ett år på seg til å tilpasse seg covid-19-situasjonen. Advokatforeningen støtter likevel forslaget om utsatte frister.

Den ekstraordinære situasjonen som utbruddet av covid-19 innebærer, herunder myndighetenes pålegg og anbefalinger som følge av utbruddet, har medført at flere foretak vil ha problemer med å fastsette årsregnskap mv. og avholde ordinær generalforsamling mv. innen de lovbestemte fristene. Mange foretak har måttet prioritere oppgaver som er viktige for å redde virksomheten. Revisorforeningen og Regnskap Norge har i brev til departementet 15. februar 2021 vist til at situasjonen i revisjons- og regnskapsførerbransjen er mer utfordrende i år enn den var i fjor. Nye runder med tiltak for å hindre smittespredning og regionale nedstengninger har ført til at kapasiteten blant revisjons- og regnskapsmedarbeidere langt på vei ser ut til å bli redusert på samme måte som i 2020. De to foreningene viser videre til at den aller viktigste forskjellen fra 2020 er at hovedtyngden av revisorenes og regnskapsførernes arbeid med bekreftelser av søknader i kompensasjonsordningene skal gjennomføres i første halvår i 2021. Dette er etter departementets syn tungtveiende grunner som taler for å gi noe ekstra tid til å fastsette årsregnskap mv. og avholde ordinær generalforsamling mv. også i 2021. Etter departementets syn vil en utsettelse på to måneder være tilstrekkelig.

KPMG har vist til at den midlertidige loven som gjaldt i 2020, opphørte 1. januar 2021 og mener det bør gis overgangsregler som innebærer at utsatt frist med to måneder også omfatter selskaper med avvikende regnskapsår som på tidspunktet for ikrafttredelse allerede har oversittet fristen for årsregnskapet. Slik departementet ser det, er det naturlig at fristutsettelsen også omfatter de som på tidspunktet for ikrafttreden allerede har oversittet fristen for årsregnskapet. Departementet finner imidlertid grunn til å presisere at det også for disse selskapene kun er snakk om en fristutsettelse på to måneder.

Advokatfirmaet Haavind AS mener at departementet også bør foreslå å endre regnskapsloven § 3-5 som stiller krav om at årsregnskap og årsberetning skal underskrives av samtlige styremedlemmer og daglig leder/deltakerne eller medlemmene, slik at det fremgår tydeligere at det også åpnes for elektronisk signering. Departementet viser til at det i denne proposisjonen foreslås en midlertidig lov, ikke permanente endringer i regnskapsloven. Regnskapslovutvalget har i NOU 2016: 11 pkt. 7.5 foreslått et nytt ledd i bestemmelsen som presiserer at den ikke er til hinder for at undertegning skjer ved bruk av elektronisk signatur, forutsatt at det benyttes en betryggende metode for å autentisere de som undertegner. Departementet foreslår imidlertid ingen endring av regnskapsloven § 3-5 nå.

Advokatforeningen har foreslått at det legges inn et tillegg i lovforslagets § 2 første ledd som angir den utsatte fristens totallengde, det vil si åtte måneder. Etter departementets syn er det et mål å gjøre lovforslaget så likt som mulig den midlertidige loven som gjaldt i 2020. Det er etter departementets syn ikke en nødvendig presisering, og departementet vil derfor ikke foreslå et slikt tillegg.

Som følge av de forhold som er nevnt ovenfor, foreligger det etter departementets vurdering tungtveiende grunner for å utsette fristen for fastsettelse av årsregnskap og årsberetning også i 2021. Departementet foreslår derfor at fristen for å fastsette årsregnskap og årsberetning etter regnskapsloven § 3-1 tredje ledd utsettes med to måneder også i 2021. Revisors avgivelse av revisjonsberetningen vil utsettes tilsvarende, da denne skal avgis uten ugrunnet opphold etter at årsregnskapet er utarbeidet, jf. revisorloven § 9-7 første ledd. Departementet foreslår også at fristen for å ilegge forsinkelsesgebyr for forsinket innsendelse til Regnskapsregisteret etter regnskapsloven § 8-3 første ledd, utsettes med to måneder i 2021. Det vises til lovforslaget § 2. Departementet forutsetter at muligheten til utsatt frist kun benyttes dersom det er nødvendig for å sikre avgivelse av regnskap med tilstrekkelig kvalitet.

