Prop. 118 S

(2022–2023)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2023

Tilråding fra Finansdepartementet 11. mai 2023, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Støre)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedinnholdet i proposisjonen

1.1 Rammer for finanspolitikken

Budsjettet for 2023 er et budsjett for trygg økonomisk styring i en urolig tid. Nødvendige og uforutsette utgifter som følger av den ekstraordinære situasjonen vi nå står i, må håndteres innenfor en samlet ansvarlig økonomisk ramme. Det er krig i Europa, og utviklingen fremover er usikker. Russlands aggressive angrep på Ukraina og stopp i gasstilførselen for å ramme europeiske forbrukere påvirker hele Europa, og har betydelige ringvirkninger også for resten av verden. Matvarepriser og andre råvarepriser økte kraftig. Sammen med de økonomiske ettervirkningene av pandemien har krigen hatt betydelig innvirkning på den økonomiske utviklingen og statsbudsjettet også i Norge. Risikoen for et omfattende tilbakeslag i europeisk økonomi som følge av mangel på gass er likevel redusert etter en mild vinter, og energiprisene har gått betydelig ned fra svært høye nivåer sist høst.

Veksten i norsk økonomi har vært sterkere enn vi anslo i høst, og sysselsettingen har økt mer enn ventet. Dette innebærer at norsk økonomi gikk inn i 2023 med høyere kapasitetsutnyttelse og høyere sysselsetting enn anslått i nasjonalbudsjettet. Samtidig er pris- og lønnsveksten blitt vesentlig høyere enn ventet. Risikoen for et brått tilbakeslag vurderes å være mindre nå enn sist høst, og norske bedrifters forventninger om fremtiden er også noe mer positive, selv om uroen i finansmarkedene er et nytt usikkerhetsmoment for internasjonal økonomi.

Fortsatt høy inflasjon og aktivitet ser ut til å prege mange land. Styringsrentene har økt raskere og mer enn lagt til grunn i nasjonalbudsjettet, og enda mer i andre land enn i Norge. Lavere rente hjemme enn ute har trolig bidratt til at kronen har svekket seg markert. Kraftig økning av rentene på kort tid var også medvirkende til problemene i enkelte banker i USA. Det er fortsatt risiko for forsterket uro i finansmarkedene, men norske banker er solide og har god evne til å tåle tap og uro. Pris- og kostnadsveksten ventes å komme gradvis ned igjen uten en markert økning i arbeidsledigheten.

Endringene som regjeringen nå foreslår i statsbudsjettet for 2023, har i stor grad sammenheng med konsekvenser av krigen i Ukraina og høyere pris- og lønnsvekst enn budsjettert. Samlet sett øker oljepengebruken med rundt 56 mrd. kroner. I overkant av 20 mrd. kroner av økningen i oljepengebruken kan sies å være direkte knyttet til krigen. Det omfatter det allerede vedtatte Nansen-programmet og den økte bistanden til utviklingsland som er særlig rammet av krigens ringvirkninger, samt økte utgifter til mottak og integrering av flyktninger som følge av at det nå anslås å komme flere flyktninger fra Ukraina. Etter dette kan de totale Ukraina-relaterte utgiftene i budsjettet anslås til om lag 43 mrd. kroner. Den resterende budsjettsvekkelsen kan i stor grad tilskrives den ekstraordinære pris- og lønnsjusteringen av budsjettet og effektene av lavere strømpriser, men betydelige deler av dette er også knyttet til ringvirkningene av Russlands invasjon av Ukraina.

Utgiftsøkningen til Nansen-programmet og til økt bistand til land i sør har allerede fått bred tilslutning i Stortinget. Samlet sett vurderes endringene fra saldert budsjett å ha begrensede virkninger på aktiviteten i norsk økonomi, samtidig som det ville være krevende å finne inndekninger i stort omfang midt i budsjettåret uten at det i seg selv ville ramme velferdstilbudet på en uakseptabel måte eller føre til kraftige og uforutsette skatte- og avgiftsøkninger.

Det vises til Meld. St. 2 (2022–2023) Revidert nasjonalbudsjett 2023 for nærmere omtale av den økonomiske politikken og utsiktene for norsk økonomi. Skatte- og avgiftspolitikken er nærmere omtalt i Prop. 117 LS (2022–2023) Endringar i skatte-, avgifts- og tollovgivinga m.m. og forskotteringsloven (behovsprøving av bidragsforskott).

Det strukturelle oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet måles ved det strukturelle oljekorrigerte budsjettunderskuddet. I beregningen korrigeres det blant annet for virkningene av økonomiske svingninger på skatter, avgifter, renter og dagpenger til arbeidsledige.

I Saldert budsjett 2023 utgjorde det strukturelle oljekorrigerte underskuddet 316,6 mrd. kroner. I regjeringens forslag til revisjon av 2023-budsjettet utgjør det strukturelle oljekorrigerte underskuddet 372,6 mrd. kroner. Det er 56 mrd. kroner høyere enn lagt til grunn i fjor høst. Endringene i forhold til budsjettet Stortinget vedtok i høst har i stor grad sammenheng med konsekvenser av Ukraina-krigen, høyere pris- og lønnsvekst og lavere strømpriser:

Økte utgifter på 17,2 mrd. kroner er allerede lagt frem og vedtatt av Stortinget knyttet til Nansen-programmet og ettårig økt bistand til utviklingsland som er særlig rammet av krigens ringvirkninger, jf. Prop. 44 S (2022–2023). Donasjoner av militært utstyr fra Norge til Ukraina inngår i Nansen-programmet, men er ikke en utgift i statsbudsjettet. Donasjoner av militært utstyr fra Norge til Ukraina anslås nå 1 mrd. kroner høyere enn da Stortinget gjorde sitt vedtak, og utgiftene i statsbudsjettet anslås derfor nå til 16,2 mrd. kroner.

Utgifter til mottak og integrering av flyktninger øker med om lag 6 mrd. kroner, til 27 mrd. kroner. Det skyldes særlig at det nå er lagt til grunn et planleggingstall for søknader om midlertidig kollektiv beskyttelse i 2023 grunnet krigen i Ukraina på 40 000 personer, mot 10 000 personer i saldert budsjett.

Den høyere prisstigningen medfører at det opprinnelige budsjettopplegget er blitt strammere enn tilsiktet. Regjeringen har tidligere varslet at det ifm. revidert nasjonalbudsjett ville bli lagt frem forslag om en ekstraordinær lønns- og prisjustering av 2023-budsjettet. Den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen øker utgiftene med 14,9 mrd. kroner, inkludert 2,6 mrd. kroner til kommunesektoren. Kompensasjonen til kommunesektoren tilsvarer differansen mellom anslått uventet kostnadsvekst og merskattevekst i kommunesektoren samlet sett[1] . Høyere lønns- og prisvekst gjør også at utgiftene under folketrygden øker med 10,6 mrd. kroner. I tillegg foreslår regjeringen økte utgifter på 1,3 mrd. kroner som følge av oppjustering av lånerammene til sykehusene. Samlet sett tilsier økte anslag på pris- og lønnsvekst en utgiftsøkning på nær 27 mrd. kroner.

Lavere strømpriser anslås nå samlet sett å svekke budsjettet med om lag 22 mrd. kroner. Det skyldes at statens inntekter svekkes mer enn besparelsene i strømstøtteordningene. Se kap. 3 i Meld. St. 2 (2022–2023) Revidert nasjonalbudsjett 2023 for en nærmere redegjørelse for budsjettkonsekvensene av lavere strømpriser.

Regjeringen foreslår også å øke bevilgningene til en del andre formål, herunder 2,5 mrd. kroner til helseforetakene. Den største inntektsøkningen gjelder økte utbytter fra børsnoterte selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning på vel 6 mrd. kroner. Det vises til nærmere oversikt over utgifts- og inntektsendringer i avsnitt 1.2.

Endringen i det strukturelle oljekorrigerte underskuddet som andel av trend-BNP for fastlandsøkonomien, ofte kalt budsjettimpulsen, er en enkel indikator for budsjettets virkning på aktiviteten i økonomien. Budsjettimpulsen i 2023 anslås nå til 0,4 pst. hvorav Nansen-programmet utgjør 0,3 prosentenheter, mot -0,6 pst. i saldert budsjett.

Mens budsjettet i høst ble anslått å virke om lag nøytralt på økonomien, viser modellberegninger at budsjettet nå bidrar til å trekke opp BNP for Fastlands-Norge med 0,3–0,4 pst. Finanspolitikken er således lagt opp innenfor en ansvarlig ramme, med en begrenset virkning på aktiviteten i fastlandsøkonomien.

Bruken av oljeinntekter tilsvarer 3,0 pst. av kapitalen i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2023, mot 2,5 pst. anslått i saldert budsjett.

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2023 anslås nå til 301,1 mrd. kroner, mot 256,9 mrd. kroner i saldert budsjett. Dette underskuddet motsvares av en overføring fra Statens pensjonsfond utland, slik at statsbudsjettet er i balanse.

Sammenlignet med saldert budsjett øker utgiftene med til sammen 36,8 mrd. kroner. Samtidig er inntektene redusert med 7,4 mrd. kroner. Av dette skyldes 20,8 mrd. kroner lavere anslag for faktiske skatte- og avgiftsinntekter, mens inntektene utenom skatter og avgifter samlet sett anslås å øke med 13,4 mrd. kroner.

I anslaget for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet inngår nye anslag for rentene på statens innskudd i Norges Bank mv. og statsgjelden. For disse størrelsene og overføringene til og fra Statens pensjonsfond utland vil det eventuelt bli fremmet forslag om endrede bevilgninger i nysalderingen.

Veksten i statsbudsjettets utgifter

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2022 til 2023 anslås til 1,5 pst., mot 1,7 pst. i saldert budsjett og 1,3 pst. i Nasjonalbudsjettet 2023. Nedgangen fra saldert budsjett skyldes at underliggende utgifter i 2022 ble høyere enn tidligere anslått, hovedsakelig som følge av bevilgningsøkninger ifm. nysalderingen av 2022-budsjettet.

1.2 Endringer på statsbudsjettet siden saldert budsjett

Etter salderingen av 2023-budsjettet er det fremmet forslag om bevilgningsendringer utenom skatt mv. som samlet utgjør 17,2 mrd. kroner, se tabell 1.1. Det fremmes nå forslag som øker utgiftene med 19,9 mrd. kroner og øker inntektene med 9,6 mrd. kroner. Da er petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og enkelte endringer som inngår i korreksjonene ved beregningen av det strukturelle oljekorrigerte budsjettunderskuddet, holdt utenom. Medregnet oppdaterte anslag for strukturelle skatte- og avgiftsinntekter mv. øker dette det strukturelle oljekorrigerte underskuddet med 56,0 mrd. kroner fra saldert budsjett.

Tabell 1.1 Bevilgningsendringer¹ fremmet og vedtatt etter salderingen av statsbudsjettet for 2023 og anslagsendringer som inngår i den strukturelle oljekorrigerte budsjettbalansen

Mill. kroner

Endrede utgifter og inntekter utenom skatt mv. fremmet og vedtatt siden Saldert budsjett 2023

17 234

Nytt Nansen-program for Ukraina og ettårig ekstrabevilgning til utviklingsland som er særlig rammet av krigens ringvirkninger (Prop. 44 S, jf. Innst. 218 S)

17 234

+

Utgiftsforslag som fremmes i denne proposisjonen

19 899

Ekstraordinær lønns- og prisjustering²

14 894

Anslagsendringer i folketrygden, ekskl. dagpenger mv.

13 998

Mottak og integrering av flyktninger – volumjusterte utgifter

5 948

Bevilgningsøkning til regionale helseforetak

2 500

Konsesjonskraft – redusert trekk i rammetilskudd til kommunesektoren

2 135

Økning i bistandsbudsjettet

1 822

Endret deflator for de regionale helseforetakenes lånerammer

1 252

Statens vegvesen – økt vedlikehold av riksveier

1 045

Byggeprosjekter utenfor statens husleieordning

650

Valutajustering av store investeringsprosjekter i Forsvaret

608

Frie inntekter til kommunesektoren utover kostnadskompensasjon

600

Bostøtte – videreføring av midlertidig regelverk og ekstrautbetalinger

519

EØS-finansieringsordningene

450

Nettoordning for statlig betalt merverdiavgift

417

Erstatningsoppgjør for Grindgut

385

Økt bevilgning til politiet

355

Internasjonal romvirksomhet

334

Deltakelse i InvestEU

299

Barnetrygd

270

Arbeidsmarkedstiltak

250

Barnevernets omsorgssentre for enslige, mindreårige asylsøkere

242

Utgifter til registrering av asylsøkere i politiet

205

Delingskostnader for fylkeskommuner

200

Medevac – behandling av evakuerte fra Ukraina

200

Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser

200

Midlertidig gjeninnføring av tilskudd til utleieboliger

180

Statlig forvaltning av barnevernet

175

Tiltak på Andøya

167

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk

155

Økt innsats i fagfornyelsen og trykte læremidler

150

Justert fremdrift i prosjektet for Sikker teknisk infrastruktur (STI)

149

Opplæring av asylsøkere

143

Tilskudd til opplæring i norsk

126

Rasjonell fremdrift i politiets utviklingsportefølje

120

Engangstilskudd til kulturprosjekter

107

Bidrag til internasjonale organisasjoner grunnet valutapriser

106

Svekket lønnsomhet i Postens brevomdelingstjeneste

106

Husbanken – tilskudd til energitiltak i kommunale boliger

100

Mindrebehov beredskapslagring av legemidler

-113

Kontantstøtte

-117

Implementering av Schengen IKT-systemer i politiet

-131

Tilskudd til Statens pensjonskasse (SPK)

-141

Nytt regjeringskvartal – riving og byggetrinn 2

-210

Redningshelikopteranskaffelsen – forsinket fremdrift

-402

Statens lånekasse for utdanning – anslagsendringer

-455

Mindrebehov i store kollektivprosjekter

-460

Strømstønadsordning for frivillige organisasjoner – anslagsendring

-515

Strømstønadsordning for jordbruks- og veksthusnæringen – anslagsendring

-599

Likviditetsbehov for ordinære byggeprosjekter

-600

Fremdrift for flyplassen i Mo i Rana

-617

Mindrebehov for vaksiner og vaksinasjon mot covid-19

-686

Redusert bevilgning grunnet ytterligere donasjoner til Ukraina

-1 013

Strømstønadsordningen for husholdninger – anslagsendring

-26 700

Andre forslag på utgiftssiden

1 096

–

Inntektsforslag som fremmes i denne proposisjonen

9 671

Utbytte fra selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning

7 202

Refusjon av ODA-godkjente flyktningutgifter

3 279

Salg av klimakvoter

524

Økte inntekter mot tilsvarende økte utgifter under Forsvarsdepartementet

434

Folketrygden – innkrevinger og refusjoner mv.

143

Tilbakeføring fra lånegarantiordningen ifm. krigen i Ukraina

125

Politiet – gebyr i utlendingssaker

108

Skatteetaten – diverse gebyrer, bøter m.m.

-142

Kommunale egenandeler for statlige barnevernstiltak

-165

Utbytte fra Statnett SF

-586

Utbytte fra Kommunalbanken

-652

Utsatt leveranse ifm. salg av F-16 kampfly

-1 008

Andre forslag på inntektssiden

409

–

Anslag strukturelle skatte- og avgiftsinntekter fra Fastlands-Norge mv. 3

-28 497

=

Endring i det strukturelle oljekorrigerte budsjettunderskuddet

55 959

¹ Petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregningen av den strukturelle oljekorrigerte budsjettbalansen, er da holdt utenom.

² Øvrige utgiftsforslag i denne tabellen gjelder forslag til bevilgningsendringer utover den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen.

³ Medregnet forslag til skatte- og avgiftsendringer i forbindelse med RNB 2023, jf. omtale i kapittel 2 og Prop. 117 LS.

Kilde: Finansdepartementet

Den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av statsbudsjettet for 2023 utgjør 14,9 mrd. kroner. Den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen er nærmere omtalt i avsnitt 3.1. I de påfølgende avsnittene omtales forslag til bevilgningsendringer utover den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen.

Av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen utgjør kommunesektorens andel 2,6 mrd. kroner. Beløpet er basert på differansen mellom uventet kostnadsvekst og anslått merskattevekst i kommunesektoren samlet sett. Både anslag for skatteinngang og kostnadsvekst er usikre. Etter en helhetlig vurdering av kommuneøkonomien foreslås det å øke de frie inntektene til kommunesektoren med ytterligere 600 mill. kroner, slik at samlet økning til kommunesektoren er 3,2 mrd. kroner.

I Saldert budsjett 2023 ble kommunesektoren trukket 3 mrd. kroner for inntekter fra konsesjonskraft. Som følge av oppdaterte anslag for strømprisene foreslås det å redusere trekket i rammetilskudd til kommunesektoren med 2,1 mrd. kroner.

Folketrygdens utgifter ekskl. dagpenger mv. anslås å øke med til sammen 14,0 mrd. kroner fra saldert budsjett. Det er særlig utgiftene til alderspensjon og sykepenger som øker. Høyere anslag for pris- og lønnsvekst bidrar til 10,6 mrd. kroner av økningen. Økt vekst i det trygdefinansierte sykefraværet i 2022 og 2023 står også for en betydelig andel av økningen i folketrygdens utgifter.

Utgiftene på de volumstyrte budsjettpostene til mottak og integrering av flyktninger øker med 5,9 mrd. kroner til 27 mrd. kroner. De økte utgiftene skyldes i stor grad flere asylankomster enn lagt til grunn i saldert budsjett. Bevilgningsforslaget er basert på et planleggingstall på 45 000 ankomster, hvorav 40 000 ukrainere eller andre nasjonaliteter med opphold i Ukraina som vil søke om midlertidig kollektiv beskyttelse i Norge. Det er stor usikkerhet knyttet til planleggingstallet, og antallet ankomster kan bli vesentlig lavere eller høyere enn dette. Det vil på vanlig måte bli utarbeidet oppdaterte prognoser og foreslått eventuelle budsjettmessige endringer på bakgrunn av dette ifm. nysalderingen av budsjettet for 2023. Bevilgningene i saldert budsjett la til grunn et planleggingstall på 14 000 asylsøkere, hvorav 10 000 som kollektiv beskyttelse.

Det foreslås å øke bevilgningen til de regionale helseforetakene med 2,5 mrd. som en varig budsjettøkning til tiltak innen psykisk helse og nødvendige investeringer. Dette tilsvarer tilleggsbevilgningen i nysalderingen for 2022.

Siden saldert budsjett har bistandsbudsjettet økt med 7,5 mrd. kroner gjennom den sivile delen av Nansen-programmet for Ukraina og 5 mrd. kroner i ettårig ekstrabevilgning til utviklingsland som er særlig rammet av krigens ringvirkninger, jf. Prop. 44 S (2022–2023). Regjeringen foreslår å øke bistandsbudsjettet med ytterligere 1 822 mill. kroner. Økningen vil delvis finansiere økte ODA-godkjente flyktningutgifter i Norge på 3 278 mill. kroner. Den resterende økningen i flyktningutgifter dekkes ved omprioritering av annen bistand. Samlet utgjør bistandsbudsjettet 1,00 pst. av BNI slik det ble anslått i Nasjonalbudsjettet 2023.

Regjeringen foreslår å endre metode for prisjustering av investeringslån til de regionale helseforetakene slik at lånene prisjusteres med byggekostnadsindeksen som Statsbygg bruker. Dette gir økte lånerammer for helseforetakene og en økning i bevilgningen til investeringslån med 1 252 mill. kroner i 2023.

Det foreslås å øke bevilgningen til drift og vedlikehold av riksvei med 1,0 mrd. kroner for å øke vedlikeholdet av riksveier.

Regjeringen foreslår å justere bevilgningen til statlige byggeprosjekter i tråd med rasjonell fremdrift innenfor styringsrammen. Utgiftene til prosjekter utenfor statens husleieordning øker med 650 mill. kroner, samtidig reduseres utgiftene til ordinære prosjekter innenfor husleieordningen med 600 mill. kroner.

Som følge av valutakursendringer øker kostnadene i store materiellinvesteringsprosjekter i Forsvarssektoren. Bevilgningen til formålet foreslås økt med 608,5 mill. kroner.

Det foreslås å forlenge det midlertidige regelverket i bostøtten ut 2023. Det midlertidige regelverket innebærer at flere får bostøtte og at mottakerne mottar høyere støtte. Dette øker utgiftene med 220 mill. kroner. Det foreslås også 299 mill. kroner til ekstrautbetalinger for å dekke strømkostnader for oktober til desember 2023, som utbetales i november, desember og januar.

Nye anslag tilsier at utbetalinger til EØS-finansieringsordningene øker med 450 mill. kroner, i hovedsak som følge av svekket kronekurs. EØS-finansieringsordningen er Norges bidrag til sosial og økonomisk utjevning i EØS.

På bakgrunn av regnskapstall og forventet utvikling foreslås bevilgningen til nettoordningen for statlig betalt merverdiavgift økt med 416,8 mill. kroner utover den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen.

Det er behov for 385 mill. kroner for å dekke vederlags- og erstatningskravet, renter og motpartens sakskostnader i Grindgut-saken som følge av at staten tapte saken i lagmannsretten.

Det foreslås å øke bevilgningene til politiet med 665,9 mill. kroner utover den ekstraordinære pris- og lønnsjusteringen samt kompensasjonen til offentlige arbeidsgivere for midlertidig økt arbeidsgiveravgift. De største endringene omfatter 355 mill. kroner som en varig budsjettøkning til politiet, blant annet for å bidra til at politiet kan ha et høyt bemannings- og aktivitetsnivå i hele landet og legge til rette for gode og tilgjengelige polititjenester for hele befolkningen. Videre foreslås det å øke bevilgningene med 205 mill. kroner for å dekke kostnader til håndtering og registering av asylsøkere. Det foreslås også å øke bevilgningen med 120 mill. kroner til rasjonell fremdrift i politiets utviklingsportefølje samt å redusere bevilgningen med 131 mill. kroner knyttet til forsinket implementering av Schengen IKT-systemer i politiet.

Det foreslås å øke bevilgningene til internasjonal romvirksomhet med 334 mill. kroner, i hovedsak på grunn av oppdaterte anslag for fremdrift og valuta.

Bevilgningen til deltakelse i investeringsprogrammet InvestEU foreslås økt med 299 mill. kroner for å dekke utsatte utbetalinger som følge av forsinkelser i oppstarten av programmet.

Utgiftene til barnetrygd oppjusteres med 270 mill. kroner fra saldert budsjett. Færre fødsler enn tidligere lagt til grunn trekker i utgangspunktet bevilgningsbehovet ned. Bevilgningsbehovet øker imidlertid i hovedsak på grunn av flyktningankomster som følge av krigen i Ukraina. Alle med opphold utover ett år vil få rett til barnetrygd med tilbakevirkende kraft fra oppholdstillatelse ble innvilget. Etterbetalingene håndteres i 2023.

Det foreslås en økning på 250 mill. kroner i bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak. Deler av økningen skal dekke regnskapsmessig etterslep fra 2022, mens det resterende beløpet vil benyttes til å øke tiltaksnivået. Samlet gir det rom for å øke antall tiltaksplasser med om lag 1 500 i gjennomsnitt per måned i andre halvår 2023.

Det foreslås å øke bevilgningen til barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere med 242 mill. kroner. Bevilgningen i saldert budsjett legger til rette for drift av 50 plasser. Det anslås nå et gjennomsnittlig behov for 137 plasser i 2023. Det er videre økte kostnader i de statlig drevne plassene som følge av økt omsorgsbehov.

Det foreslås å øke bevilgningen til delingskostnader med 200 mill. kroner til direkte og nødvendige delingskostnader for fylkeskommunene Viken, Vestfold og Telemark, og Troms og Finnmark, samt Ålesund kommune.

Regjeringen foreslår å bevilge 200 mill. kroner til behandling av Medevac-pasienter fra Ukraina. Regjeringen har vedtatt å ta imot inntil 550 pasienter for behandling i spesialisthelsetjenesten. Ved utgangen av mars i år hadde det kommet om lag 210 pasienter.

Det foreslås 200 mill. kroner til første års utbetaling av investeringstilskudd til om lag 1 000 flere heldøgns omsorgsplasser. Samlet tilsagnsramme for forslaget utgjør 2 mrd. kroner.

Det foreslås å bevilge 180 mill. kroner til tilskudd til utleieboliger, bl.a. for å bidra til rask bosetting av Ukrainske flyktninger i kommunene. Bevilgningen innebærer en midlertidig gjeninnføring av tilskuddet i 2023.

Det foreslås en bevilgningsøkning til statlig forvaltning av barnevernet på 175 mill. kroner, herunder 60 mill. kroner til økt fremdrift i arbeidet med å øke kapasitet og kvalitet i statlige barnevernsinstitusjoner.

Det foreslås å bevilge 167,3 mill. kroner til å iverksette tiltak på Andøya for å frigjøre arealer for å legge til rette for sivil næringsvirksomhet, samt legge til rette for å bedre evnen til å understøtte alliert mottak i nord.

Utbetalingene over tilskuddsordningen til sysselsetting av sjøfolk (nettolønnsordningen) øker med 155 mill. kroner. Økningen skyldes i hovedsak høyere lønnsnivå og endringer i anslag for antall sjøfolk i tilskuddsmodellene.

Det foreslås bevilget 150 mill. kroner til økt innsats i implementeringen av fagfornyelsen og til innkjøp av trykte læremidler til skoler.

Det foreslås å øke bevilgningen til prosjektet Sikker teknisk infrastruktur med 148,8 mill. kroner som følge av justert fremdriftsplan.

Tilskuddet til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge foreslås økt med 143 mill. kroner som følge av økt elevanslag. Merbehovet gjelder i hovedsak flyktninger fra Ukraina.

Det foreslås å øke bevilgningen til tilskudd til opplæring i norsk med 125,7 mill. kroner for å gi kommunene mulighet til å gi opplæring i norsk ut over ett år til fordrevne fra Ukraina som har behov for det.

Det foreslås 107 mill. kroner til engangstilskudd til en rekke kulturprosjekter- og tiltak for å støtte opp under kulturlivet i hele landet.

Det foreslås å øke utbetalingene til pliktige bidrag til internasjonale organisasjoner som ikke dekkes over bistandsbudsjettet med 106 mill. kroner. Disse kontingentene går bl.a. til medlemskap i FN, EFTA, ESA og OSSE, som er forpliktet i utenlandsk valuta. Svekkelsen i kronekursen gjør at utgiftene i norske kroner øker.

Det foreslås å øke bevilgningen til Posten Norge AS med 106 mill. kroner fordi brevomdelingstjenestene staten kjøper i 2022 og 2023 anslås å bli mer ulønnsomme enn tidligere forventet.

Det foreslås å øke bevilgningen til tilskudd til energitiltak i kommunalt eide utleieboliger, omsorgsboliger og sykehjem med 100 mill. kroner. Husbanken hadde per februar gitt tilsagn om tilskudd for hele den opprinnelige bevilgningen på 160 mill. kroner i 2023.

Det foreslås å redusere bevilgningen til beredskapslagring av legemidler med 113 mill. kroner som følge av ubrukt overført bevilgning fra 2023.

Bevilgningen til kontantstøtte foreslås redusert med 117,4 mill. kroner. Mindrebehovet skyldes i hovedsak færre anslåtte mottakere av kontantstøtte enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023.

Tilskuddet til Statens pensjonskasse (SPK) foreslås redusert med 141 mill. kroner. Det skyldes i hovedsak høyere anslag for lønnsvekst, som gir økte premieinntekter.

Forsinket fremdrift i prosjektering av byggetrinn 2 i nytt regjeringskvartal innebærer at bevilgningen til forprosjektet foreslås redusert med 160 mill. kroner. I tillegg ble utgiftene til riving av Y-blokken og Møllergaten 17 i regjeringskvartalet lavere enn anslått, og regjeringen foreslår derfor å redusere bevilgningen med 50 mill. kroner.

Forsinket fremdrift i anskaffelsesprosjekter for nye redningshelikoptre medfører forskyvninger av milepælsbetalinger og andre utgifter. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 402 mill. kroner.

Som følge av reduserte anslag for studiestøtte, foreslås bevilgningen til Statens lånekasse for utdanning redusert med 455 mill. kroner.

Det foreslås å redusere det særskilte tilskuddet til store kollektivprosjekter med 460 mill. kroner på grunn av lavere av lavere fremdrift enn forutsatt og redusert behov for midler til Fornebubanen i Oslo og Viken, Bussveien på Nord-Jæren og Metrobuss i Trondheim.

Utgiftene under strømstønadsordningen for frivillige organisasjoner anslås redusert med 515 mill. kroner til 255 mill. kroner, som følge av lavere strømpriser. Samtidig foreslås det at ordningen forlenges ut 2023.

Utgiftene under strømstøtteordningen for jordbruks- og veksthusnæringen anslås redusert med 599 mill. kroner til 525 mill. kroner, som følge av lavere strømpriser. Samtidig foreslås det at ordningen forlenges ut 2023.

Utgiftene til prosjektet ny lufthavn Mo i Rana anslås redusert med 617 mill. kroner, til 36 mill. kroner, som følge av forsinket fremdrift i prosjektet. Forsinkelsen skyldes blant annet at inngåelse av kontrakter med entreprenørene og ESA-godkjenning av finansieringsplanen har tatt lengre tid enn planlagt.

Det foreslås å redusere bevilgningen til koronavaksinasjon med 686 mill. kroner som følge av oppdatert prognose for innkjøp og uttaksmva.

Etter at Prop. 44 S (2022–2023) ble lagt frem, er det besluttet ytterligere donasjoner av militært materiell til Ukraina som skal gjenanskaffes, med en verdi på 1 mrd. kroner. Bevilgningen til militær støtte til Ukraina foreslås derfor redusert tilsvarende.

Utgiftene under strømstønadsordningen for husholdninger anslås redusert med 26,7 mrd. kroner til om lag 18 mrd. kroner, som følge av lavere strømpriser. Samtidig foreslås flere endringer for å gjøre ordningen mer forutsigbar for husholdningene, inkludert økt stønadsgrad fra forbruk i juni 2023 og omlegging til timesoppløsning for beregning av stønaden. Ordningen utvides også til å gjelde husholdninger tilknyttet gårds- og grendeverk med private strømnett. Det er stor usikkerhet knyttet til husholdningenes tilpasninger, fremtidige kraftpriser og prissvingninger.

Utbytter fra selskaper som forvaltes av Nærings- og fiskeridepartementet øker med 7,2 mrd. kroner, hvorav 6,2 mrd. kroner gjelder de børsnoterte selskapene. Anslag for utbytter fra de børsnoterte selskapene er basert styrenes forslag til utbytte for regnskapsåret 2022 og som utbetales i 2023.

Deler av flyktningutgiftene i Norge anses som bistand og refunderes over Utenriksdepartementets del av bistandsbudsjettet. Refusjonene anslås økt med 3,3 mrd. kroner. Beløpet er i hovedsak knyttet til økte flyktningutgifter som følge av krigen i Ukraina, spesielt utgifter til drift av asylmottak.

Som følge av høyere kvotepris og en svakere krone enn det som var lagt til grunn i anslagene i Saldert budsjett 2023, øker anslåtte inntekter fra salg av klimakvoter med 524 mill. kroner.

Det foreslås å øk inntektene under Forsvarsdepartementet med totalt 434 mill. kroner mot tilsvarende økning på utgiftssiden for å finansiere øvrige utgifter i forsvarssektoren.

Inntekter under Folketrygden fra innkrevinger mv. anslås økt med 143 mill. kroner. Det skyldes i hovedsak at Nav skal øke innsatsen til etterkontroll av feilutbetalinger av koronarelaterte ytelser.

Det foreslås å tilbakeføre 124,8 mill. kroner i ubrukte midler fra lånegarantiordningen ifm. krigen i Ukraina.

Økt forventet saksinngang på søknader om familieinnvandring, permanent oppholdstillatelse og arbeid tilsier at gebyrinntektene fra utlendingssaker under politiet øker med 108 mill. kroner.

Inntektene fra gebyrer, bøter m.m. under Skatteetaten anslås redusert med 142 mill. kroner på bakgrunn av regnskapsutvikling.

Inntektene knyttet til kommunale egenandeler for tiltak i det statlige barnevernet foreslås redusert med 165 mill. kroner. Dette skyldes i hovedsak at flere fosterhjem enn ventet vil inngå i overgangsordningen for spesialiserte fosterhjem, der kommunene betaler den lavere egenandelen som gjaldt før barnevernsreformen.

Det foreslås å redusere utbyttet fra Statnett SF med 586 mill. kroner, til 296 mill. kroner, i hovedsak som følge av høye systemdriftskostnader i 2022.

Det foreslås å redusere Kommunalbankens utbytte med 652 mill. kroner til null. Kommunalbanken hadde negativt resultat på 60 mill. kroner i 2022. Bankens finansielle situasjon og kapitaldekning tilsier at det ikke bør tas utbytte i 2023.

Leveransen av F-16 jagerfly til Romania er forskjøvet med ett år, og forventes først i 2024. Inntektene påløper først når flyene overleveres til Romania. Inntektene under Forsvarsdepartementet foreslås på denne bakgrunn redusert med 1 008,0 mill. kroner.

1.3 Statsbudsjettets stilling

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet var 256,9 mrd. kroner i Saldert budsjett 2023. Nå anslås underskuddet til 301,1 mrd. kroner. Da inngår de samlede endringene i budsjettet så langt i år, nye anslag for skatter og avgifter og renter på statens gjeld og kontantbeholdning mv., og forslag om endrede bevilgninger i denne proposisjonen.

Statsbudsjettets stilling fremgår av tabell 1.2 og 1.3.

Tabell 1.2 Statsbudsjettets og Statens pensjonsfonds inntekter og utgifter utenom lånetransaksjoner

Mill. kroner

Regnskap 2022

Saldert budsjett 2023

RNB 2023

A

Statsbudsjettets inntekter i alt

2 668 416

2 881 424

2 503 739

A.1

Inntekter fra petroleumsvirksomhet

1 313 601

1 412 781

1 042 493

A.2

Inntekter utenom petroleumsvirksomhet

1 354 815

1 468 643

1 461 246

B

Statsbudsjettets utgifter i alt

1 665 936

1 753 819

1 789 305

B.1

Utgifter til petroleumsvirksomhet

28 378

28 300

27 000

B.2

Utgifter utenom petroleumsvirksomhet

1 637 557

1 725 519

1 762 305

=

Overskudd i statsbudsjettet før overføring til Statens pensjonsfond utland (A-B)

1 002 480

1 127 604

714 434

–

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland

1 285 223

1 384 481

1 015 493

=

Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2)

-282 742

-256 877

-301 059

+

Overført fra Statens pensjonsfond utland

309 875

256 877

301 059

=

Statsbudsjettets overskudd

27 133

0

0

+

Netto avsatt i Statens pensjonsfond utland

975 348

1 127 604

714 434

+

Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond

279 312

287 750

336 000

=

Samlet overskudd i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond

1 281 793

1 415 354

1 050 434

Kilde: Finansdepartementet

Tabell 1.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Mill. kroner

Regnskap 2022

Saldert budsjett 2023

RNB 2023

Lånetransaksjoner utenom petroleumsvirksomhet

Utlån, aksjetegning mv.¹

222 487

148 539

159 222

– Tilbakebetalinger

130 631

222 620

244 899

– Statsbudsjettets overskudd

27 133

0

0

= Netto finansieringsbehov

64 724

-74 081

-85 677

+ Gjeldsavdrag

9 543

78 457

94 457

= Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

74 267

4 376

8 780

Lånetransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomhet

Salg av aksjer i Equinor ASA mv.

13 496

0

0

– Utlån, aksjetegning mv.

0

0

0

= Netto finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten, overføres til Statens pensjonsfond utland

13 496

0

0

¹ Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland i 2022.

Kilde: Finansdepartementet

Samlet overskudd på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond består av statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten fratrukket overføringen til statsbudsjettet for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, samt rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge.

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i 2023 forventes å bli 1 015,5 mrd. kroner, som er 369,0 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2023. Av dette skyldes 195,0 mrd. kroner lavere anslag for skatte- og avgiftsinntekter fra petroleumsvirksomhet, og 235,6 mrd. kroner lavere netto inntekter fra SDØE. I motsatt retning trekker økt utbytte fra Equinor ASA med 61,6 mrd. kroner. Fratrukket overføringen til statsbudsjettet for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, innebærer dette at nettoavsetningen til Statens pensjonsfond utland anslås til 714,4 mrd. kroner. Samlede rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond anslås å utgjøre 336,0 mrd. kroner i 2023, hvorav 319,7 mrd. kroner fra utenlandsdelen av fondet. Det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond i 2023 anslås dermed til 1 050,4 mrd. kroner.

Det vil i forbindelse med nysalderingen bli fremmet et oppdatert bevilgningsforslag for overføringen av statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet til Statens pensjonsfond utland. Videre vil en endelig fastsettelse av tilbakeføringen til statsbudsjettet fra Statens pensjonsfond utland også bli foreslått i forbindelse med nysalderingen.

Staten lånefinansierer ikke utgifter til drift, investeringer eller overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner. Det oljekorrigerte underskuddet, hvor disse utgiftene inngår, finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets lånetransaksjoner omfatter blant annet utlån til husholdninger og næringsliv, salg og kjøp av aksjer og innskudd i foretak og fond. Investeringer i selskaper regnes som lånetransaksjoner dersom forventet avkastning minst tilsvarer avkastningen på alternative plasseringer. Med avkastning på alternative plasseringer menes finansiell avkastning som svarer til risikoen ved plasseringen. Lånetransaksjoner inngår verken i det oljekorrigerte, eller det strukturelle oljekorrigerte budsjettunderskuddet.

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov for 2023 anslås nå til 8,8 mrd. kroner, jf. tabell 1.3. Endringene fra saldert budsjett gjelder både økte utlån under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse, og tilbakebetalinger som følge av økte avdrag på statsobligasjoner. I tillegg gjelder det økt gjeldsavdrag på innenlandsk statsgjeld, som følge av tilbakekjøp av obligasjoner.

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet i tabell 1.3. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for fremtidige tilskudd. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank.

1.4 Anmodningsvedtak

Tabell 1.4 Oversikt over omtale av anmodningsvedtak

Sesjon

Vedtak nr.

Stikkord

Omtalt side

2020–2021

207

Effektiv bekjempelse av irregulær migrasjon

53

2021–2022

701

Kraft- og nettutbygging knyttet til store industrietableringer

177

2021–2022

731

Prioritere hvem som får tilknytning til og uttak fra nettet av større nye forbrukere

179

2021–2022

831

Offentlig helsetilbud ved Politiets utlendingsinternat på Trandum

54

2022–2023

21

Enova – forsyningssikkerhet

148

2022–2023

22

Enova – endring av tilskudd

149

2022–2023

23

Enova – utbetaling til forbrukere

149

2022–2023

80

Plan for å fase ut store kommersielle aktører fra barnevernet

108

2022–2023

86

Lovfeste rett til tannhelsetjenester med redusert egenbetaling

66

2022–2023

121

Byvekstavtale med Tromsø

140

2022–2023

158

Strømstønad til husholdninger tilknyttet gårds- og grendeverk

177

2022–2023

159

Strømstønad til husholdninger av nærvarmeanlegg

177

2022–2023

160

Strømstønad til husholdninger med fast bopel i fritidsboliger

177

2022–2023

380

Rapportering om støtte til omstilling i Øst-Finnmark

70, 132

2022–2023

481

Nullvisjoner for næringer til hav

133

2022–2023

507

Enova – energieffektivisering

149

2022–2023

508

Enova – energieffektivisering

149

2022–2023

509

Enova – forsyningssikkerhet

149

2 Forslag under det enkelte departement

I dette kapittelet omtales forslag til bevilgningsendringer under det enkelte departement. Budsjettposter hvor det kun foreslås bevilgningsendring som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen eller kompensasjon til offentlige arbeidsgivere for midlertidig økt arbeidsgiveravgift er ikke omtalt her, men fremgår av vedlegg 3. Det vises til henholdsvis avsnitt 3.1 og 3.2 for nærmere omtale av disse to sakene.

2.1 Utenriksdepartementet

Programområde 02 Utenriksforvaltning

Kap. 100 Utenriksdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å flytte 5 mill. kroner til anskaffelse av nytt søknads- og saksbehandlingssystem for eksportkontroll (eLisens) fra kap. 118 Utenrikspolitiske satsinger, post 21 Spesielle driftsutgifter til kap. 100, post 01 Driftsutgifter.