For at en utsettelse av fristene for årsregnskap og årsberetning skal få den ønskede virkningen for foretakene, er det nødvendig også å utsette fristen for å avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte i aksjeselskaper, allmennaksjeselskaper og regnskapspliktige samvirkeforetak tilsvarende som for fristene på regnskapsområdet. Det samme gjelder for fristen for å avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte i boligbyggelag, borettslag og eierseksjonssameier. Dersom fristene for avholdelse av disse møtene ikke blir utsatt, vil ikke foretakene kunne benytte seg av fristutsettelsene på regnskapsområdet uten samtidig å bryte krav i aksjeloven, allmennaksjeloven og samvirkelova samt i bustadbyggjelagslova, burettslagslova og eierseksjonsloven.

Departementet foreslår derfor at fristen i aksjeloven § 5-5 første ledd, allmennaksjeloven § 5-6 første ledd, samvirkelova § 41 første ledd første punktum, bustadbyggjelagslova § 5-6 første ledd, burettslagslova § 7-4 første ledd og eierseksjonsloven § 41 første ledd utsettes med to måneder for avholdelse av ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte i 2021. Det vises til lovforslaget § 3 og § 4.

Departementet forutsetter at foretakene, lagene og boligselskapene kun benytter seg av muligheten til utsatt frist for å avholde møtet dersom det er nødvendig for å sikre en forsvarlig behandling av enhver sak på ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte.

Det er departementets klare utgangspunkt at den midlertidige loven ikke skal gis lengre varighet enn behovet tilsier. Tilfellet for situasjonen slik den er nå, er at smittetallene ikke har stabilisert seg, men tidvis er økende, og at det har forekommet nye virusmutasjoner. Det er innført strengere tiltak både på lokalt og nasjonalt nivå gjennom mars måned. Smittesituasjonen framover er uforutsigbar. Ved å gi loven varighet til 10. november 2021, vil de aller fleste regnskapspliktige være omfattet av den midlertidige loven, og således gis utsatt frist for fastsettelse av årsregnskap og årsberetning.

Ved vurderingen av forslag til opphørstidspunkt gjør det seg gjeldende et viktig praktisk forhold knyttet til muligheten for en forlengelse av loven dersom pandemisituasjonen skulle tilsi det. Departementet vil i den anledning vise til at Stortinget ikke er samlet i perioden fra 19. juni til oktober, og derfor som utgangspunkt ikke kan vedta en eventuell forlengelse av loven i denne perioden. Smittesituasjonen er som kjent uforutsigbar, og det vil etter departementets syn være uheldig om det fastsettes en opphørsdato som medfører at det ikke er mulig å vedta en forlengelse av loven. Dersom det skal legges opp til en opphørsdato som sikrer dette, må opphørstidspunktet fastsettes ut fra at det er tilstrekkelig tid til komitebehandling av et lovforslag, første- og annengangsbehandling i plenum, og til at lovvedtaket kan sanksjoneres i statsråd og tre i kraft innen loven opphører å gjelde. I og med at Stortinget konstitueres for første gang etter årets valg, antar departementet at et forslag basert på forutsetningen om at loven ikke skal opphøre uten en mulighet for ytterligere forlengelse, bør være at loven gis varighet til 10. november 2021. For at den midlertidige loven skal virke etter sitt formål, er det nødvendig at loven varer i minst to måneder etter fristen for å ilegge forsinkelsesgebyr for forsinket innsendelse til Regnskapsregisteret etter regnskapsloven § 8-3 første ledd, dvs. loven må minst vare til 1. oktober 2021. Departementet mener på denne bakgrunn at det er mest hensiktsmessig å foreslå en forlengelse til 10. november 2021. Dette er i samsvar med retningslinjene for forlengelse av midlertidige koronalover utarbeidet av Justis- og beredskapsdepartementet.

Særlig om foretak med omsettelige verdipapirer notert på regulert marked og foretak underlagt tilsyn av Finanstilsynet

Lov 29. juni 2007 nr. 75 om verdipapirhandel (verdipapirhandelloven) kapittel 5 inneholder særlige regler om løpende og periodisk informasjonsplikt, offentliggjøring mv. for foretak med omsettelige verdipapirer tatt opp til handel på regulert marked, som kommer i tillegg til reglene i regnskapsloven. Foretaket skal etter verdipapirhandelloven § 5-5 utarbeide årsrapport som skal offentliggjøres senest fire måneder etter regnskapsårets utgang. Årsrapporten skal inneholde revidert årsregnskap og årsberetning, samt en erklæring fra styret og daglig leder om riktigheten av årsregnskapet og årsberetningen. Verdipapirhandelloven kapittel 5 gjennomfører EØS-forpliktelser som følger av rapporteringsdirektivet, og innebærer at norske foretak er underlagt den samme reguleringen som andre foretak i EØS. Etter departementets vurdering bør ikke fristen utsettes for norske foretak alene. Det ble ikke gitt utsatt frist for disse foretakene i 2020, og departementet foreslår heller ikke å utsette fristen i 2021.