0,1 mill. kroner foreslås overført til Kommunal- og distriktsdepartementets kap. 510 Departementets sikkerhets- og serviceorganisasjon, post 01 Driftsutgifter til opprettelsen av et felles departementsakademi. Akademiet skal utvikle og tilby relevante kompetansetilbud for alle departementsansatte. Se nærmere omtale under Kommunal- og distriktsdepartementets kap. 510, post 01.

Regjeringen har besluttet å overføre ansvaret for koordinering av enkelte (administrative) fellesdepartementale oppgaver fra Utenriksdepartementet til Kommunal- og distriktsdepartementet fra og med 1. juli 2023. I forbindelse med denne overføringen foreslås det å rammeoverføre 0,3 mill. kroner fra kap. 100, post 01 til Kommunal- og distriktsdepartementets kap. 500 Kommunal- og distriktsdepartementet, post 01 Driftsutgifter.

Bevilgningen foreslås økt med 24,4 mill. kroner til utgifter som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen og den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1 og 3.2.

Bevilgningen på posten foreslås økt med til sammen 29 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Regjeringen har besluttet at Norge skal være vertskap for et uformelt utenriksministermøte i NATO. Det er 16 år siden Norge sist var arrangør av et slikt møte. Møtet vil finne sted i Oslo 31. mai og 1. juni. Utenriksministrene fra NATO-landene vil delta. I tillegg deltar Sverige som kandidatland. Totalt forventes det opp mot 300 delegater og opp mot 150 medierepresentanter.

NATO-møtet er et omfattende og kostnadskrevende arrangement. Utenriksdepartementet er ansvarlig for gjennomføring av møtet, i nært samarbeid med Justis- og beredskapsdepartementet, sikkerhetsmyndighetene og andre berørte parter. Møtet innebærer en sikkerhetsmessig utfordring for Politiet, Politiets sikkerhetstjeneste og Nasjonal sikkerhetsmyndighet.

Kostnader ved arrangementet omfatter leie av konferansefasiliteter, etablering av et stort mediesenter, transport, ulike støttefunksjoner, vakthold, sikkerhet mv. Selve NATO-møtet skal avholdes i Oslo Rådhus. Det skal etableres et større pressesenter på Rådhusplassen, mens pressekonferansene skal gjennomføres på Nasjonalmuseet.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 98,8 mill. kroner til dette formålet. Dette budsjettforslaget gjelder utgifter under Utenriksdepartementets budsjett. Se også forslag under Justis- og beredskapsdepartementets kap. 440 Politiet, post 01, kap. 444 Politiets sikkerhetstjeneste (PST), post 01 og kap. 457 Nasjonal sikkerhetsmyndighet, post 01.

Siden programmet for møtet ikke er endelig fastsatt, samt at det fortsatt pågår en omfattende planlegging av NATO-møtet vil ikke Utenriksdepartementet ha full oversikt over de faktiske kostnadene før etter at møtet er gjennomført. Regjeringen kommer tilbake med forslag om bevilgningsendringer ved et eventuelt mer- eller mindrebehov i forbindelse med nysalderingen av 2023-budsjettet.

I tillegg foreslås bevilgningen økt med om lag 0,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen på posten foreslås økt med til sammen 99,7 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

På grunn av den sikkerhetspolitiske situasjonen med bl.a. økt etterretningstrussel fra Russland er det viktig å sørge for å opprettholde evnen til høy- og lavgradert kommunikasjon ved norske utenriksstasjoner. Det er behov for å investere i oppdatering og utskifting av utstyr til lavgradert kommunikasjon ved flere utenriksstasjoner. Det foreslås at bevilgningen på posten økes med 6,3 mill. kroner til slike investeringer. Det foreslås også en økning på 4,3 mill. kroner til samme formål under programområde 03, se omtale på kap. 140 Utenriksdepartementet, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Bevilgningen foreslås økt med 1,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen på posten foreslås økt med til sammen 7,5 mill. kroner.

Kap. 3100 Utenriksdepartementet

Post 02 Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene

Utlendingsdirektoratet (UDI) sine oppdaterte prognoser for utlendingssaker ved utenriksstasjonene viser at antallet søknader om visum stiger raskere enn tidligere antatt etter pandemien. I tillegg gir utviklingen i euro-kursen en merinntekt for visumsakene der søknadsgebyret betales i euro.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 80 mill. kroner.

Kap. 103 Regjeringens representasjon

Post 01 Driftsutgifter

Posten foreslås økt med 0,5 mill. kroner for å dekke utgifter til formannskapet i Nordisk råd. Nordisk råds sesjon avholdes i Oslo i 2023 som følge av forpliktelsene i det nordiske samarbeidet.

Bevilgningen foreslås økt med 1,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen på posten foreslås økt med til sammen 2,1 mill. kroner.

Kap. 116 Internasjonale organisasjoner

Post 70 Pliktige bidrag

De fleste pliktige bidragene utbetales i utenlandsk valuta. Den norske kronen har svekket seg siden statsbudsjettet for 2023 ble utarbeidet og derfor øker de fleste pliktige bidragene i 2023. Videre øker de pliktige bidragene til EFTA-sekretariatet, EFTA-domstolen og ESA utover valutajustering. Budsjettene til de tre organisasjonene ble vedtatt etter at statsbudsjettet for 2023 ble lagt frem, og ble høyere enn forventet. Det er samtidig noen bidrag som blir lavere enn forventet. Dette gjelder bl.a. bidraget til Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid (OSSE), ettersom OSSEs spesialovervåkingsmisjon til Ukraina avvikles grunnet Russlands fullskala invasjon.

Bevilgningen på posten foreslås økt med til sammen 106 mill. kroner, til 1 525 mill. kroner.

Kap. 117 EØS-finansieringsordningene

Post 77 EØS-finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

Post 78 Den norske finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

Den norske kronen har svekket seg sammenlignet med valutakursen som ble lagt til grunn ved utarbeidelsen av statsbudsjettet for 2023. Dette har ført til økte utgifter.

Bevilgningen på kap. 117, post 77 EØS-finansieringsordningen 2014-2021 foreslås økt med 257 mill. kroner, til 2 694 mill. kroner. Bevilgningen på kap. 117, post 78 Den norske finansieringsordningen 2014-2021 foreslås økt med 193 mill. kroner, til 3 002 mill. kroner.

Kap. 118 Utenrikspolitiske satsinger

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, 71, 72 og 73

I forbindelse med bl.a. det kommende norske lederskapet i Arktisk råd øker driftsutgiftene. Bevilgningen på denne posten foreslås derfor økt med 15 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon av kap. 118, post 70. Videre foreslås en reduksjon på 5 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 100, post 01 til nytt søknads- og saksbehandlingssystem for eksportkontroll (eLisens).

Bevilgningen foreslås økt med 2 mill. kroner til utgifter som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen og den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1 og 3.2

Bevilgningen på posten foreslås økt med til sammen 12 mill. kroner.

Post 70 Nordområdene, Russland og atomsikkerhet , kan overføres, kan nyttes under post 21

Polhavsforskningsprogrammet GoNorth (Geosciences in the Northern Arctic) er viktig for Norge som polarnasjon og arktisk kyststat. Det bidrar til at vi markerer tilstedeværelse og opparbeider egen kunnskap om geologi, oseanografi, klimaendringer mv. i Polhavet. Utenriksdepartementet foreslår en bevilgning på 5 mill. kroner til dette prosjektet i 2023 fra tilskuddsordningen Arktis 2030. Midlene foreslås overført fra kap. 118, post 70 til kap. 928 Annen marin forskning og utvikling, post 21 Spesielle driftsutgifter på Nærings- og fiskeridepartementets budsjett.

Posten foreslås i tillegg redusert med 15 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 118, post 21 for å dekke utgifter til bl.a. lederskapet i Arktisk råd.

Bevilgningen foreslås økt med 4,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med til sammen 15,7 mill. kroner.

Programområde 03 Internasjonal bistand

Regelverket til OECDs utviklingskomité (DAC) innebærer at visse utgifter til flyktninger og asylsøkeres opphold i løpet av det første året i Norge kan klassifiseres som offisiell utviklingshjelp (ODA). Disse utgiftene inngår i bistandsbudsjettet og bevilges på kap. 179, post 21. Bevilgningen på posten er i Saldert budsjett 2023 basert på anslag om at det ville komme 10 000 flyktninger fra Ukraina og 4 000 fra andre land til Norge i år. Det er nå lagt til grunn et planleggingstall på 45 000 ankomster, hvorav 40 000 ukrainere eller andre nasjonaliteter med opphold i Ukraina som vil søke om midlertidig kollektiv beskyttelse i Norge. Anslagene om hvor mange som kommer er usikre. De oppdaterte anslagene gir en økning i ODA-godkjente flyktningutgifter på 3,3 mrd. kroner i år. Regjeringen foreslår å omprioritere om lag 1,5 mrd. kroner innenfor eksisterende bistandsbudsjett. De siste 1,8 mrd. kroner til flyktningtiltak i Norge foreslås dekket ved å øke bistandsbudsjettet tilsvarende.

Samlet foreslår regjeringen å øke bistandsbudsjettet med om lag 1,8 mrd. kroner i forbindelse med RNB. Dette kommer i tillegg til økningen av bistandsbudsjettet med 7,5 mrd. kroner til den sivile delen av Nansen-programmet for Ukraina og 5 mrd. kroner i ettårig ekstrabevilgning til utviklingsland som er særlig rammet av krigens ringvirkninger i Prop. 44 S (2022–2023). Til sammen innebærer regjeringens forslag og Stortingets tidligere vedtak at bistandsbudsjettet øker med om lag 14,3 mrd. kroner, fra 44,2 mrd. kroner i Saldert budsjett 2023 til 58,5 mrd. kroner. Forslaget innebærer at bistandsbudsjettet tilsvarer 1,00 pst. av BNI slik denne ble anslått i Nasjonalbudsjettet 2023.

Norge er en av verdens største givere av bistand målt etter økonomiens og befolkningens størrelse. Selv om vi foretar omprioriteringer i bistandsbudsjettet for å ta imot flyktninger i Norge, vil beløpet som brukes på annen bistand fortsatt være svært høyt. Ser man bort fra bistanden til Ukraina er også nivået på bistanden til andre land i 2023 langt høyere enn tidligere år grunnet ekstrabevilgningen til utviklingsland som er særlig rammet av krigens ringvirkninger som ble vedtatt i mars.

Kap. 140 Utenriksdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Som følge av forsinkelser i etableringen av egen IKT-plattform for Norad tilbakeføres deler av midlene som ble øremerket drift av plattformen under kap. 141 Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad), post 01 Driftsutgifter i 2023. Se nærmere omtale under kap. 141, post 01.

0,1 mill. kroner foreslås overført til Kommunal- og distriktsdepartementets kap. 510 Departementets sikkerhets- og serviceorganisasjon, post 01 Driftsutgifter til opprettelsen til av et felles departementsakademi. Se nærmere omtale under kap. 100, post 01.

Bevilgningen foreslås økt med 16,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen og den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1 og 3.2.

Bevilgningen på posten foreslås til sammen økt med 17,7 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Det er behov for å investere i oppdatering og utskifting av utstyr til lavgradert kommunikasjon ved utenriksstasjonene. Se nærmere omtale under kap. 100, post 45.

Bevilgningen foreslås økt med 1,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen på posten foreslås økt med til sammen 5,6 mill. kroner.

Kap. 141 Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad)

Post 01 Driftsutgifter

Det er bevilget 9,8 mill. kroner på posten til drift av Norads nye IKT-plattform. Prosjektet er forsinket og det foreslås at 1 mill. kroner av midlene tilbakeføres til kap. 140 Utenriksdepartementet, post 01 Driftsutgifter.

Bevilgningen foreslås økt med 3,9 mill. kroner til utgifter som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen og den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1 og 3.2.

Bevilgningen på posten foreslås økt med til sammen 2,9 mill. kroner.

Kap. 144 Norsk senter for utvekslingssamarbeid (Norec)

Post 71 Rekruttering til internasjonale organisasjoner, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 3,5 mill. kroner til inndekning av økte utgifter til flyktninger i Norge. Reduksjonen kan medføre at det ikke gjøres nye rekrutteringer til FN og utviklingsbankene i 2023.

Rekruttering til internasjonale organisasjoner ble flyttet til denne nyopprettede posten i 2023. Det foreslås nå å flytte 1,5 mill. kroner fra kap. 171 FNs utviklingsarbeid, post 73 FN og multilateralt samarbeid til kap. 144, post 71.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med til sammen 2 mill. kroner.

Kap. 150 Humanitær bistand

Post 70 Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 50 mill. kroner mot en tilsvarende økning av kap. 159 Regionbevilgninger, post 72 Afghanistan. I Prop. 44 S (2022–2023) ble det bevilget 50 mill. kroner til Afghanistan over kap. 150, post 70. Formålet med denne bevilgningen nås best ved å bruke kanaler som jobber i skjæringspunktet mellom humanitær og langsiktig innsats, heller enn rene humanitære kanaler. Det foreslås derfor å flytte midler til kap. 159 Regionbevilgninger, post 72 Afghanistan.

Bevilgningen på posten foreslås derfor redusert med 50 mill. kroner.

Kap. 151 Fred, sikkerhet og globalt samarbeid

Post 74 Pliktige bidrag til FN-organisasjoner mv., kan overføres

De fleste pliktige bidragene utbetales i utenlandsk valuta, først og fremst euro og amerikanske dollar. Den norske kronen har svekket seg mot disse valutaene siden statsbudsjettet for 2023 ble lagt fem og derfor øker de fleste pliktige bidragene i 2023. Samlet merbehov er beregnet til 10,3 mill. kroner på posten.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 10,3 mill. kroner.

Kap. 159 Regionbevilgninger

Post 70 Midtøsten, kan overføres

Utviklingsministeren overtar ansvaret for utviklingssamarbeidet i Nord-Afrika. Utenriksdepartementet foreslår derfor å flytte 33 mill. kroner fra denne posten til kap. 159, post 75 Afrika. Midlene som flyttes gjelder bilateral bistand til Nord-Afrika. Med dette fremmes helhetlig innsats i Afrika. Samarbeid og virkemidler på hele det afrikanske kontinentet ses i større grad i sammenheng, slik det legges opp til i ny norsk Afrika-strategi. Humanitær og langsiktig bistand knyttes tettere sammen.

Det innebærer at kap. 159 Regionbevilgningene, post 70 Midtøsten og Nord-Afrika endrer navn til post 70 Midtøsten.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 33 mill. kroner.

Post 71 Europa og Sentral-Asia, kan overføres

Det foreslås å overføre 15 mill. kroner fra kap. 159, post 71 til Helse- og omsorgsdepartementets kap. 703 Internasjonalt samarbeid, post 21 Spesielle driftsutgifter. Midlene skal dekke videreføring av et samarbeidsprosjekt mellom Norge og Ukraina innenfor helse. Viktige elementer i prosjektet er rehabilitering, psykologisk førstehjelp, traumebehandling og sorgstøtte.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 15 mill. kroner.

Post 72 Afghanistan, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 50 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon av bevilgningen på kap. 150, post 70. I Prop. 44 S (2022–2023) ble det bevilget 50 mill. kroner til Afghanistan over kap. 150, post 70. Formålet med denne bevilgningen nås best ved å bruke kanaler som jobber i skjæringspunktet mellom humanitær og langsiktig innsats, heller enn rene humanitære kanaler. Det foreslås derfor å flytte midlene til kap. 159, post 72 Afghanistan.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 50 mill. kroner.

Post 73 Ukraina og naboland, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 730 mill. kroner til inndekning av økte utgifter til flyktninger i Norge. Reduksjonen vil ikke gå utover Nansen-programmet for Ukraina, men en del av midlene som ble bevilget ved behandlingen av Prop. 142 S (2021–2022) høsten 2022. Samlet sivil og humanitær bistand til Ukraina og naboland i 2023 er med dette 8,7 mrd. kroner. I tillegg kommer militær støtte til Ukraina og utgifter til flyktninger som er kommet til Norge fra Ukraina. Innretningen av støtten vurderes fortløpende, i tråd med Ukrainas behov.

Post 75 Afrika, kan overføres

Det foreslås å flytte 33 mill. kroner til posten fra post 70 Midtøsten, jf. omtale over. Midlene som flyttes gjelder bilateral bistand til Nord-Afrika.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 33 mill. kroner.

Kap. 160 Helse

Post 70 Helse, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 352,3 mill. kroner til inndekning av økte utgifter til flyktninger i Norge. Bevilgningsreduksjonen vil skje gjennom betalingsutsettelse til 2024 av deler av avtalefestet beløp til Vaksinealliansen Gavi i 2023, og ved at enkelte planlagte, ikke-avtalefestede tiltak ikke blir gjennomført. Videre vil tilsagnet til Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria på 2 mrd. kroner samlet for årene 2023-2025, bli avtalefestet med lavere beløp i 2023 enn det jevn utbetalingstakt tilsier.

Kap. 161 Utdanning, forskning og faglig samarbeid

Post 50 Norges forskningsråd – utviklingsområdet

Det foreslås å redusere bevilgningen med 14,6 mill. kroner til inndekning av økte utgifter til flyktninger i Norge. Reduksjonen vil tas gjennom programmet Norglobal2 hos Forskningsrådet, som går til utviklingsforskning.

Post 70 Utdanning, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 152,4 mill. kroner til inndekning av økte utgifter til flyktninger i Norge. Reduksjonen vil bli gjennomført ved å redusere planlagt nivå på støtten til UNICEF, Partnerskapsprogrammet for globalt akademisk samarbeid (NORPART) og innen yrkesutdanning.

Post 71 Forskning, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 5,1 mill. kroner til inndekning av økte utgifter til flyktninger i Norge. Reduksjonen vil føre til at noen planlagte initiativer innenfor forskningssamarbeid sør for Sahara må skyves på.

Kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi

Post 70 Bærekraftig næringsutvikling og handel, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 22,9 mill. kroner til inndekning av økte utgifter til flyktninger i Norge. Reduksjonen vil kunne medføre at enkelte avtaler ikke kan fornyes og at planlagte utlysninger av midler blir redusert.

Kap. 163 Klima, miljø og hav

Post 71 Bærekraftige hav og tiltak mot marin forsøpling, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 15,8 mill. kroner til inndekning av økte utgifter til flyktninger i Norge. Tiltak mot marin forsøpling blir redusert. Støtte til Blue Justice skjermes. Dette er et initiativ med norske og internasjonale partnere som er etablert for å bekjempe fiskerikriminalitet i utviklingsland.

Kap. 164 Likestilling

Post 70 Likestilling, kan overføres

Posten foreslås redusert med 14,4 mill. kroner til dekning av økte utgifter til flyktninger i Norge. Reduksjonen vil kunne medføre at enkelte planlagte tiltak og utlysninger av midler blir redusert.

Kap. 170 Sivilt samfunn

Post 70 Sivilt samfunn, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 240 mill. kroner til inndekning av økte utgifter til flyktninger i Norge. Det vil bli mindre rom for ekstrautlysninger på posten. Det er fremdeles rom for å gi støtte til de organisasjonene som har søkt om midler i 2023. Det vil også være rom for å øke tildelingene for søknader som er spesielt relevante og hvor søknaden som helhet er av god kvalitet.

Kap. 171 FNs utviklingsarbeid

Post 73 FN og multilateralt samarbeid, kan overføres

Posten foreslås redusert med 8,6 mill. kroner til inndekning av økte flyktningutgifter. Dette medfører redusert støtte til FN-tiltak til gjennomføring av den multilaterale visjonen til FNs generalsekretær, «Our Common Agenda».

I tillegg foreslås en reduksjon på 1,5 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 144 Norsk senter for utvekslingssamarbeid (Norec), post 71 Rekruttering til internasjonale organisasjoner. Se nærmere omtale under kap. 144, post 71.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 10,1 mill. kroner.

Kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette

Post 70 Verdensbanken, kan overføres

Norge deltar i den femte kapitaløkningen i Den internasjonale bank for rekonstruksjon og utvikling (IBRD) med 47,6 mill. USD i perioden 2020–2023. I Saldert budsjett 2023 er det bevilget 118,8 mill. kroner til dette. Det avtalefestede beløpet blir 12,7 mill. kroner høyere pga. valutajustering og at dette er siste restbeløpet i kapitalpåfyllingen.

Norge deltar også i kapitaløkningen i Det internasjonale finansieringsinstituttet (IFC) med 38,1 mill. USD i perioden 2020–2025. I Saldert budsjett 2023 er det bevilget 59,4 mill. kroner. Bevilgningsbehovet øker med 6,4 mill. kroner pga. valutajustering av årets avtalefestede beløp.

Bevilgningen på posten foreslås til sammen økt med 19,1 mill. kroner.

Post 71 Regionale banker og fond, kan overføres

Norge deltar i kapitaløkningen i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB) med 56,7 mill. UA (UA tilsvarer IMFs spesielle trekkrettigheter SDR) i perioden 2020–2027, i tillegg til en kapitaløkning i forbindelse med Sør-Sudan (siste innbetaling i 2023) med 0,57 UA. I Saldert budsjett 2023 er det bevilget 90,7 mill. kroner. Det avtalefestede beløpet blir 5,7 mill. kroner høyere pga. valutajustering av årets avtalefestede beløp.

Norge deltar også i kapitaløkningen i Nordic Development Fund (NDF) med 97,3 mill. euro i perioden 2022–2031. I Saldert budsjett 2023 er det bevilget 98,5 mill. kroner. Det avtalefestede beløpet blir 11,4 mill. kroner høyere pga. valutajustering av årets avtalefestede beløp.

Bevilgningen på posten foreslås til sammen økt med 17,1 mill. kroner.

Post 73 Gjeldslette, kan overføres

Forhandlingene om giverlandspåfylling av Afrikafondet for perioden 2023–2025 (AfDF-16) ble ferdigstilt ved slutten av 2022. Beløpene i Prop. 1 S (2022–2023) er dermed anslag for Afrikafondet, og tilhørende gjeldspost (MDRI). Norges forpliktelse under MDRI øker fra 114,6 mill. kroner til 139 mill. kroner for 2023 etter forhandlingene. Dette innebærer et tilleggsbehov på 24,4 mill. kroner. Totalbeløpet for perioden 2023–2025 utgjør 373,6 mill. kroner, jf. forslag om endring i romertallsvedtak.

Bevilgningen foreslås økt med 24,4 mill. kroner.

Kap. 179 Flyktningtiltak i Norge

Post 21 Spesielle driftsutgifter

I henhold til OECD/DACs retningslinjer kan visse førsteårsutgifter til flyktninger og asylsøkere i Norge klassifiseres som offisiell utviklingshjelp (ODA) og inngår i bistandsbudsjettet. Ansvaret for flyktningtiltak i Norge ligger under Justis- og beredskapsdepartementet, Arbeids- og inkluderingsdepartementet, Kunnskapsdepartementet og Barne- og familiedepartementet og budsjetteres over disse departementenes budsjetter. Det legges også til grunn at Helseforetakenes ekstraordinære utgifter til Medevac-pasienter fra Ukraina, som Helse- og omsorgsdepartementet har ansvaret for, kan klassifiseres som bistand. Bevilgningen under kap. 179, post 21 benyttes til å refundere beregnet ODA-andel av utgiftene til de fem departementene.

Basert på rapport fra Beregningsgruppen for utlendingsforvaltningen (BGU) og innspill fra de fem departementene øker anslaget for ODA-godkjente flyktningutgifter fra 1,65 mrd. kroner i Saldert budsjett 2023 til 4,9 mrd. kroner. Beløpet er basert på et planleggingstall på 45 000 ankomster, hvorav 40 000 ukrainere eller andre nasjonaliteter med opphold i Ukraina som vil søke om midlertidig kollektiv beskyttelse i Norge.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 3 278,3 mill. kroner.

Andre saker

Endringer i utenriksministerens og utviklingsministerens ansvarsområder

Det gjøres følgende endringer sammenlignet med ansvarsfordelingen som er angitt i Prop. 1 S (2022–2023), Del I, pkt. 5:

Utviklingsministeren overtar ansvaret for følgende kapitler og poster på Utenriksdepartementets budsjettet:

Kap. 150 Humanitær bistand, post 70 Nødhjelp og humanitær bistand.

Kap. 153 Flyktninger, fordrevne og vertssamfunn, post 70 Flyktninger og internt fordrevne.

I tillegg flyttes ansvaret for utviklingssamarbeidet i Nord-Afrika fra utenriksministeren til utviklingsministeren.

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Finansdepartementets rundskriv R-101 fastsetter hvilke eiendels- og gjeldsposter som skal inngå i mellomværende med statskassen. Andre unntak fra kontantprinsippet skal gjøres på grunnlag av uttrykkelig vedtak av Stortinget. Utenriksdepartementet har behov for unntak fra kontantprinsippet knyttet til visse typer transaksjoner ved norske utenriksstasjoner. Jf. Rundskriv R-101, pkt. 5.1.1. skal mottatt depositum i forbindelse med utlån av eiendeler eller sikkerhetsstillelse føres mot mellomværende med statskassen, men bestemmelsen omtaler ikke øvrige depositumsføringer. Jf. særavtale om tillegg, ytelser og godtgjørelser i utenrikstjenesten §8-9 skal norske utenriksstasjoner dekke utgifter til barns skolegang og barnehage innenfor gjeldende satser og bestemmelser. Flere steder krever utdanningsstedet eller vertslandets bestemmelser at utenriksstasjonen betaler depositum ved opptak til skole eller barnehage. Utbetalte depositum anses derfor som langsiktige fordringer som gjøres opp basert på vilkår i avtalen med utdanningsstedet.

Utenriksdepartementet ber derfor om Stortingets samtykke til å føre utbetalinger knyttet til refunderbart depositum for barnehage og skoleplass for medfølgende barn ved norske utenriksstasjoner mot mellomværende med statskassen, jf. forslag til romertallsvedtak. Fullmakten kommer i tillegg til nåværende fullmakter for statsbudsjettet 2023, jf. XIV Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen i Saldert budsjett 2023.

Det internasjonale gjeldssletteinitiativet (MDRI)

Jf. omtale under kap. 172, post 73 Gjeldslette ble forhandlingene om giverlandspåfylling av Afrikafondet for perioden 2023–2025 (AfDF-16) ferdigstilt ved slutten av 2022 etter at 2023-budsjettet ble lagt frem av regjeringen. Beløpene i Prop. 1 S (2022–2023) er dermed anslag for Afrikafondet, og tilhørende gjeldspost (MDRI). Norges forpliktelse under MDRI øker fra 114,6 mill. kroner til 139 mill. kroner for 2023 etter forhandlingene. Dette innebærer et tilleggsbehov på 24,4 mill. kroner. Totalbeløpet for perioden 2023–2025 utgjør 373,6 mill. kroner. Dermed må beløpet også oppdateres i romertallsvedtak XIII, punkt 2 i Saldert budsjett 2023, jf. forslag til romertallsvedtak.

Norfund

Kap. 162, post 75 posten dekker i tillegg til risikokapital også midler til en ordning for prosjektutvikling og risikoavlastning som Norfund forvalter. I Prop. 1 S (2022–2023) står det ved en feil at det er satt av 130 mill. kroner til dette formålet i 2023. Riktig beløp til denne ordningen i 2023 er 23,2 mill. kroner. Resten av årets bevilgning på posten går til risikokapital til Norfund.

2.2 Kunnskapsdepartementet

Kap. 200 Kunnskapsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å redusere bevilgningen med 105 000 kroner mot tilsvarende økning på Kommunal- og distriktsdepartementets kap. 510, post 01, for å finansiere Departementsakademiet. Se omtale under kap. 510, post 01.

Bevilgningen foreslås økt med 3,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 1,6 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 5,1 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Kunnskapsdepartementet skal i samarbeid med Statsbygg iverksette tiltak for å forbedre beredskapen i kontorlokalene. Bevilgningen foreslås derfor økt med 3,5 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås økt med 0,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 3,6 mill. kroner.

Kap. 201 Analyse og kunnskapsgrunnlag

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Det foreslås å redusere bevilgningen med 600 000 kroner mot en tilsvarende økning på kap. 285, post 55 til et sekretariat i Norges forskningsråd for samfunnsoppdrag om inkludering av barn og unge. Se også omtale under kap. 285, post 55.

Bevilgningen foreslås økt med 6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 5,4 mill. kroner.

Kap. 223 Diamanten skole

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

I 2023-budsjettet har Diamanten skole fått egne driftsposter over kap. 223. Tidligere lå postene sammen med de statlige samiske skolene på kap. 222. Ved en inkurie fikk ikke kap. 223, post 45 stikkordet kan overføres, slik kap. 222, post 45 har. Det foreslås derfor at posten får stikkordet kan overføres.

Bevilgningen foreslås økt med 12 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Kap. 224 Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre

Post 70 Freds- og menneskerettighetssentre

Narviksenteret har utviklet et digitalt register over norske soldater som deltok i kampene i Norge i 1940. Det foreslås å øke bevilgningen med 0,7 mill. kroner til registeret.

Bevilgningen foreslås økt med 2,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 3,1 mill. kroner.

Kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen

Post 64 Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge

Det foreslås å øke bevilgningen med 142,7 mill. kroner som følge av høyere anslag for antall elever som utløser tilskudd enn lagt til grunn i saldert budsjett. Merbehovet gjelder i hovedsak flyktninger fra Ukraina.

Bevilgningen foreslås økt med 6,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 148,9 mill. kroner.

Post 75 Grunntilskudd

Det foreslås å øke bevilgningen med 75 000 kroner mot en tilsvarende reduksjon under kap. 2410, post 01. Midlene gjelder økt tilskudd til Elevorganisasjonen som følge av at styret i Lånekassen er avviklet og at organisasjonen derfor ikke lenger vil få honorar for styrevervet.

Bevilgningen foreslås økt med 2,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 2,2 mill. kroner.

Kap. 3225 Tiltak i grunnopplæringen

Post 04 Refusjon av ODA-godkjente utgifter

Det foreslås å øke bevilgningen med 151,2 mill. kroner. Endringen skyldes økt anslag for tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold som følge av krigen i Ukraina, jf. kap. 225, post 64.

Kap. 226 Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 21,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 0,1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Tilskudd til trykte læremidler, samiske læremidler og kompetansebyggende tiltak

Det foreslås å øke bevilgningen med 150 mill. kroner til læremidler og implementering av fagfornyelsen i grunnskolen. 115 mill. kroner skal benyttes til et ettårig øremerket tilskudd til innkjøp av trykte læremidler i grunnskolen. 5 mill. kroner skal bidra til utvikling av samiske læremidler og tildeles Sametinget, og 30 mill. kroner skal gå til kompetansebyggende tiltak for å bidra til å øke skolenes kompetanse til å ta i bruk de nye læreplanene i fagfornyelsen.

Tiltak for å gi bedre tilgang på kompetanse for å kunne ivareta nyankomne

Det foreslås å øke bevilgningen med 20 mill. kroner til tiltak som skal bidra til bedre bemanning og høyere kompetanse i barnehage og skole når det gjelder nyankomne barn, unge og voksne. Tiltakene skal bidra til at elever i større grad får likeverdige muligheter til utdanning og til sosial utjevning.

Ifølge kommunene er de største utfordringene når det gjelder å gi fordrevne barn og unge fra Ukraina et tilfredsstillende barnehage- og skoletilbud, knyttet til å skaffe nok og kvalifisert personell.

Bevilgningen skal blant annet gå til å utvikle etter- og videreutdanningstilbud i innføring i norsk barnehage og skole for personer som har relevant pedagogisk utdanning fra utlandet, samt til å utvide ordningen med fleksibel opplæring.

Utvalg om barn og unges skjermbruk, helse, læring, livskvalitet og oppvekst

Det foreslås å øke bevilgningen med 6 mill. kroner til å opprette et skjermbrukutvalg. Utvalget skal se nærmere på hvilke følger skjermbruk har for barn og unge. For eksempel kan hvordan skjermbruk påvirker barns konsentrasjonsevne, søvnkvalitet, trivsel, psykisk helse, læring m.m. være aktuelle problemstillinger. Utvalget vil foreslå aktuelle tiltak for å møte ev. utfordringer som avdekkes. Et solid kunnskapsgrunnlag og gode forslag til tiltak skal bidra til bedre beslutninger lokalt og sentralt om forhold som gjelder barn og unges skjermbruk og helse, læring, livskvalitet og oppvekst.

Tiltak for små og spesialiserte utdanninger innen spesialpedagogikk

Barn, unge og voksne med sansetap er en sårbar gruppe som trenger tilgang på pedagoger med særskilt kompetanse. Dette krever at det finnes tilbud om smale, spesialiserte og små utdanninger innenfor disse områdene. Regjeringen vurderer at det er nødvendig å bevare utdanningen på disse områdene. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 5 mill. kroner til dette formålet.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 203 mill. kroner.

Kap. 227 Tilskudd til særskilte skoler

Post 78 Tilskudd

Innenfor forslaget til økt bevilgning som følge av ekstraordinær prisjustering, vil departementet gi 0,7 mill. kroner i økt tilskudd til Den franske skolen i Oslo og 3,1 mill. kroner til Signo grunn- og videregående skole. Økningen til Signo grunn- og videregående skole skyldes at skolen har økonomiske utfordringer knyttet til internatdriften.

Den franske skolen i Oslo

Norge har gjennom en bilateral avtale et langsiktig og godt samarbeid med Frankrike om utdanning. Den franske skolen i Oslo er en sentral del av dette samarbeidet. Norge har siden 2002 forpliktet seg til å bidra med 4 mill. kroner årlig til drift av skolen. Statstilskuddet til skolen er i 2023 på 33,6 mill. kroner, det vil si mer enn fem ganger høyere enn Norges forpliktelse prisjustert til 2023-kroner.

Den franske skolen vil få økonomiske utfordringer som følge av økt husleie fra skoleåret 2025-26. Økningen skyldes at lokalene skolen leier av Oslo kommune skal renoveres, og dagens relativt lave husleie vil ikke kunne videreføres etter renoveringen.

Regjeringen tar sikte på å øke tilskuddet til skolen med 10 mill. kroner fra skoleåret 2025-26. Med dette vil tilskuddet til Den franske skolen være på om lag samme nivået som om skolen var godkjent etter privatskoleloven. Regjeringen legger derfor til grunn at norske myndigheter med dette har bidratt til at skolen skal kunne ha en bærekraftig drift på lang sikt, og at en løsning på videre finansieringsbehov må finnes i dialog mellom skolen, franske myndigheter og Oslo kommune. Kunnskapsdepartementet vil, i dialog med skolen, sette vilkår for antallet elever skolen kan ha.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 3,9 mill. kroner

Kap. 229 22. juli-senteret

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

Bevilgningen foreslås økt med 1,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 1 000 kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Bevare spor etter 22. juli i regjeringskvartalet – veggutsnitt fra Høyblokken

Ved behandlingen av Meld. St. 21 (2018–2019) Nytt regjeringskvartal, vedtok Stortinget enstemmig å be om at så mye som mulig av 22. juli-senteret slik det var i Høyblokken, bevares og blir et viktig element i det nye regjeringskvartalet. Basert på faglige råd fra Norsk institutt for kulturminne-forskning og 22. juli-senteret, er det besluttet å ta vare på et veggutsnitt av et betongelement fra Høyblokken med synlige skader etter terrorangrepet 22. juli 2011. Veggelementet vurderes som et av de mest sentrale sporene etter 22. juli 2011 i regjeringskvartalet, og skal flyttes fra departementslokalene og inn i det nye permanente 22. juli-senteret. Kostnadene til bevaring av veggutsnittet var ikke inkludert da kostnadsrammen for senteret ble vedtatt. For å dekke utgiftene til dette foreslås det å øke bevilgningen med 6 mill. kroner.

Anskaffe utstyr til dokumentasjon av vitneberetninger

22. juli-senteret har gjennom flere år filmet vitneberetninger som dokumenterer tidsvitners opplevelser 22. juli 2011 og i tiden etterpå, og dette er et viktig ledd i senterets dokumentasjonsarbeid. Det foreslås å øke bevilgningen med 0,5 mill. kroner til å anskaffe teknisk utstyr for dokumentasjon.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 7,6 mill. kroner.

Kap. 230 Statlig spesialpedagogisk tjeneste

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen med 10 mill. kroner for å forbedre læremiddeltilbudet til elever med varige og omfattende behov for tilrettelegging. Statped har ansvar for utvikling, tilrettelegging og produksjon av læremidler for blinde og sterkt svaksynte og døve og tegnspråklige elever. Statped skal også gi tjenester til kommuner og fylkeskommuner innen sine målgrupper, og dette kan også inkludere støtte til å tilrettelegge opplæringssituasjonen og valg, bruk og tilpasning av læremidler. Tiltaket vil føre til en utvidet og mer helhetlig innsats på læremiddelfeltet, knyttet til produksjon og støtte til tilrettelegging.

Bevilgningen foreslås økt med 5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 0,4 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 15,4 mill. kroner.

Kap. 3230 Statlig spesialpedagogisk tjeneste

Post 01 Inntekter ved oppdrag

Inntekter på kap. 3230, post 01 er direkte knyttet til utgifter på kap. 230, post 21. Det foreslås derfor å øke posten med 0,4 mill. kroner slik at nivået blir likt som på kap. 230, post 21.

Kap. 231 Barnehager

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 5 mill. kroner for å finne rom for andre satsinger.

Det foreslås å bevilge 4,1 mill. kroner til KS og prosjektet GoogleDPIA innenfor rammen på posten. GoogleDPIA er et underprosjekt i prosjektporteføljen SkoleSec. Prosjektet skal bidra til en nasjonal vurdering av personvernkonsekvenser (DPIA) ved bruk av Googles løsninger i barnehage, grunn- og videregående opplæring. Prosjektet er et viktig utgangspunkt for oppfølging av tiltak i Strategi for digital kompetanse og infrastruktur i barnehage og skole.

Bevilgningen foreslås økt med 16,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 36 000 kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 11,1 mill. kroner.

Kap. 257 Kompetanseprogrammet

Post 70 Tilskudd, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 25 mill. kroner på bakgrunn av overføring av ubrukt bevilgning fra 2022.

Bevilgningen foreslås økt med 4,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 20,7 mill. kroner.

Kap. 258 Tiltak for livslang læring

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 35 mill. kroner på bakgrunn av overføring av ubrukt bevilgning fra 2022.

Bevilgningen foreslås økt med 2,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 42 000 kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 32,3 mill. kroner.

Kap. 260 Universiteter og høyskoler

Post 50 Statlige universiteter og høyskoler

Bevilgningen foreslås økt med 827,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 109,4 mill. kroner som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Studieplasser

Det er ikke et utdanningstilbud i Norge i dag som dekker et voksende behov for flyingeniører i forsvarssektoren og i sivil sektor, og nødvendig sikkerhetsklarering fører til at rekruttering fra utlandet i liten grad kan fylle dette kompetansebehovet. Regjeringen foreslår 5 mill. kroner i hhv. 2023 og 2024 for å dekke kostnader ved å etablere et utdanningstilbud som kan møte dette behovet. Videre legges det opp til at midlene tildeles Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU). Det legges til grunn ordinært opptak av studenter fra og med 2024, tilsvarende 25 treårige studieplasser i kategori E. Forslaget innebærer derfor i tillegg 1,1 mill. kroner til studieplasser og 0,4 mill. kroner til Lånekassens utdanningsstøtte i 2024. Fullt opptrappet med vedvarende opptak av nye kull er studieplassutgiftene inkludert resultatbasert uttelling anslått til 10,6 mill. kroner og utgiftene til utdanningsstøtte anslått til om lag 2,5 mill. kroner fra og med 2029.

I 2022 bevilget Stortinget midler tilsvarende 1 000 nye fireårige studieplasser beregnet i kategori D rettet mot flyktninger som følge av krigen i Ukraina. Bevilgningen ble redusert til tilsvarende 500 plasser i 2023, jf. Innst. 12 S (2022–2023) og Prop. 1 S (2022–2023). Det ble samtidig varslet at regjeringen ville komme tilbake i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2023 med forslag om å justere bevilgningen opp igjen inntil 1 000 plasser dersom antall studenter ble høyere, og ned dersom studieplassene ikke ble brukt.

På bakgrunn av rapporteringen fra de institusjonene som fikk tildelt midler til disse studieplassene, foreslår regjeringen å videreføre bevilgning tilsvarende 500 plasser. Den samlede bevilgningen til formålet er 50,3 mill. kroner i 2023. Bevilgningen for de 500 plassene er midlertidig og skal fases ut fra og med 2026, eller tidligere dersom plassene ikke blir brukt.