En rekke av foretakene under tilsyn av Finanstilsynet etter finanstilsynsloven er underlagt særskilte årsregnskapsforskrifter hvor det stilles egne krav til regnskapsavleggelse som kommer i tillegg til regnskapslovens krav. Det følger blant annet av forskrift 16. desember 1998 nr. 1240 om årsregnskap for banker, kredittforetak og finansieringsforetak § 2-1 at forslag til årsregnskap og årsberetning skal vedtas av institusjonens styre senest tre måneder etter regnskapsårets slutt. Departementet legger til grunn at mange av foretakene under tilsyn av Finanstilsynet på denne bakgrunn allerede vil ha utarbeidet årsregnskap og årsberetning, og at behovet for utsatt frist er mindre for disse foretakene. Når det gjelder øvrige foretak under tilsyn som ikke er underlagt særskilte frister, legger departementet til grunn at konsesjonspliktig virksomhet vil klare å oppfylle gjeldende frister. Departementet viser til at foretak under tilsyn av Finanstilsynet ikke var omfattet av den midlertidige loven i 2020. Departementet foreslår heller ikke i 2021 å utsette fristen for foretak underlagt tilsyn av Finanstilsynet.

8 Økonomiske og administrative konsekvenser

Utsettelse av fristene for å fastsette årsregnskapet og årsberetningen og avgi revisjonsberetningen, samt for å avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte, medfører i seg selv ingen kostnader for det offentlige. Regnskapsregisteret vil imidlertid få forskjøvet perioden hvor det mottar årsregnskap mv. til registrering. Videre vil Statistisk sentralbyrå kunne få tilgang til opplysninger til statistikkformål på et noe senere tidspunkt enn normalt.

Oppdaterte og tilgjengelige regnskaper er blant annet viktig for at kreditorer og andre tredjepersoner skal kunne vurdere kredittrisiko, og for å synliggjøre eventuelle økonomiske problemer som kan kreve tiltak for å sikre videre drift. Den foreslåtte utsettelsen forsinker tilgangen til regnskapet, men kan gi grunnlag for at regnskapene fremlegges så hurtig som mulig og med tilstrekkelig kvalitet.

9 Merknader til de enkelte bestemmelsene

Til § 1 Lovens formål

Paragrafen angir lovens formål. Dette er å avhjelpe konsekvenser av utbruddet av covid-19 for foretak med regnskapsplikt, samt avhjelpe arbeidspresset som påhviler regnskapsførere og revisorer som følge av utbruddet av covid-19.

Til § 2 Utsettelse av frist for å fastsette årsregnskap og årsberetning og frist for å ilegge forsinkelsesgebyr for manglende innsending til Regnskapsregisteret

Paragrafen utsetter fristene for å fastsette årsregnskap og årsberetning for regnskapspliktige, og for å ilegge forsinkelsesgebyr.

Etter regnskapsloven § 3-1 tredje ledd skal årsregnskapet og årsberetningen fastsettes senest seks måneder etter regnskapsårets slutt. Første ledd fastsetter at fristen utsettes med to måneder for regnskapsavleggelse i 2021.

Etter regnskapsloven § 8-3 første ledd første punktum skal den regnskapspliktige betale forsinkelsesgebyr dersom årsregnskap, årsberetning, revisjonsberetning eller oversendelsesbrev som skal sendes til Regnskapsregisteret, ikke er avsendt før 1. august året etter regnskapsåret. Annet ledd fastsetter at fristen utsettes med to måneder i 2021 til 1. oktober 2021.

Etter tredje ledd gjelder ikke utsettelsene for regnskapspliktige med omsettelige verdipapirer tatt opp til handel på regulert marked eller som er underlagt tilsyn av Finanstilsynet etter finanstilsynsloven. Med regulert marked siktes det til definisjonen i verdipapirhandelloven § 2-7 fjerde ledd.

Til § 3 Utsettelse av frist for å avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte i aksjeselskaper, allmennaksjeselskaper og samvirkeforetak

Paragrafen utsetter fristene for å avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte i aksjeselskaper, allmennaksjeselskaper, og samvirkeforetak med regnskapsplikt.