Rapporteringen innebærer at departementet omfordeler 102 plasser mellom institusjonene, og bevilgningen på post 50 reduseres med 0,1 mill. kroner.

Simulerings- og øvingssenter for helseutdanningene i Kristiansund

Byggingen av den nye Campus Kristiansund startet i 2022 som et samarbeid mellom Høgskolen i Molde, Høgskolesenteret i Kristiansund og Nordmøre Næringsforum, Kristiansund kommune og Møre og Romsdal fylkeskommune. Høgskolen i Molde tilbyr studier ved studiestedet i Kristiansund innenfor bl.a. helse- og sosialfagutdanninger og logistikk. Regjeringen ønsker å styrke høyskolens satsing i Kristiansund og foreslår en engangsbevilgning på 5 mill. kroner til simulerings- og øvingssenter for helseutdanningene.

Utdanningstilbud for jødiske veivisere

I 2018 bevilget Stortinget 720 000 kroner for å finansiere et videreutdanningstilbud for jødiske veivisere ved OsloMet – storbyuniversitetet. Det er avklart mellom aktørene at Universitetet i Oslo skal stå for tilbudet fra og med høsten 2023, og det foreslås derfor å flytte midlene til Universitetet i Oslo, som i 2023 utgjør 0,8 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 947,1 mill. kroner.

Post 70 Private høyskoler

Bevilgningen foreslås økt med 47 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 0,1 mill. kroner som følge av omfordeling av studieplasser rettet mot flyktninger som følge av krigen i Ukraina. Se omtale under post 50.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 47,1 mill. kroner.

Kap. 270 Studentvelferd

Post 74 Tilskudd til velferdsarbeid mv.

Bevilgningen foreslås økt med 1,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås å øke bevilgningen med 225 000 kroner mot en tilsvarende reduksjon under kap. 2410, post 01. Midlene gjelder økt tilskudd til Norsk studentorganisasjon, Organisasjon for Norske Fagskolestudenter og Association of Norwegian Students Abroad (75 000 kroner per organisasjon) som følge av at organisasjonene ikke lenger vil få honorar for å sitte i styret til Lånekassen, som er avviklet.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 2 mill. kroner.

Kap. 271 Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 1,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 0,2 mill. kroner som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Tilleggsbevilgning til arbeidet med akkreditering, omstilling m.m.

Bevilgningen til NOKUT foreslås økt med 3,5 mill. kroner til bl.a. arbeid med å etablere institusjonsakkreditering i høyere yrkesfaglig utdanning, for å bidra til at NOKUT kan håndtere restansen av søknader om akkreditering av nye fagskoleutdanninger og bidra til å dekke omstillingskostnader i NOKUT.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 4,8 mill. kroner.

Kap. 272 Tiltak for internasjonalisering og høyere utdanning

Post 51 Tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 71

Det foreslås å redusere bevilgningen med 5,7 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 288, post 74 for kontingenten til Europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Ce-defop). Det vises til nærmere omtale under kap. 288, post 74.

Post 52 Tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 72

Behovet for praksisplasser er stort, spesielt i den kommunale helse- og omsorgstjenesten. Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse (HK-dir) har i 2022 fordelt 50 mill. kroner for å dekke bo- og reiseutgifter for helse- og sosialfagstudenter, for å kunne ta i bruk flere praksisplasser langt unna campus. Rapportering per februar 2023 viser at bruken av midlene foreløpig har omfattet 1157 studenter, der 108 studenter har gjennomført praksisopphold i 47 kommuner som er helt nye tilbydere av praksisplasser. De resterende 2397 studentene som det er søkt om, vil gjennomføre praksis i løpet av 2023. Det er forventet at dette vil øke antallet nye kommuner som tilbyr praksisplasser betydelig. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 20 mill. kroner i 2023 for å finansiere merbehovet for bo- og reisestøtte til studentene som skal i praksis.

Post 71 Tilskudd til tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 51

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse (HK-dir) betaler årlig Norges godtgjørelse til de andre nordiske landene for den nordiske avtalen om gjensidig tilgang til høyere utdanning. HK-dir har i 2023 fått tildelt 71,4 mill. kroner til formålet. På grunn av valutaendringer er faktisk innbetalt kontingent 59,5 mill. kroner. Bevilgningen på posten foreslås derfor redusert med 14,9 mill. kroner.

Kap. 273 Kunnskapssektorens tjenesteleverandør – Sikt

Post 50 Virksomhetskostnader

Bevilgningen foreslås økt med 3,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 1,8 mill. kroner som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Drift av Samordna opptak

Kunnskapssektorens tjenesteleverandør (Sikt) har i 2023 startet utviklingen av et nytt teknisk it-system for Samordna opptak som skal redusere de store risikoene i dagens system. Målet er å utvikle et sikkert, pålitelig og fremtidsrettet system, slik at opptaket til universiteter, høyskoler og fagskoler kan gjennomføres også i kommende år. Det er anslått økte kostnader ved drift og forvaltning av systemet allerede i 2023, og det foreslås å øke bevilgningen til Sikt med 3 mill. kroner i 2023. Se nærmere omtale av Samordna opptak-prosjektet under Andre saker.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 8,6 mill. kroner.

Kap. 275 Tiltak for høyere utdanning og forskning

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

Det vises til Prop. 1 S (2022–2023) for Kunnskapsdepartementet der det står at 65,8 mill. kroner skal gå til partnerskapssamarbeid mellom lærerutdanningsinstitusjoner og skole- og barnehageeiere. I 2023 vil 1,1 mill. kroner av midlene til partnerskap omdisponeres til arbeidet med å redusere rammeplanstyringen av lærerutdanningene, som er en oppfølging av Meld. St. 19 (2020–2021) Styring av statlige universiteter og høyskoler. Arbeidet skal bidra til høyere kvalitet i lærerutdanning for at skoleelever og barnehagebarn skal få bedre opplæring og et bedre pedagogisk tilbud, i tråd med intensjonene med partnerskapsmidlene. Arbeidet vil involvere aktørene som tilbyr lærerutdanning, studenter og representanter for yrkesfeltet.

Bevilgningen foreslås økt med 3,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 48 000 kroner som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Kap. 285 Norges forskningsråd

Post 55 Virksomhetskostnader

Bevilgningen foreslås økt med 15,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 3,4 mill. kroner som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Mission Innovation Zero-Emission Shipping

Forskningsrådet skal øke den administrative oppfølgingen av Mission Innovation Zero-Emission Shipping i 2023. I statsbudsjettet 2023 er det overført 1,5 mill. kroner fra Klima- og miljødepartementet til Forskningsrådet. Det foreslås å overføre ytterligere 1,5 mill. kroner fra Klima- og miljødepartementets kap. 1410, post 51 for å dekke Forskningsrådets virksomhetskostnader til oppdraget.

Fagfellevurdering

Klima- og miljødepartementet har gitt Forskningsrådet et oppdrag om å gjennomføre en naturvitenskapelig fagfellevurdering av fagsystemet for økologisk tilstand. Oppdraget skal gjennomføres i 2023 og 2024. Det foreslås å overføre 1 mill. kroner fra Klima- og miljødepartementets kap. 1410, post 21 for å dekke Forskningsrådets virksomhetskostnader til oppdraget.

Nasjonalt koordineringssenter for cybersikkerhet

Justis- og beredskapsdepartementet har i 2023 gitt Nasjonal sikkerhetsmyndighet og Norges forskningsråd i oppdrag å være det nasjonale koordineringssenteret for cybersikkerhet for hele programperioden til DIGITAL, som varer ut 2027. Det foreslås å overføre 1,2 mill. kroner fra Justis- og beredskapsdepartementets kap. 400, post 23 for å dekke Forskningsrådets virksomhetskostnader til oppdraget.

Energi 21

Olje- og energidepartementet vil øke bidraget til styrets og sekretariatets arbeid med Energi21-strategien. Bidraget skal benyttes til kunnskapsinnhenting og studier til bruk i styrets arbeid med oppfølging og utvikling av strategien. Det foreslås derfor å overføre 1 mill. kroner fra Olje- og energidepartementets kap. 1850, post 50 for å dekke Forskningsrådets virksomhetskostnader til oppdraget.

Sekretariat for samfunnsoppdrag om inkludering av barn og unge

I Langtidsplanen for forskning og høyere utdanning (LTP) 2023-2032 lanserte regjeringen et målrettet samfunnsoppdrag om inkludering av barn og unge i utdanning, arbeids- og samfunnsliv. I 2023 skal det gjennomføres en design- og implementeringsfase for samfunnsoppdraget, der man skal konkretisere og beslutte tallfestede mål og delmål for samfunnsoppdraget. Det skal også gjennomføres en bred innspills- og involveringsprosess for dette. Det foreslås å overføre totalt 1,8 mill. kroner til Kunnskapsdepartementets kap. 285, post 55, til et sekretariat i Forskningsrådet som skal konkretisere samfunnsoppdraget. Kostnadene fordeles med 600 000 kroner hver fra Barne- og familiedepartementets kap. 847, post 01, Helse- og omsorgsdepartementets kap. 714, post 21 og Kunnskapsdepartementets kap. 201, post 21.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 25,1 mill. kroner.

Kap. 288 Internasjonale samarbeidstiltak

Post 72 Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner

Norge er gjennom sin deltakelse i en rekke ulike internasjonale grunnforsknings-organisasjoner forpliktet til å betale kontingent. Kap. 288, post 72 dekker norsk deltakelse i:

Den europeiske organisasjon for kjerneforskning (CERN)

Det europeiske molekylærbiologiske laboratorium (EMBL)

European Molecular Biology Conference (EMBC)

European Synchrotron Radiation Facility (ESRF)

International Agency for Research on Cancer (IARC)

Kunnskapsdepartementet har mottatt endelig informasjon om kontingentene til de internasjonale grunnforskningsorganisasjonene for 2023. Budsjettene for de fleste organisasjonene var ikke fastsatt da statsbudsjettet for 2023 ble lagt frem, men ble først vedtatt rett før årsskiftet. Basert på de mottatte kontingentkravene for 2023 foreslås bevilgningen økt med 31,8 mill. kroner.

Post 73 EUs rammeprogram for forskning og innovasjon

Det foreslås å øke bevilgningen med 56,2 mill. kroner. Endringen skyldes oppdatert kontingentanslag basert på utkast til utbetalingsbudsjett fra Europakommisjonen og valutakursjusteringer.

Post 74 EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 8,4 mill. kroner. Endringen skyldes oppdatert kontingentanslag basert på utkast til utbetalingsbudsjett fra Europakommisjonen og valutakursjusteringer for kontingenten til Erasmus+ på 2,7 mill. kroner, samt flytting av kontingent for Europeisk senter for utvikling av yrkesrettet utvikling (Cedefop).

Med bakgrunn i pågående prosess med innlemmelse av Europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop) i EØS-avtalen, flyttes kontingenten fra kap. 272, post 51 til kap. 288, post 74. Kontingenten vil fra og med 2023 inngå som en del av utbetalingsbudsjettet departementet mottar av EFTA-sekretariatet, og følger samme prosess som kontingenten for Erasmus+. Kap. 272, post 51 reduseres med tilsvarende beløp.

Post 75 UNESCO-kontingent

Det foreslås å øke bevilgningen med 2,5 mill. kroner, som følge av oppdatert kontingentanslag. Se også omtale under kap. 3288, post 04.

Kap. 3288 Internasjonale samarbeidstiltak

Post 04 Refusjon av ODA-godkjente utgifter

Kontingenten til International Agency for Research on Cancer (IARC) utløser rett til refusjon av ODA-utgifter. Norge kan regnskapsføre 51 pst. av kontingenten som bistandsmidler. En justering av kontingentene til IARC fører til en økning i refusjonen på 0,4 mill. kroner.

Kontingentforpliktelsen for norsk medlemskap i UNESCO utløser rett til refusjon av ODA-godkjente utgifter på 60 pst. Økte utgifter til kontingent til UNESCO fører til en økning i refusjonen på 1,5 mill. kroner.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 2 mill. kroner.

Kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 4,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 0,7 mill. kroner som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Fremtidens innkreving

Lånekassen deltar i prosjektet Fremtidens innkreving. Det foreslås å øke bevilgningen med 1,6 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1618, post 22 under Finansdepartementet for å dekke utgifter til prosjektet.

Avvikling av styret i Lånekassen

Styret i Lånekassen ble lagt ned fra 1. januar 2023. Elev- og studentorganisasjonene fikk honorar for å sitte i styret. For å kompensere for tap av styregodtgjørelse foreslås det å redusere bevilgningen med 0,3 mill. kroner mot en tilsvarende samlet økning av tilskuddene til organisasjonene under kap. 225, post 75 og kap. 270, post 74.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 6,3 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

Bevilgningen foreslås økt med 0,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås å øke bevilgningen med 20 mill. kroner til utvikling av IT-systemer i Lånekassen for å gjøre utdanningsstøtteordningene bedre tilpasset voksne som tar korte og fleksible utdanninger. Med forslaget vil det totalt være bevilget 60 mill. kroner til utviklingen i 2022 og 2023. I tillegg kommer det Lånekassen dekker innenfor gjeldende ramme. Bevilgningsbehovet var tidligere anslått til 50 mill. kroner, men kostnadene har økt bl.a. som følge av forsinkelser på bakgrunn av arbeid med strømstipend til studenter i 2022.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 20,5 mill. kroner.

Post 50 Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

Det foreslås å redusere bevilgningen med 246,6 mill. kroner som følge av anslagsendringer. Endringen skyldes i hovedsak redusert anslag for lån som kan gjøres om til stipend (omgjøringslån), og lavere anslag for antall mottakere av lån og stipend.

Post 70 Utdanningsstipend, overslagsbevilgning

Bevilgningsbehovet reduseres med 164,5 mill. kroner som følge av lavere anslag for antall mottakere av flyktningstipend. Nye anslag for blant annet foreldrestipend, tilleggsstipend for personer med nedsatt funksjonsevne og sykestipend øker bevilgningsbehovet. Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 52,4 mill. kroner.

Post 71 Andre stipend, overslagsbevilgning

Det foreslås å øke bevilgningen med 14,5 mill. kroner. Endringen skyldes i hovedsak høyere anslag for reisestipend for studenter og elever i land utenfor Norden.

Post 72 Rentestøtte, overslagsbevilgning

Bevilgningen dekker kostnadene ved å gi rentefrie lån i studietiden, og rentestøtten er dermed et uttrykk for hvor mye staten subsidierer lånedelen av støtteordningene med. Som følge av et lavere anslag for nye utlån er budsjettbehovet redusert med 82,8 mill. kroner.

Post 73 Avskrivninger, overslagsbevilgning

Det foreslås å redusere bevilgningen med 33,1 mill. kroner. Endringen skyldes i hovedsak redusert anslag for antall personer som får slettet gjeld på grunn av uførhet.

Post 74 Tap på utlån

Det foreslås å redusere bevilgningen med 55 mill. kroner som følge av lavere anslag for lån som blir permanent overført til Statens innkrevingssentral.

Post 90 Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

Basert på observert utvikling i inneværende studieår anslås samlet utlån i 2023 å bli 1 253 mill. kroner lavere enn lagt til grunn. Det er i hovedsak anslaget for basislån som reduseres som følge av færre mottakere av lån og stipend. Øvrige anslagsendringer på posten som knytter seg til renter, øker bevilgningsbehovet. Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 1 156,3 mill. kroner.

Kap. 5310 Statens lånekasse for utdanning

Post 29 Termingebyrer

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,2 mill. kroner som følge av redusert anslag for gebyrinntekter ved førstegangsvarsel.

Post 89 Purregebyrer

Det foreslås å øke bevilgningen med 9 mill. kroner på bakgrunn av observert økt antall purringer.

Post 90 Redusert lån og rentegjeld

Det foreslås å redusere bevilgningen med 493,4 mill. kroner. Endringen skyldes i hovedsak redusert anslag for innbetaling av renter fra tidligere perioder.

Post 93 Omgjøring av utdanningslån til stipend

Basert på regnskapstall fra 2022 foreslås det å øke bevilgningen med 117,3 mill. kroner.

Kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning

Post 80 Renter

Det foreslås å øke bevilgningen med 122,3 mill. kroner. Hovedårsaken er økt anslag for opptjente, ikke-betalte renter.

Andre saker

Utvikling av nytt it-system for Samordna opptak

Det vises til omtalen av arbeidet med et nytt IT-system for Samordna opptak i Prop. 1 S (2022–2023) for Kunnskapsdepartementet. Samordna opptak står for gjennomføringen av opptaket til høyere utdanning, som i 2023 gjelder over 135 000 søkere. De digitale systemene for å behandle søknader ble utviklet på 1990-tallet og tidlig på 2000-tallet. Systemene er i dag utdaterte, har høy driftsrisiko, er lite brukervennlige og oppfyller ikke lovkrav til datasystemer. Det ble derfor i statsbudsjettet for 2023 bevilget 53,7 mill. kroner til å starte arbeidet med å utvikle et nytt it-systemet for Samordna opptak. Det ble samtidig opplyst at regjeringen ville komme tilbake til RNB for 2023 med en endelig kostnadsramme for prosjektet.

Kunnskapsdepartementet har mottatt et oppdatert beslutningsgrunnlag fra Kunnskapssektorens leverandør (Sikt) og Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse (HK-dir), som samarbeider om utviklingen av det nye systemet. Prosjektet er under terskelverdien for digitaliseringsprosjekter i statens prosjektmodell, jf. rundskriv R-108, men er likevel kvalitetssikret gjennom to supplerende analyser.

Prosjektet er delt i to faser. Fase 1 (2023–2025) omfatter utvikling av det nødvendige systemet for gjennomføring av opptak til høyere utdanning og utgjør den største delen av prosjektet. Fase 2 (2026–2027) omfatter utvikling av andre opptak med stort samfunnsøkonomisk gevinstpotensial, for eksempel fagskole, master-, emne- og lokale opptak, samtidig som det økonomisk sett utgjør en relativt liten andel av prosjektet. Mens fase 1 er risikoreduserende og sikrer at systemene som brukes for å gjennomføre opptaket til høyere utdanning ikke bryter sammen, vil fase 2 kunne bidra til andre gevinster ved å digitalisere og automatisere nye opptaksområder. Kvalitetssikrer har kun vurdert kostnadsanslag og tilhørende usikkerhet for fase 1.

Kvalitetssikrer anbefaler en styringsramme (P50) på 197 mill. kroner og en kostnadsramme (P85) på 231 mill. kroner for fase 1 av prosjektet, men vurderer at fase 2 også bør gjennomføres. Regjeringen anbefaler at det tas en endelig investeringsbeslutning for hele prosjektet nå. Det anbefales at styrings- og kostnadsrammen for fase 1 settes i tråd med kvalitetssikrers anbefaling, og den økonomiske rammen for fase 2 settes i tråd med Sikt og HK-dirs anslag for forventet kostnad på 33,3 mill. kroner. Fase 2 styres med «design-to-cost» som prosjektstrategi, dvs. at nytten skal maksimeres innenfor den fastsatte økonomiske rammen.

Regjeringen foreslår at prosjektets samlede styrings- og kostnadsramme settes til hhv. 230,4 og 264,4 mill. kroner.

Unntak fra krav om institusjonsakkreditering som vilkår for tilskudd

Universitets- og høyskoleloven § 8-3 første ledd stiller krav om at private høyskoler skal ha institusjonsakkreditering for å kunne få statstilskudd. Begrunnelsen for kravet har vært å sikre faglig nivå ved private høyskoler på linje med statlige institusjoner og legge til rette for mulige sammenslåinger. Loven § 8-3 andre ledd åpner for å gjøre unntak fra kravet om institusjonsakkreditering hvis det er «særlig samfunnsmessige behov» for utdanningen. I Prop. 9 L (2019–2020) Endringer i universitets- og høyskoleloven (vilkår for statstilskudd til private høyskoler), jf. Innst. 76 L (2019–2020), er det lagt til grunn at unntaksbestemmelsen skal praktiseres snevert. Institusjonsakkreditering er et vilkår etter gjeldende lov, men gir ikke automatisk rett til tilskudd.

Departementet fastsatte i 2020 i forskrift en overgangsordning om at de private høyskolene som i dag får statstilskudd, men som ikke har institusjonsakkreditering, må oppfylle kravet innen 1. januar 2025 for å kunne få statsstøtte. Alternativt at de slår seg sammen med en institusjon som har slik akkreditering. Av 15 private institusjoner som får tilskudd over Kunnskapsdepartementets budsjett, er det seks høyskoler som ikke har institusjonsakkreditering og som inngår i overgangsordningen. Dette gjelder Høyskolen for ledelse og teologi, Bergen Arkitekthøgskole, Steinerhøyskolen, Barrat Due musikkinstitutt, Høgskulen for grøn utvikling og Høyskolen for dansekunst.

Regjeringen viser til at en viktig begrunnelse for kravet om institusjonsakkreditering for å kunne motta statsstøtte var at det er et objektivt kriterium som tar hensyn til ønsket om likebehandling mellom private og statlige institusjoner. Alle de statlige høyskolene har i dag institusjonsakkreditering. Samtidig vurderes det som krevende for de små, spesialiserte institusjonene å oppnå kravene for institusjonsakkreditering, og regjeringen foreslår derfor å gi Høyskolen for ledelse og teologi, Bergen Arkitekthøgskole, Steinerhøyskolen, Barrat Due musikkinstitutt, Høgskulen for grøn utvikling og Høyskolen for dansekunst mer tid til dette arbeidet og forlenge unntaksperioden til og med 2030.

2.3 Kultur- og likestillingsdepartementet

Kap. 300 Kultur- og likestillingsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten skal dekke lønns- og driftsutgifter for departementet.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 1,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og for dekning av utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Med bakgrunn i det planlagte Departementsakademiet foreslås bevilgningen redusert med 53 000 kroner mot tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 510 Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon, post 01 Driftsutgifter, på Kommunal- og distriktsdepartementets budsjett.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 1,9 mill. kroner.

Post 79 Til disposisjon

Bevilgningen på posten skal dekke nye behov som oppstår i budsjettet, og nyttes til å dekke tilskudd til enkelttiltak og prosjekter som i sin karakter ikke hører hjemme under andre tilskuddsposter på Kultur- og likestillingsdepartementets budsjett.

Regjeringen vil støtte opp under kulturlivet i hele landet. Bevilgningen på posten foreslås økt med 9,3 mill. kroner som engangstilskudd til lokale prosjekter og tiltak som har søkt om tilskudd i 2023, fordelt med:

1 mill. kroner til Peacepaintingsenter i Bindal

1 mill. kroner til Norsk revyfaglig senter på Høylandet

1 mill. kroner til prosjektet Kulturhjerte på Lillehammer

1 mill. kroner til KIGO – kultur i Gamle Oslo

1 mill. kroner til Papirhuset teater i Tønsberg

1 mill. kroner til Operafestival Røykenvik

1 mill. kroner til prosjektet «Verdens beste korpskommune» i regi av Alver kommune

0,6 mill. kroner til prosjektet «Musikk i fengsel og frihet»

0,5 mill. kroner til prosjektet «Rasisme Sammen» i regi av Grimstad kommune

0,5 mill. kroner til Kåre Tveter – Galleri Lysthuset i Sør-Odal

0,5 mill. kroner til Kvääniteatteri i Nordreisa

0,2 mill. kroner til Villa Lunde kunstnerhjem i Nome

Utover dette foreslås posten økt med 261 000 kroner som følge av den ekstraordinære prisomregningen av budsjettet, jf. omtale under avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 9,6 mill. kroner.

Kap. 315 Frivillighetsformål

Post 21 Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

Innenfor rammen av bevilgningen på posten er det i 2023 satt av 5 mill. kroner til utvikling av en løsning for utstedelse av digitale ledsagerbevis. Det er nå inngått en avtale med KS som har påtatt seg å utstede ledsagerbevisene, og midlene som er avsatt til formålet vil følgelig bli utbetalt som tilskudd til KS. Bevilgningen på posten foreslås som følge av dette redusert med 5 mill. kroner, mot tilsvarende økning i bevilgningen på kap. 315, post 78, jf. omtale nedenfor.

Utover dette foreslås posten økt med 219 000 kroner som følge av den ekstraordinære prisomregningen av budsjettet, jf. omtale under avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 4,8 mill. kroner.

Post 60 Tilskudd til frivilligsentraler

Bevilgningen på posten skal gå til frivilligsentraler i kommunene og til interesseorganisasjoner mv.

I 2023 gis det tilskudd til 515 frivilligsentraler, en økning på 32 sentraler fra 2022. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen på posten med 23,2 mill. kroner for å sikre at alle frivilligsentralene tildeles tilskudd som tilsvarer en prisjustert videreføring av tilskuddsnivået i 2022. Forslaget er dels begrunnet i økningen i antallet tilskuddsberettigede sentraler under ordningen, og dels som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale under avsnitt 3.1.

Post 61 Midlertidig tilskuddsordning for frivillige organisasjoner som følge av ekstraordinære strømpriser

Bevilgningen på posten skal dekke utgiftene ved strømstøtteordningen for frivillige organisasjoner i 2023. Ordningen foreslås nå forlenget ut året. Stortinget har bevilget 770 mill. kroner til ordningen i første halvår av 2023, jf. Prop. 1 S (2022–2023) Kultur- og likestillingsdepartementet og Innst. 14 S (2022–2023).

Oppdaterte anslag for strømpriser og strømforbruk tilsier at bevilgningsbehovet på posten blir vesentlig lavere enn forventet, selv med forlengelse av ordningen ut året. På bakgrunn av de nye prisestimatene er det beregnet at utgiftene under ordningen vil utgjøre 355 mill. kroner i 2023, dvs. en reduksjon på 415 mill. kroner fra budsjettert bevilgning. I beregningen av budsjettbehovet på posten er det også lagt til grunn at strømstøtteordningen for frivillige organisasjoner skal justeres for å gi tilsvarende støtteintensitet som i strømstøtteordningen for husholdninger, når denne legges om til timesoppløsning 1. september 2023.

I tillegg er 255,8 mill. kroner av ubrukt bevilgning på posten i 2022 overført til 2023, slik at den disponible bevilgningen på posten samlet utgjør 1 025,8 mill. kroner i 2023. Den overførte bevilgningen skal dekke utgiftene under ordningen for perioden oktober–desember 2022, som først er kommet til utbetaling i 2023. Lotteri- og stiftelsestilsynet, som forvalter ordningen, har nå foretatt utbetalingene av strømstøtte for denne perioden. De samlede utbetalingene tilsier et mindrebehov på 100 mill. kroner av den overførte bevilgningen fra 2022, og bevilgningen foreslås derfor redusert tilsvarende.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 515 mill. kroner.

Post 78 Frivillighetstiltak

Ledsagerbevis er beregnet for personer med sykdom eller nedsatt funksjonsevne som har behov for følge eller assistanse for å gå på kultur- og fritidsarrangementer. Det er kommunene som gir tilbud om ledsagerbevis. Det har over flere år vært arbeidet med en løsning for utstedelse av digitale ledsagerbevis. KS har påtatt seg oppdraget med å utstede digitale ledsagerbevis. Bevilgningen på posten foreslås med bakgrunn i dette økt med 5 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon i bevilgningen på kap. 315, post 21, jf. ovenfor.

I tillegg foreslås bevilgningen på posten økt med 456 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale under avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 5,5 mill. kroner.

Post 82 Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

Bevilgningen på posten skal kompensere for kostnader som idrettslag og foreninger har til merverdiavgift ved bygging av idrettsanlegg.

I Saldert budsjett 2023 er det bevilget 300 mill. kroner til ordningen. Lotteri- og stiftelsestilsynet, som forvalter ordningen, har for 2023 mottatt 596 søknader med et samlet søknadsbeløp på 370,8 mill. kroner. Bevilgningen på posten foreslås på denne bakgrunn økt med 70,8 mill. kroner. I forslaget inngår også den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale under avsnitt 3.1.

Bevilgningsforslaget skal legge til rette for at alle godkjente søknader for inneværende år kan innvilges full kompensasjon for merverdiavgift.

Post 86 Idrettstiltak

Bevilgningen på posten dekker i hovedsak tilskudd til internasjonale idrettsarrangementer i Norge. Bevilgningen foreslås økt med 2 mill. kroner, fordelt med 1 mill. kroner til Ekstremsportveko i Voss og 1 mill. kroner til Femundsløpet. I tillegg foreslås bevilgningen på posten økt med 0,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale under avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 2,7 mill. kroner.

Kap. 320 Norsk kulturråd

Post 74 Tilskudd til organisasjoner og kompetansesentre m.m.

Bevilgningen på posten omfatter tilskudd til drift og utvikling av organisasjoner og kompetansesentre m.m. på kulturområdet.

Regjeringen vil støtte opp under kulturlivet i hele landet, og foreslår å øke bevilgningen på posten med 3,3 mill. kroner til lokale prosjekter i 2023. Økningen foreslås fordelt med:

2 mill. kroner til Stiftelsen Fargespill, fordelt med 0,5 mill. kroner hver til hhv. Fargespillkompanier i Halden, Larvik, Kristiansand og Ålesund,

1 mill. kroner til Balansekunst,

0,3 mill. kroner til Leveld kunstnartun.

I tillegg foreslås bevilgningen på posten økt med 7,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale under avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 10,8 mill. kroner.

Post 75 Tilskudd til litteraturhus, kunstscener og kompanier m.m.

Bevilgningen på posten omfatter tilskudd til drift og utvikling av kunst- og kulturtiltak som litteraturhus, kunstscener, kunsthaller, ensembler og kompanier m.m.

Regjeringen vil støtte opp under kulturlivet i hele landet, og foreslår å øke bevilgningen på posten med 11,4 mill. kroner til lokale prosjekter i 2023. Økningen foreslås fordelt med:

5,5 mill. kroner til litteraturhusene, fordelt med 1,5 mill. kroner til Litteraturhuset i Oslo, 1,5 mill. kroner til Litteraturhuset i Bergen, 1 mill. kroner til Litteraturhuset i Trondheim, 1 mill. kroner til Litteraturhuset i Fredrikstad, 250 000 kroner til Litteraturhuset i Skien og 250 000 kroner til Litteraturhuset i Odda,

2 mill. kroner til Unge Viken Teater i Lillestrøm,

1,7 mill. kroner til Østfold Internasjonale Teater i Fredrikstad,

1,4 mill. kroner til Rosendal Teater i Trondheim,

0,65 mill. kroner til Samovarteatret i Kirkenes,

0,2 mill. kroner til Grenland friteater i Porsgrunn.

I tillegg foreslås bevilgningen på posten økt med 6,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale under avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 17,5 mill. kroner.

Kap. 322 Bygg og offentlige rom

Post 70 Nasjonale kulturbygg, kan overføres

Bevilgningen på posten gjelder tilskudd til nasjonale kulturbygg.

Det er bevilget 476,6 mill. kroner til nasjonale kulturbygg i 2023. I tillegg er det gitt tilsagn om 488,7 mill. kroner utover bevilgningen for 2023.

I bevilgningsforslaget på posten er det innarbeidet en økning på 10,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale under avsnitt 3.1.

Regjeringen vil støtte opp under lokalt kulturliv, og foreslår å øke bevilgningen på posten med 5 mill. kroner. Økningen foreslås fordelt med:

4 mill. kroner til oppstart av prosjektering av nybygg for samlokalisering av Nordnorsk kunstmuseum og Arktisk filharmoni i Tromsø,

1 mill. kroner i økt tilskudd til Nye Sunnhordlandstunet under Sunnhordland museum.

Regjeringen besluttet i 2022 å gjennomgå prosjektet om Nationaltheatret på nytt, før et byggeprosjekt eventuelt blir startet opp. I 2022 fikk Statsbygg i oppdrag å oppdatere tilstandsanalysen og sikre Nationaltheaterbygningen, slik at bygget skal kunne benyttes frem til rehabilitering kan igangsettes. Stortinget har bevilget midler til arbeidet med videre utredning og sikring over kap. 530 i 2023, jf. Innst. 16 S (2022–2023). Resultatene av tilstandsanalysen foreligger nå, og viser behov for flere strakstiltak enn planlagt. Merbehovet til sikringsarbeidet i 2023 er beregnet til å utgjøre 20 mill. kroner. For å dekke opp for deler av det økte bevilgningsbehovet foreslås bevilgningen på posten redusert med 12,5 mill. kroner, mot tilsvarende økning på kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, jf. omtale under Kommunal- og distriktsdepartementet.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 2,7 mill. kroner.

Økt tilsagnsfullmakt – Norsk skogfinsk museum

Ved behandlingen av statsbudsjettet for 2020 ble det gitt tilsagn om tilskudd på til sammen 106,6 mill. kroner til oppføring av ny museumsbygning ved Norsk Skogfinsk Museum. For å dekke merutgifter ved prosjektet foreslås det samlede tilsagnet økt fra 106,6 mill. kroner til 126,6 mill. kroner. Inndekning av ytterligere utgiftsbehov ved prosjektet, herunder til inventar, utstyr, utstillinger og bygget, forutsettes å være et regionalt/ lokalt ansvar. Den samlede tilsagnsfullmakten som er knyttet til posten for bevilgninger i senere budsjettår foreslås på denne bakgrunn økt fra 488,7 mill. kroner til 508,7 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 323 Musikk og scenekunst

Post 70 Musikk- og scenekunstinstitusjoner

Bevilgningen på posten gjelder tilskudd til institusjoner på musikk- og scenekunstfeltet. Regjeringen vil støtte opp under kulturlivet i hele landet, og foreslår å øke bevilgningen på posten med 7,5 mill. kroner i tilskudd til lokale prosjekter i 2023. Økningen foreslås fordelt med 2 mill. kroner til Haugesund teater, 2 mill. kroner til Teatret Vårt i Molde, 1 mill. kroner til Brageteatret i Drammen, 1 mill. kroner til Operaen i Kristiansund, 1 mill. kroner til Turnéteatret i Trøndelag og 0,5 mill. kroner til Nordland teater.

I tillegg foreslås bevilgningen på posten økt med 57,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale under avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 64,6 mill. kroner.

Kap. 325 Allmenne kulturformål

Post 78 Barne- og ungdomstiltak

Bevilgningen på posten omfatter ulike barne- og ungdomstiltak på kulturområdet.

Regjeringen vil støtte opp under kulturlivet i hele landet, og foreslår å øke bevilgningen på posten med 17 mill. kroner til tilskudd til lokale prosjekter i 2023. Av økningen foreslås 15 mill. kroner til Ungdom og fritid til fordeling på lokale fritidsklubber som har søkt om støtte til prosjekter og aktiviteter. Videre foreslås 1 mill. kroner til Festspillene i Nord-Norge – Ny ung kunst og 1 mill. kroner til Valdres sommersymfoni.

I tillegg foreslås bevilgningen på posten økt med 1,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale under avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 18,3 mill. kroner.

Kap. 328 Museer m.m.

Post 70 Det nasjonale museumsnettverket

Bevilgningen på posten gjelder tilskudd til museer i Det nasjonale museumsnettverket.

Regjeringen vil støtte opp under kulturlivet i hele landet, og foreslår å øke bevilgningen på med 40,7 mill. kroner til lokale tiltak og prosjekter.

Av økningen foreslås 10 mill. kroner fordelt til museer som har søkt om økt tilskudd til drift av nybygg og oppgraderinger ved museene, herunder 4 mill. kroner til Anno museum og 2 mill. kroner hver til Dalane Folkemuseum, Norsk industriarbeidermuseum og Museene i Sør-Trøndelag.

Videre foreslås 30,7 mill. kroner fordelt til museer som har søkt om støtte til lokale prosjekter i 2023, herunder:

8 mill. kroner til Museene Arven (tidl. Stiklestad Nasjonale Kultursenter),

3 mill. kroner hver til hhv. Musea i Sogn og Fjordane, Norsk Bergverksmuseum og Nynorsk kultursentrum,

2 mill. kroner hver til hhv. Museum Stavanger, Norsk Folkemuseum og Bymuseet i Bergen,

1,5 mill. kroner til Aust-Agder museum og arkiv,

1 mill. kroner hver til hhv. Buskerudmuseet, Mjøsmuseet, Museene i Akershus, Nordmøre museum og Vest-Agder-Museet

0,5 mill. kroner til Museum Nord og Østfoldmuseet,

0,15 mill. kroner til Verdensarvsenter for bergkunst – Alta Museum

I tillegg foreslås bevilgningen på posten økt med 49,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale under avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 89,8 mill. kroner.

Post 78 Andre museums- og kulturverntiltak

Bevilgningen på posten dekker tilskudd til ymse tiltak på museums- og kulturvernområdet.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 4,5 mill. kroner til lokale tiltak og prosjekter. Økningen foreslås fordelt med 2 mill. kroner i økt driftstilskudd til Norsk Skogfinsk Museum, samt prosjektstøtte i 2023 på 2 mill. kroner til RiddoDuottarMuseat og 0,5 mill. kroner til Skibladner.

I tillegg foreslås bevilgningen på posten økt med 1,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisomregningen av budsjettet, jf. omtale under avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 6,3 mill. kroner.

Kap. 329 Arkivformål

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten skal dekke lønns- og driftsutgifter for Arkivverket.

I bevilgningen til Arkivverket på kap. 329, post 45, inngår 35 mill. kroner for å utvikle nasjonale fellesløsninger for tilgang til digitalt skapte arkiver i Digitalarkivet og for langtidsbevaring av alle typer digitale arkiver. Utviklingsarbeidet skjer i stor grad av Arkivverkets egne ansatte som lønnes på post 01. Bevilgningen på posten foreslås på denne bakgrunn økt med 10 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon av bevilgningen på post 45, jf. omtale nedenfor.

Med bakgrunn i at Arkivverket med virkning fra 1. januar 2023 utfører administrative tjenester for Medietilsynet foreslås bevilgningen på posten videre økt med 2,4 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon av bevilgningen på kap. 335, post 01, jf. omtale under kap. 335, post 01.

I tillegg foreslås bevilgningen på posten økt med 6,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 0,7 mill. kroner for dekning av utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 19,4 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bevilgningen på posten skal gå til større anskaffelser og vedlikehold i Arkivverket. Det foreslås at bevilgningen på posten reduseres med 10 mill. kroner mot tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 329, post 01, jf. omtale over.

I tillegg foreslås bevilgningen på posten økt med 2,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 7,8 mill. kroner.

Kap. 334 Film- og dataspillformål

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsutgifter for Norsk filminstitutt.

Regjeringen arbeider med en ny dataspillstrategi. Som ledd i strategien skal NFIs arbeid på dataspillfeltet utvikles videre. Bevilgningen på posten foreslås som følge av dette økt med 1,6 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon i bevilgningen på kap. 334, post 50, jf. omtale nedenfor.

Bevilgningen foreslås videre økt med 1,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale i avsnitt 3.1, og for dekning av utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 3,3 mill. kroner.

Post 50 Filmfondet

Bevilgningen på posten omfatter tilskudd til Filmfondet.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 1,6 mill. kroner, mot tilsvarende økning i bevilgningen på kap. 334, post 01, jf. omtale ovenfor.

Organisasjonen for europeiske filmfond EFAD, har etterspurt et bidrag fra Norge til et fond som skal gi tilskudd til filmskapere fra Ukraina. Rundt ti europeiske filmfond og to nasjonale filmmyndigheter har hittil gitt bidrag til fondet. Da tildelinger fra Filmfondet er regulert i forskrift, foreslås tilskuddet utbetalt fra kap. 334, post 78. Bevilgningen på posten foreslås med denne bakgrunn redusert med tilsvarende beløp, 0,5 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås videre økt med 13,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale i avsnitt 3.1, og for dekning av utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 11,3 mill. kroner.

Post 78 Film- og dataspilltiltak

Som ledd i regjeringens arbeid med å sikre en trygg og tilgjengelig dataspillkultur i hele landet foreslås bevilgningen på posten økt med 2,3 mill. kroner, fordelt med 1 mill. kroner til Game House Arendal, 1 mill. kroner i prosjektstøtte til Hamar game collective og 300 000 kroner til et kompetanse- og ressurssenter for datakultur i Kåfjord kommune.

Videre foreslås bevilgningen på posten økt med 0,5 mill. kroner for å dekke tilskudd til Norges bidrag til et fond som skal gi tilskudd til filmskapere fra Ukraina, jf. omtale under kap. 334, post 50 ovenfor.

I tillegg foreslås bevilgningen på posten økt med 0,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 3,5 mill. kroner.