Etter aksjeloven § 5-5 første ledd og allmennaksjeloven § 5-6 første ledd er fristen for å avholde ordinær generalforsamling «[i]nnen seks måneder etter utgangen av hvert regnskapsår», normalt 30. juni. Første ledd fastsetter at fristene utsettes med to måneder i 2021.

For samvirkeforetak med regnskapsplikt er fristen for å avholde ordinært årsmøte etter samvirkelova § 41 første ledd første punktum «[i]nnan seks månader etter utgangen av kvart rekneskapsår», normalt 30. juni. Annet ledd fastsetter at fristen utsettes med to måneder i 2021.

Etter tredje ledd gjelder ikke utsettelsene for foretak med omsettelige verdipapirer tatt opp til handel på regulert marked eller som er underlagt tilsyn av Finanstilsynet etter finanstilsynsloven. Med regulert marked siktes det til definisjonen i verdipapirhandelloven § 2-7 fjerde ledd.

Til § 4 Utsettelse av frist for å avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte i boligbyggelag, borettslag og eierseksjonssameier

Paragrafen utsetter fristene for å avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte i boligbyggelag, borettslag og eierseksjonssameier.

Etter bustadbyggjelagslova § 5-6 første ledd skal laget avholde ordinær generalforsamling før 1. juli hvert år. Første ledd fastsetter at denne fristen utsettes med to måneder i 2021.

Etter burettslagslova § 7-4 første ledd skal borettslaget avholde ordinær generalforsamling innen utgangen av juni hvert år. Annet ledd fastsetter at denne fristen utsettes med to måneder i 2021.

Etter eierseksjonsloven § 41 første ledd skal ordinært årsmøte avholdes innen utgangen av juni hvert år. Tredje ledd fastsetter at denne fristen utsettes med to måneder i 2021.

Til § 5 Lovens ikrafttredelse og varighet

Loven er tidsbegrenset. Loven gjelder frem til 10. november 2021.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om midlertidig lov om utsettelse av fristene for å fastsette årsregnskap mv. og avholde ordinær generalforsamling mv. for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak til midlertidig lov om utsettelse av fristene for å fastsette årsregnskap mv. og avholde ordinær generalforsamling mv. for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til midlertidig lov om utsettelse av fristene for å fastsette årsregnskap mv. og avholde ordinær generalforsamling mv. for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19

§ 1 Lovens formål

Lovens formål er å avhjelpe konsekvenser av utbruddet av covid-19.

§ 2 Utsettelse av frist for å fastsette årsregnskap og årsberetning og frist for å ilegge forsinkelsesgebyr for manglende innsending til Regnskapsregisteret

(1) Fristen i regnskapsloven § 3-1 tredje ledd for å fastsette årsregnskap og årsberetning utsettes med to måneder i 2021.

(2) Fristen i regnskapsloven § 8-3 første ledd første punktum for å ilegge forsinkelsesgebyr utsettes til 1. oktober 2021.

(3) Første og annet ledd gjelder ikke for regnskapspliktige med omsettelige verdipapirer tatt opp til handel på regulert marked eller som er underlagt tilsyn av Finanstilsynet etter finanstilsynsloven.

§ 3 Utsettelse av frist for å avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte i aksjeselskaper, allmennaksjeselskaper og samvirkeforetak

(1) Fristene i aksjeloven § 5-5 første ledd og allmennaksjeloven § 5-6 første ledd for å avholde ordinær generalforsamling utsettes med to måneder i 2021.

(2) Fristen i samvirkelova § 41 første ledd første punktum for å avholde ordinært årsmøte utsettes med to måneder i 2021.

(3) Første og annet ledd gjelder ikke for foretak med omsettelige verdipapirer tatt opp til handel på regulert marked eller som er underlagt tilsyn av Finanstilsynet etter finanstilsynsloven.

§ 4 Utsettelse av frist for å avholde ordinær generalforsamling og ordinært årsmøte i boligbyggelag, borettslag og eierseksjonssameier

(1) Fristen i bustadbyggjelagslova § 5-6 første ledd for å avholde ordinær generalforsamling utsettes med to måneder i 2021.

(2) Fristen i burettslagslova § 7-4 første ledd for å avholde ordinær generalforsamling utsettes med to måneder i 2021.

(3) Fristen i eierseksjonsloven § 41 første ledd for å avholde ordinært årsmøte utsettes med to måneder i 2021.

§ 5 Lovens ikrafttredelse og varighet

Loven trer i kraft straks. Loven oppheves 10. november 2021.