Kap. 335 Medieformål

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten skal dekke lønns- og driftsutgifter for Medietilsynet. Bevilgningen på posten foreslås redusert med 2,4 mill. kroner mot tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 329, post 01. Midlene skal gå til å dekke kostnader knyttet til tjenester innenfor økonomi og administrasjon som Medietilsynet fra og med 2023 kjøper fra Arkivverket.

Bevilgningen på posten foreslås videre økt med 830 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale i avsnitt 3.1, og for dekning av utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 1,6 mill. kroner.

Post 73 Medietiltak

Bevilgningen på posten foreslås økt med 2,5 mill. kroner i prosjektstøtte til Institutt for undersøkende journalistikk.

I tillegg foreslås bevilgningen økt med 481 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 3 mill. kroner.

Kap. 351 Likestilling

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

Bevilgningen på posten skal dekke forsknings- og utviklingsprosjekter med særlig relevans for prosjekter på likestilling og ikke-diskrimineringsfeltet.

Bevilgningen foreslås økt med 2 mill. kroner til dekning av utgifter til å utvikle kunnskap om skeives levekår og livssituasjoner, mot tilsvarende reduksjoner under post 72, jf. omtale nedenfor.

Bevilgningen foreslås økt med 441 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 2,4 mill. kroner.

Post 70 Tilskudd til likestilling

Bevilgningen på posten foreslås økt med 0,5 mill. kroner til prosjektet Sammen om innenforskap – Stopp hatprat i Færder kommune.

I tillegg foreslås bevilgningen økt med 1,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 1,7 mill. kroner.

Post 72 Kjønns- og seksualitetsmangfold

Bevilgningen på posten finansierer i hovedsak tilskuddsordningen for å styrke arbeidet med kjønns- og seksualitetsmangfold.

Av bevilgningen på posten er det satt av 2 mill. kroner til å utvikle kunnskap om skeives levekår og livssituasjon. Dette er utgifter som etter sin art skal føres på en driftspost. Bevilgningen på posten foreslås på denne bakgrunn redusert med 2 mill. kroner, mot tilsvarende økning på kap. 351, post 21, jf. omtale ovenfor.

Bevilgningen foreslås økt med 0,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 1,2 mill. kroner.

Post 73 Likestillingssentre

Bevilgningen på posten foreslås økt med 1 mill. kroner i tilskudd til prosjektstøtte for tiltak mot seksuell trakassering i regi av Senter for likestilling ved Universitetet i Agder. Videre foreslås posten økt med 471 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås posten økt med 1,5 mill. kroner.

Kap. 3350 (Nytt) Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda

Post 85 (Ny) Tvangsmulkt

I henhold til lov om Likestillings- og diskrimineringsombudet og diskrimineringsnemnda kan diskrimineringsnemda ilegge tvangsmulkt. Dette vil gjelde i tilfeller der pålegg om å rette opp forhold i strid med diskrimineringslovgivningen ikke følges opp.

Med bakgrunn i dette foreslås inntektskapittel 3350 Sekretariat for Diskrimineringsnemnda, post 85 Tvangsmulkt, opprettet.

Det foreslås en bevilgning på posten på 1 mill. kroner.

2.4 Justis- og beredskapsdepartementet

Kap. 61 Høyesterett

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 410, post 1 og kap. 411, post 1

Lønnsjustering for dommere

Lønnsjustering for dommere i Høyesterett var ikke fastsatt da budsjettforslaget for 2023 ble lagt frem, og er ikke tatt høyde for i saldert budsjett. Endringene har virkning fra 1. oktober 2022 og er beregnet til å utgjøre 1,9 mill. kroner for perioden 1. oktober 2022 til 31. desember 2023, medregnet arbeidsgiveravgift, ferielønnstillegg og fremtidige pensjonsforpliktelser.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 0,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 1,7 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Det foreslås en samlet økning på posten med 4,4 mill. kroner.

Kap. 400 Justis- og beredskapsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

EØS-midler

Justis- og beredskapsdepartementet er programpartner i prioriterte mottakerland for EØS-midlene, og i disse landene har det blitt etablert flere justis- og innenriksprogram. Justis- og beredskapsdepartementet vil gjennom avtale med Financial Mechanism Office (FMO) få refundert departementets utgifter til disse programmene. Inntektene for 2023 er forventet å være 500 000 kroner mindre enn budsjettert som følge av lavere planlagt aktivitet. Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen på posten med 500 000 kroner. Se også omtale under kap. 3400, post 01.

Departementsakademiet

Som følge av etablering av Departementsakademiet foreslås det å redusere posten med 129 000 kroner mot tilsvarende økning på DSS sitt budsjett, jf. kap. 510, post 01.

Høygradert mobilkommunikasjon

Ansvaret for høygradert mobilkommunikasjon ble overført fra Justis- og beredskapsdepartementet til DSB høsten 2022. På denne bakgrunn foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 2,1 mill. kroner, mot en tilsvarende økning av kap. 451, post 01.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 4,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 2,7 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Det foreslås samlet å øke bevilgningen på posten med 4,1 mill. kroner.

Post 23 Spesielle driftsutgifter, forskning, evaluering og kunnskapsinnhenting, kan overføres

Forskyvning av utgifter

På grunn av forsinkelser i enkelte FoU-prosjekter ble bevilgningen på posten av hensyn til realistisk budsjettering redusert med 4 mill. kroner ifm. nysalderingen av 2022-budsjettet. Det er kontraktsmessige bindinger for midlene og det foreslås derfor at posten økes tilsvarende i 2023.

Norges nasjonale koordineringssenter for digital sikkerhet

Norges forskningsråd er tildelt 1,2 mill. kroner for perioden 2023–2027 til arbeid med Norges nasjonale koordineringssenter for digital sikkerhet. Midlene, til ett årsverk, foreslås flyttet til Kunnskapsdepartementet. Se også omtale under kap. 285 post 53.

Prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 0,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 400, post 23 med 3,6 mill. kroner.

Kap. 3400 Justis- og beredskapsdepartementet

Post 01 Diverse inntekter

Justis- og beredskapsdepartementet er programpartner i prioriterte mottakerland for EØS-midlene, og i disse landene har det blitt etablert flere justis- og innenriksprogram. Justis- og beredskapsdepartementet vil gjennom avtale med FMO få refundert departementets utgifter til disse programmene. Inntektene for 2023 er forventet å være 500 000 kroner mindre enn budsjettert som følge av lavere planlagt aktivitet. Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen på posten med 500 000 kroner. Se også omtale under kap. 400, post 01.

Kap. 410 Domstolene

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 01 og kap. 411, post 01

Ny lov om Etterretningstjenesten – strengt hemmelig rom i Oslo tingrett

Ny lov om Etterretningstjenesten ble vedtatt i juni 2020, jf. Prop. 80 L (2019–2020), og regjeringen har i vår lagt frem Prop. 92 L (2022–2023) til Stortinget om endringer i etterretningstjenesteloven. Det er her lagt opp til domstolskontroll i flere typer saker. Dette innebærer at domstolene i Oslo får nye kontrolloppgaver som medfører behov for økte dommerressurser og økt saksbehandlingskapasitet tilsvarende et merbehov på 1,4 mill. kroner. Videre har det medført behov for et rettslokale for behandling av gradert informasjon på nivå strengt hemmelig i Oslo tingrett. Rettslokalet ferdigstilles denne våren. Det er tidligere bevilget 9,1 mill. kroner til byggeprosjektet. Totalkostnaden er nå beregnet til 26,3 mill. kroner, noe som medfører et økt bevilgningsbehov på 17,2 mill. kroner. Med bakgrunn i dette foreslås det å øke bevilgningen på kap. 410, post 01 med 18,6 mill. kroner.

Lønnsendringer for dommere i tingrettene og lagmannsrettene

Lønnsendringer for dommere i tingrettene og lagmannsrettene var ikke fastsatt da budsjettforslaget for 2023 ble lagt frem, og er ikke tatt høyde for i saldert budsjett. Endringene har virkning fra 1. oktober 2022 og er beregnet til å utgjøre 46,9 mill. kroner, medregnet arbeidsgiveravgift, ferielønnstillegg og fremtidige pensjonsforpliktelser. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med tilsvarende beløp.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 25,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 19,8 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 110,4 mill. kroner.

Kap. 414 Forliksråd og andre domsutgifter

Post 01 Driftsutgifter

Saksutgifter

Det er forventet en økning i utgiftene på posten i 2023, særlig knyttet til sakkyndige. Dette er basert på foreløpige regnskapstall per februar 2023 og historiske regnskapstall for 2022. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 27,2 mill. kroner.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 5,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 0,7 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 32,9 mill. kroner.

Kap. 430 Kriminalomsorgen

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 431, post 1

Et godt tjenestetilbud i kriminalomsorgen og bedre soningsforhold for kvinner

Kriminalomsorgen står i en krevende økonomisk situasjon, og har igangsatt omfattende innsparingstiltak i 2023. Den krevende økonomiske situasjonen er imidlertid vanskelig å løse gjennom innsparingstiltak alene. Det foreslås derfor 30 mill. kroner til kriminalomsorgen i 2023, for å legge til rette for et godt tjenestetilbud.

Kriminalomsorgen har det siste året sett en betydelig økning i omfanget av kvinnelige innsatte med et komplekst utfordringsbilde, psykiske lidelser og livstruende selvskadingsproblematikk. Det har over tid vært en utfordring å tilby kvinnelige innsatte likeverdige forhold som mannlige innsatte. Telemark fengsel, Skien avdeling omgjøres nå til et fengsel for kvinner. Det foreslås derfor å øke bevilgningen i 2023 med 3 mill. kroner til kompetanseheving for ansatte i Telemark fengsel, Skien avdeling, og til ansettelse av psykologspesialist i kriminalomsorgen. Det vises også til omtale under kap. 430, post 45.

Planlegging av erstatningskapasitet for Oslo fengsel på Ilseng og Grønland

Det pågår nå et arbeid med å utrede løsninger for å erstatte kapasiteten ved dagens Oslo fengsel gjennom etablering av nye fengselsplasser ved Ullersmo, Ilseng og på dagens fengselstomt på Grønland. Det er gitt oppstartsbevilgning for utbyggingen på Ullersmo og Statsbygg og Kriminalomsorgsdirektoratet (KDI) har fått i oppdrag å utrede nye plasser på Ilseng og Grønland. Det foreslås å øke bevilgningen med 5 mill. kroner til kriminalomsorgens arbeid med prosjektet for å legge til rette for god fremdrift.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 50,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 2 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 90,6 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bedre soningsforhold for kvinner

Det vises til omtale av tiltak for å bedre kvinners soningsforhold under kap. 430, post 01. For å bidra til likeverdige soningsforhold for kvinner, er det behov for bygningsmessige oppgraderinger og nytt utstyr og inventar ved Bredtveit fengsel og forvaringsanstalt samt ved Telemark fengsel, Skien avdeling. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 12 mill. kroner.

Prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 1,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 13,6 mill. kroner.

Kap. 440 Politiet

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441, post 1 og kap. 443, post 1

Økt bevilgning til politiet

Regjeringen vil legge til rette for at politiet har de rammebetingelsene som er nødvendige for å løse sitt samfunnsoppdrag og at politiet er til stede i lokalsamfunn i hele landet. Regjeringen foreslår å øke politiets driftsbudsjett, blant annet for å bidra til at politiet kan ha et høyt bemannings- og aktivitetsnivå i hele landet og legge til rette for gode og tilgjengelige polititjenester for hele befolkningen. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 355 mill. kroner som en varig budsjettøkning.

Gjennomføring av NATOs uformelle utenriksministermøte i Oslo 2023

NATOs uformelle utenriksministermøte skal avholdes i Oslo i mai. Ifm. møtet vil politiet ha merutgifter til personell og materiell. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 90,1 mill. kroner. Det vises også til omtale under kap. 100, post 21, kap. 444, post 01 og kap. 457, post 01.

Merkostnader som følge av forsinkelser i utviklingen av Schengen IKT-systemet EES

Den sentrale systemutviklingen for det felles-europeiske inn- og utreisesystemet Entry/Exit System (EES) er forsinket i EU. Dette medfører at driftsutgifter tilsvarende 26 mill. kroner ikke vil påløpe i 2023 som tidligere antatt. Samtidig medfører forsinkelsen tilsvarende økte investeringskostnader i 2023. Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen på posten med 26 mill. kroner mot en tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 440, post 46. Se også omtale under kap. 440, post 46.

Håndtering av økte asylankomster

I Saldert budsjett 2023 ble bevilgningen på posten økt med 225 mill. kroner for å håndtere økte asylankomster fra Ukraina. Prognosen for ankomster fra Ukraina er nå økt utover det bevilgningen i saldert budsjett tok høyde for, og politiet har merutgifter knyttet til blant annet bemanning til registeringskapasitet og beredskap for å kunne håndtere asylankomstene. I tillegg er det behov for midler til Kripos sitt arbeid med etterforskning av krigsforbrytelser.

Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 45 mill. kroner.

Endret periodisering i strategisk utviklingsportefølje

Bevilgningen som var avsatt til politiets strategiske utviklingsportefølje ble av hensyn til realistisk budsjettering nedjustert ifm. nysalderingen av 2022-budsjettet med 120,1 mill. kroner som følge av forsinkelser. Utbetalingene forventes å komme inneværende år, og bevilgningen foreslås derfor økt tilsvarende.

Endret periodisering av anskaffelser

Bevilgningen på posten ble av hensyn til realistisk budsjettering nedjustert i nysalderingen av 2022-budsjettet med 51 mill. kroner, som følge av forsinkelser i diverse anskaffelser. Utbetalingene forventes å komme inneværende år, og bevilgningen foreslås derfor økt tilsvarende.

Mottiltak droner

I 2022 fikk politiet økt sin kapasitet til å håndtere ulovlig bruk av droner. De varige driftskostnadene av tiltaket er 10,2 mill. kroner. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 10,2 mill. kroner.

Arbeid med alvorlig fiskerikriminalitet i Økokrim

Alvorlig fiskerikriminalitet er en stor utfordring som truer fellesskapets naturressurser og svekker kystsamfunnene ved å konkurrere ut seriøse næringsaktører. Det foreslås derfor å forsterke arbeidet mot alvorlig fiskerikriminalitet i Økokrim. På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen på posten med 5 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon på Nærings- og fiskeridepartementets kap. 900, post 21.

Oppgradering av arkiv- og journalsystemet i Generaladvokatembetet

Det er behov for å oppgradere arkiv- og journalsystemet i Generaladvokatembetet. På denne bakgrunn foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 750 000 kroner, mot en tilsvarende økning på kap. 446, post 01.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 155,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 51,4 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 440, post 01 med 856,2 mill. kroner.

Post 22 Søk etter antatt omkomne, kan overføres

Bevilgningen på posten skal dekke utgifter til søk etter antatt omkomne. På bakgrunn av regnskapstall og forventet utvikling i antall saker i 2023, foreslås det å redusere bevilgningen med 7 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås økt med 217 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det redusere bevilgningen på kap. 440, post 22 med 6,8 mill. kroner

Post 25 Variable utgifter ved ankomst, mottak og retur i politiets utlendingsforvaltning

Økte ankomster fra Ukraina fører til merutgifter til tolking, forpleining, transport, overtid og andre variable driftskostnader på registreringslokasjonene. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 160 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås økt med 3,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 440, post 25 med 163,2 mill. kroner

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bevilgningen på posten til politiets strategiske utviklingsportefølje, utenom Schengen IKT-prosjektene (se omtale under kap. 440, post 46), ble nedjustert med 5,8 mill. kroner ifm. nysalderingen 2022, av hensyn til realistisk budsjettering. Utgiftene er ventet å påløpe inneværende år, og det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen tilsvarende.

Bevilgningen foreslås økt med 2,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 440, post 45 med 8,5 mill. kroner.

Post 46 Investeringer i Schengen IKT-systemer, kan overføres

Merkostnader som følge av forsinkelser i utviklingen av Schengen IKT-systemet EES

Den sentrale IT-utviklingen i EU for det felles-europeiske inn- og utreisesystemet Entry/Exit System (EES) er forsinket. Forsinkelsene medfører økte investeringskostnader for politiet knyttet til systemutviklingen. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 26 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon av kap. 440, post 01.

Endret periodisering av prosjektkostnader for Schengen IKT-systemene i politiet

Forsinkelser i EUs sentrale utviklingsløp for inn- og utreisesystemet Entry/Exit System (EES) påvirker fremdriften i politiets øvrige Schengen IKT-prosjekter. Ifm. nysalderingen 2022 ble bevilgningen til Schengen IKT-systemene i politiet redusert med 46,5 mill. kroner. Deler av bevilgningen som ble redusert i 2022 er ventet å påløpe i 2023, men ytterligere forsinkelser innebærer et behov for å endre periodiseringen av enkelte prosjektkostnader til senere år.

Samlet anslås det behov for å redusere bevilgningen til prosjektene i politiet tilknyttet Schengen IKT-systemene med 156,6 mill. kroner i 2023. Dette vil medføre tilsvarende økninger i perioden 2024-2027 når utgiftene er ventet å påløpe. Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen med 156,6 mill. kroner.

Prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 17,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 440, post 46 med 113,4 mill. kroner.

Post 48 Tildeling fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger, kan overføres

2023 er det første året med tildelinger fra EUs nye grense- og visumfinansieringsordning, BMVI-fondet. På bakgrunn av oppdaterte anslag for tildeling foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 170 000 kroner.

Post 73 Internasjonale forpliktelser, mv., kan overføres

Bevilgningen på posten dekker kontingenter som følger av Norges internasjonale forpliktelser, herunder kontingenter til Det europeiske byrået for den operative forvaltningen av store IT-systemer innen området for frihet, sikkerhet og rettferdighet (eu-LISA), kontingenter til Det europeiske grense- og kystvaktbyrået (Frontex) og kontingenter til EUs grenseforvaltnings- og visumordninger (BMVI). Kontingenter betales i EUR.

Norges kontingenter til EUs nye grenseforvaltnings- og visumordning (BMVI-fondet)

På bakgrunn av regnskapstall, valutautvikling og forventet størrelse på Norges kontingenter i 2023, foreslås det å øke bevilgningen med 87,3 mill. kroner.

Kontingenter til Det europeiske grense- og kystvaktbyrået Frontex og IT-byrået eu-LISA

På bakgrunn av regnskapstall, valutautvikling og forventet størrelse på Norges kontingenter i 2023, foreslås det å redusere bevilgningen med 100 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det redusere bevilgningen på kap. 440, post 73 med 12,7 mill. kroner.

Post 74 Midlertidig destruksjonspant for enkelte typer halvautomatiske rifler

I 2022 ble det opprettet en ordning med destruksjonspant for perioden 2022–2024. Det er bevilget 1 mill. kroner til ordningen i Saldert budsjett 2023. På bakgrunn av regnskapstall og forventet utvikling i antall saker i 2023 foreslås det å øke bevilgningen på posten med 1 mill. kroner.

Kap. 3440 Politiet

Post 06 Gebyr – utlendingssaker

Oppdaterte prognoser tilsier at gebyrinntektene for utlendingssaker blir høyere enn lagt til grunn i saldert budsjett 2023. Økningen skyldes i hovedsak at det forventet økt saksinngang på søknader om familieinnvandring, permanent oppholdstillatelse og arbeid.

Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 108,4 mill. kroner.

Post 08 Refusjoner fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger

Bevilgningen omfatter refusjoner fra EUs indre sikkerhetshetsfond. Det forventes høyere refusjoner enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023. Inntektene på posten vil samsvare med utgiftene på kap. 440, post 48 over fondsperioden. Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 3440, post 08 med 8,8 mill. kroner.

Kap. 442 Politihøgskolen

Post 01 Driftsutgifter

Undervisnings- og forskningsaktivitet

De siste årene har inntektene fra undervisnings- og forskningsaktiviteter ved Politihøgskolen (PHS) vært økende. PHS søker fortløpende etter eksterne forskningsmidler. Det medfører noe usikkerhet knyttet til anslaget. Med bakgrunn i regnskapstall og at det er ventet høyere aktivitet, foreslås det å øke bevilgningen på posten med 11 mill. kroner, jf. tilsvarende økning på kap. 3442, post 02.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 8,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 1,2 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 442, post 01 med 20,6 mill. kroner.

Kap. 3442 Politihøgskolen

Post 02 Diverse inntekter

Det vises til omtale under kap. 442, post 01. På bakgrunn av regnskapstall og forventet utvikling i 2023 foreslås det å øke bevilgningen på posten med 11 mill. kroner.

Kap. 444 Politiets sikkerhetstjeneste (PST)

Post 01 Driftsutgifter

Gjennomføring av NATOs uformelle utenriksministermøte i Oslo 2023

NATOs uformelle utenriksministermøte skal avholdes i Oslo i mai. Ifm. møtet vil PST ha merutgifter til personell og materiell. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 7 mill. kroner. Se også omtale under kap. 100, post 21, kap. 440, post 01 og kap. 457, post 01.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 11 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 11,1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 444, post 01 med 29,1 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Endret periodisering av utgifter til anskaffelser

Bevilgningen på posten ble nedjustert ifm. nysalderingen av 2022-budsjettet med 74 mill. kroner, pga. forsinkelser i anskaffelser. Utbetalingene forventes å komme i 2023. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 74 mill. kroner.

Prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 3,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 444, post 45 med 77,3 mill. kroner.

Kap. 445 Den høyere påtalemyndighet

Post 01 Driftsutgifter

Merutgifter etter feilaktig praktisering av trygderegelverk

Det er behov for setteriksadvokat ifm. feilaktig praktisering av adgangen til å motta trygdeytelser ved opphold i EU/EØS-området. Kjente straffedommer med rettsanvendelsesfeil knyttet til kontantytelser under sykdom er i hovedsak gjenåpnet og undergitt fornyet behandling i domstolene. EFTA-domstolen avga i fjor en rådgivende uttalelse om at Norge også kan ha lagt uriktig rettsanvendelse til grunn i saker knyttet til familieytelser ved opphold i EU/EØS-området. Trygderetten la samme rettsoppfatning til grunn i kjennelse TRR-2020-01763. Dette er saker som vil kreve både særlig kompetanse og stor arbeidsinnsats for å få de aktuelle sakene gjenopptatt og berammet for fornyet behandling i domstolene. Dette krever omfattende oppfølging fra en statsadvokat og setteriksadvokaten. Dette er anslått til å koste 3,2 mill. kroner og det foreslås å øke bevilgningen tilsvarende.

Korrigering av uriktig lønnskompensasjon i Saldert budsjett 2023

På grunn av en inkurie ble det i Saldert budsjett 2023 bevilget for lav lønnskompensasjon til Den høyere påtalemyndighet. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 3,6 mill. kroner.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 1,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 3,5 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen over kap. 445, post 01 med 11,6 mill. kroner.

Kap. 446 Den militære påtalemyndighet

Post 01 Driftsutgifter

Oppdatering av arkiv- og journalsystem i Generaladvokatembetet

Det er behov for å oppgradere arkiv- og journalsystemet i Generaladvokatembetet. På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen på posten med 750 000 kroner, mot en tilsvarende reduksjon på kap. 440, post 01.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 74 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 40 000 kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 446, post 01 med 864 000 kroner.

Kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap

Post 01 Driftsutgifter

Økt oppdragsmengde i nasjonalt kontaktpunkt for internasjonale bistandsanmodninger

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) er nasjonalt kontaktpunkt for sivile beredskapsordninger i EU, NATO og FN. Gjennom disse ordningene mottar DSB varsler om internasjonale hendelser; bistandsanmodninger knyttet til ressurser, beredskapskapasiteter og personell. DSB har som ansvarlig for de sivile beredskapsordningene og som samordningsansvarlig på samfunnssikkerhetsområdet en betydelig meroppgave som følge av krigen i Ukraina.

Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 12 mill. kroner.

Høygradert mobilkommunikasjon

Ansvaret for høygradert mobilkommunikasjon ble overført fra Justis- og beredskapsdepartementet til DSB høsten 2022.

På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen på posten med 2,1 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon av kap. 400, post 01.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 14,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 4 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2

Oppsummering

Samlet foreslås det øke bevilgningen på kap. 451, post 01 med 32,5 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres.

Merutgifter Nødnett som følge av Telenors utfasing av kobbernettet

Avviklingen av Telenors kobbernett innebærer at komponenter i Nødnett må endres eller byttes ut. Det er et omfattende arbeid som medfører store kostnader knyttet til investeringer, analyser, planlegging og gjennomføring av omleggingen for Nødnett.

Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 58,3 mill. kroner.

Utstyrskjøp og vedlikehold av lokaler

Det har oppstått et behov for å utbedre kommunikasjonsinfrastruktur og fasiliteter i lokaler som forvaltes av DSB. Behovet har oppstått som følge av omdisponering og endring i tiltenkt bruk av fasilitetene, og infrastruktur og utstyr må tilpasses deretter.

Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 20 mill. kroner.

Prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 4,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås det øke bevilgningen på kap. 451, post 45 med 82,8 mill. kroner.

Kap. 453 Sivil klareringsmyndighet

Post 01 Driftsutgifter

Klareringsmyndighet

Fra september 2022 overtok Sivil klareringsmyndighet oppgaven med å være klareringsmyndighet for grupper av personer i eller tilknyttet Statsministerens kontor.

Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 50 000 kroner, mot en tilsvarende reduksjon under kap. 20, post 01.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 0,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 0,1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 0,7 mill. kroner.

Kap. 3453 Sivil klareringsmyndighet

Post 01 Gebyr

I saldert budsjett for 2023 er det bevilget 1,8 mill. kroner på posten. Inntekten forutsetter hjemmelsgrunnlag for gebyr på sikkerhetstjenester, som er en del av en pågående revisjon av sikkerhetsloven. Revisjonsarbeidet er forsinket, og hjemmelsgrunnlaget for gebyrsetting ved behandling av adgangsklareringer vil ikke være på plass for å realisere forventet inntektskrav i 2023.

Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 1,8 mill. kroner.

Kap. 454 Redningshelikoptertjenesten

Post 01 Driftsutgifter

Redningshelikopterbasen i Tromsø

Som følge av økte valutautgifter foreslås det å øke bevilgningen til driften av redningshelikopterbasen i Tromsø med 4,4 mill. kroner.

Prosjektet for anskaffelse av nye redningshelikoptre

Det foreslås å øke bevilgningen med 3,4 mill. kroner pga. faseforskyvning av utgifter til konsulentbistand mv. i prosjektet for anskaffelse av nye redningshelikoptre.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 20,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 0,1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 454, post 01 med til sammen 27,9 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Anskaffelse av nye redningshelikoptre

Det er inngått kontrakt for anskaffelse av 16 nye redningshelikoptre til erstatning for Sea King-maskiner. I tillegg til nye redningshelikoptre omfatter kostnadsrammen utgifter til bl.a. bygningsmessige tilpasninger ved redningshelikopterbasene og tilpasning av landingsmulighetene ved enkelte sykehus. Leverandøren har hatt utfordringer med utvikling og godkjenning av de nye redningshelikoptrene, med påfølgende forsinkelser for forsvarssektorens innføringsprogram. Velten av det første helikopteret som ble levert i 2017, og pandemien bidro også til forsinkelser.

I Prop. 20 S (2022–2023) Endringar i statsbudsjettet 2022 under Justis- og beredskapsdepartementet står det at alle de nye redningshelikoptrene etter planen skal være i drift i løpet av 2023, men at det er usikkerhet om fremdrift bl.a. pga. treningsbehov og utfordringer i leveransene av helikoptrene. Det planlegges nå for at redningshelikopterbasene på Rygge og i Florø settes i drift i løpet av 2024. Per i dag er SAR Queen satt i drift på fire av seks baser.

Grunnet forsinkelser i prosjektet forskyves milepæler og dermed kostnader fra 2023 til 2024 og 2025. Videre er det også forskyvninger av kostnader knyttet til oppgradering av landingsplasser sykehus, eiendom, bygg og anlegg, avsetninger til forventet tillegg og dagbøter mv. Det foreslås å redusere bevilgningen med til sammen 401,5 mill. kroner.

Det foreslås også reduksjon i bevilgningen som er avsatt til bygging av ny redningshelikopterbase i forbindelse med at Bodø Lufthavn skal flyttes. Dette skyldes forskyvning av utbetalinger til senere år.

Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen på posten med 414,5 mill. kroner.

Det vises videre til omtale av det fremtidige driftsbudsjettet under Andre saker nedenfor.

Prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 28,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 385,5 mill. kroner.

Kap. 457 Nasjonal sikkerhetsmyndighet

Post 01 Driftsutgifter

Gjennomføring av NATOs uformelle utenriksministermøte i Oslo 2023

NATOs uformelle utenriksministermøte skal avholdes i Oslo i mai. I forbindelse med møtet vil NSM ha merutgifter til personell og materiell.

Se også omtale under kap. 100, post 21, kap. 440, post 01 og kap. 444, post 01.

Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 1 mill. kroner.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 3,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 1,6 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 6,4 mill. kroner.

Kap. 466 Særskilte straffesaksutgifter m.m.

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen dekker hovedsakelig utgifter til juridisk bistand i straffesaker til personer som har rett til advokatbistand i medhold av straffeprosessloven kap. 9 og 9a. Videre dekker bevilgningen på posten utgifter til salær og reise- og kostgodtgjørelse til forsvarere, bistandsadvokater, tolker og sakkyndige oppnevnt av retten eller Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 37,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 0,1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen, øker rettshjelpsatsen fra 1 140 kroner til 1 180 kroner fra 1. juli 2023.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 37,4 mill. kroner.

Kap. 467 Norsk Lovtidend

Post 01 Driftsutgifter

Økt produksjon

Bevilgningen på posten dekker utgifter til utarbeiding av manuskript og arbeidet med den elektroniske utgaven av Norsk Lovtidend. Det var en økning i produksjonen i 2022 i forhold til det som ble lagt til grunn i beregningene ved årets begynnelse. Dette avregnes året etter. Produksjonen er blant annet avhengig av hvor mange regelverksendringer som gjøres i løpet av året. Det foreslås som følge av dette å øke bevilgningen med 1,7 mill. kroner.

Prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 0,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen økt med 1,9 mill. kroner.

Kap. 471 Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning

Post 72 Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning

Økte erstatningsutbetalinger

Det er usikkerhet knyttet til fremtidige utbetalinger. Det skyldes hovedsakelig at en del større erstatningskrav er under forvaltningsmessig behandling eller brakt inn for domstolen. Det er fortsatt krav om erstatning i økonomisakene som gir størst usikkerhet. Basert på regnskapstall og forventet utvikling foreslås det å øke bevilgningen med 30,9 mill. kroner.

Prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 1,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen økt med 32,3 mill. kroner.

Kap. 480 Svalbardbudsjettet

Post 50 Tilskudd

Skredsikringstiltak i Longyearbyen

Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 480, post 50 med 10 mill. kroner til skredsikring i Vannledningsdalen i Longyearbyen. Økningen skyldes forskyving av kostnader fra 2022 og økt kostnadsanslag, jf. Prop. 20 S (2022–2023). Midlene vil bli plassert på Svalbardbudsjettets kap. 0007 Tilfeldige utgifter, post 30 Skred- og boligtiltak. Videre foreslås det en bestillingsfullmakt på 35 mill. kroner til sikringstiltaket i Vannledningsdalen, jf. forslag til romertallsvedtak.

Helikopterdrift – valutaendringer

Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 480, post 50 med 1,0 mill. kroner grunnet økte valutakostnader for Sysselmesterens helikopterdrift. Bevilgningen vil bli plassert på Svalbardbudsjettet kap. 0006 Sysselmesterens transporttjeneste.

Makspris i barnehage på 3 000 kroner per måned

Fra 1. januar 2023 er maksimalprisen i barnehage fastsatt til 3 000 kroner per måned. Det er en reduksjon fra nivået i 2022. Med en høyere prisvekst, og at maksimalprisen fortsatt holdes på 3 000 kroner per måned, blir den reelle reduksjonen i maksimalprisen høyere enn det som ble lagt til grunn i saldert budsjett for 2023. Det foreslås derfor å øke kompensasjonen over Svalbardbudsjettet med 50 000 kroner.

Prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 5,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 480, post 50 med 16,6 mill. kroner.

Kap. 490 Utlendingsdirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Nedbygging av restanser i saker om oppholdstillatelse til faglærte

Bevilgningen foreslås økt med 10 mill. kroner til økt saksbehandlingskapasitet i faglærtporteføljen. Tiltaket skal bidra til å redusere saksbehandlingstiden i saker om oppholdstillatelse til faglærte, som vil gi økt forutsigbarhet for næringslivet.

Administrative utgifter knyttet til avtaler med International Organization for Migration (IOM)

Det er bevilget midler på posten til utgifter til avtalen med International Organization for Migration (IOM) knyttet til arbeidet med å evakuere ukrainske flyktninger fra Moldova, og reiselogistikk for overføringsflyktninger. Bevilgningsbehovet til dette anslås å øke med 1,8 mill. kroner som følge av endrede valutakurser.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 10,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 2,3 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 490, post 01 med 24,6 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak

Økte kostnader til mottaksdrift

Høye ankomsttall av fordrevne fra Ukraina innebærer et betydelig behov for innkvartering av flyktninger og fordrevne i mottak. De høye ankomstene medfører et økt bevilgningsbehov på 1 708,9 mill. kroner til ordinære mottaksplasser, akuttinnkvarteringer for flyktninger fra Ukraina og til innkvartering i den innledende asylfasen.

Som følge av at det er flere enslige mindreårige som bor i asylmottak, øker bevilgningsbehovet med 231,5 mill. kroner. I tillegg medfører et økt behov for barnefaglig kompetanse i asylmottak økte utgifter på om lag 19 mill. kroner.

De økte ankomstene fra Ukraina har også ført til at det kommer flere asylsøkere med særskilte behov for tilrettelagte mottaksplasser. Dette medfører en utgiftsøkning på 106,9 mill. kroner.

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 2 067 mill. kroner for å håndtere de høye ankomstene.

Kjæledyr i mottak

Som følge av krigen i Ukraina er det for tiden mange kjæledyr i mottakssystemet. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 15 mill. kroner for å kompensere driftsoperatørenes utgifter til dyrehold og tilrettelegging for dyr i mottak.

Aktivitetsmidler til barn og voksne i akuttinnkvarteringer

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 4,1 mill. kroner mot tilsvarende økning på post 71, jf. omtale under kap. 490, post 71.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 490, post 21 med 2 077,9 mill. kroner.

Post 22 Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse

Tolkemidler til vedtakssamtale etter avslag

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 0,7 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon under kap. 490, post 72. Midlene skal benyttes til tolkeutgifter i forbindelse med vedtakssamtale etter avslag i førsteinstans. Vedtakssamtalene bidrar til at personen som har fått avslag forstår vurderingene som ligger til grunn for avslaget, og bereder grunnen for at personen kan ta et informert valg om veien videre.

Økte tolkeutgifter

Utgiftene til tolk anslås å øke med 6 mill. kroner som følge av økte salærsatser samt økte ankomstprognoser.

Prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 0,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslåes det å øke bevilgningen på kap. 490, post 22 med 7,2 mill. kroner

Post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak

Flere beboere i asylmottak

Vertskommunetilskuddet skal dekke kommunale utgifter til helse, barnevern, tolk og administrasjon i forbindelse med drift av asylmottak i kommunen. Som følge av økte prognoser og antall beboere i mottak og alternative mottaksplasser, foreslås bevilgningen økt med 204,6 mill. kroner.

Prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 15,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 220,2 mill. kroner.

Post 70 Stønader til beboere i asylmottak

Økte utbetalinger

Bevilgningen på posten foreslås økt med 482,3 mill. kroner som følge av økt prognose for asylankomster og gjennomsnittsbelegg i asylmottak.

Prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 6,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 488,4 mill. kroner.

Post 71 Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i asylmottak, og veiledning for au pairer

Bevilgningen dekker blant annet utgifter til tilskuddsordningen til aktivitetstilbud for barn i asylmottak

Aktivitetstilbud til ukrainske asylsøkere i mottak

I saldert budsjett for 2023 ble det bevilget 13,3 mill. kroner på kap. 490, post 21 til aktivitetstilbud for barn og voksne i akuttinnkvarteringer. Midlene var tiltenkt fordrevne fra Ukraina. Disse har imidlertid normalt hatt korte mottaksopphold enn andre asylsøkere. Samtidig har mange akuttinnkvarteringer blitt erstattet av ordinære mottaksplasser, og flere fordrevne fra Ukraina bor dermed på ordinære mottak enn tidligere antatt. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på kap. 490, post 71 med 4,1 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon på kap. 490, post 21. Midlene vil fortsatt benyttes til å gi barn og voksne i asylmottak aktivitetstilbud.

Prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 0,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 4,3 mill. kroner.

Post 72 Assistert retur og reintegrering i hjemlandet, kan overføres

Flere søknader om tilbakevendingsstøtte

Norge har en generell tilbakevendingsordning for flyktninger, inkludert personer med midlertidig, kollektiv beskyttelse. Som følge av at flere fordrevne fra Ukraina med midlertidig kollektiv beskyttelse i Norge søker tilbakevendingsstøtte, øker bevilgningsbehovet på posten. Det anslås at 300 personer vil søke om tilbakevending i 2023. Bevilgningen foreslås på bakgrunn av dette økt med 4,9 mill. kroner.

Tilbakevending for personer med behov for assistanse

Det foreslås at ordningen med tilbakevending utvides til å omfatte personer som har behov for assistanse for å gjennomføre tilbakevendingsreisen. Dette gjelder i hovedsak personer som har kommet til Norge for behandling gjennom Medevac-ordningen. Det foreslås en bevilgning på 3,0 mill. kroner til formålet.

Tolkemidler til vedtakssamtale etter klagebehandling

Det foreslås å redusere bevilgningen på post 72 med 0,7 mill. kroner mot tilsvarende økning på post 22, jf. omtale under kap. 490, post 22.

Prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 0,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 490, post 72 med 7,8 mill. kroner.

Post 75 Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 2,9 mill. kroner til transport til Norge av flyktninger fra Ukraina via Moldova.

Kap. 3490 Utlendingsdirektoratet

Post 01 Assistert retur fra Norge for asylsøkere med avslag, ODA-godkjente utgifter

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 0,2 mill. kroner på bakgrunn av færre assisterte returer til ODA-godkjente land.

Post 03 Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 1,4 mill. kroner på grunn av underliggende endringer i kapittel 490, post 01 og 75.

Post 04 Asylmottak, ODA-godkjente utgifter

Visse innenlandske utgifter til mottak av asylsøkere og flyktninger kan i tråd med statistikkdirektivet til OECD/DAC godkjennes som offisiell bistand. Forslag om bevilgningsendringer på kap. 490, postene 21, 60 og 70, medfører økte inntekter på kap. 3490, post 04. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 2 686,6 mill. kroner.

Post 06 Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjent utgifter

Bevilgningen på posten foreslås økt med 0,4 mill. kroner på bakgrunn av underliggende forslag til endringer i kapittel 490, post 22 grunnet den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Post 07 Tolk og oversettelse, ODA-godkjente utgifter

Bevilgningen på posten foreslås økt med 3,0 mill. kroner på bakgrunn av underliggende forslag til endringer i kapittel 490, post 22.

Post 08 Internasjonalt migrasjonsarbeid og reintegrering i hjemlandet, ODA-godkjente utgifter

Bevilgningen på posten foreslås økt med 12,1 mill. kroner på bakgrunn av underliggende forslag til endringer i kapittel 490, post 72 og 76.

Andre saker

Effektiv bekjempelse av irregulær migrasjon

Vedtak nr. 207 av 7. desember 2020:

«Stortinget ber regjeringen utarbeide en plan for hvordan Norge kan bidra til mer effektiv bekjempelse av irregulær migrasjon, herunder sørge for at dagens hjemmel for å henvise asylsøkere til trygge tredjeland utenfor EU brukes aktivt. Dette forutsetter samarbeidsavtaler med tredjeland som sikrer at asylsøkernes behov for beskyttelse blir godt ivaretatt.»

Dokumentene som ligger til grunn for vedtaket er Dokument 8:71 (2020–2021).

Vedtaket er fulgt opp. Irregulær migrasjon er en svært sammensatt utfordring. Dette skyldes blant annet at irregulær migrasjon er knyttet til strukturelle utfordringer i verden, som sosial ulikhet, konflikt og politisk ufrihet. Forebygging av irregulær migrasjon krever både et langsiktig perspektiv og løsninger i skjæringsfeltet mellom utviklings- og migrasjonspolitikk, samt mer kortsiktige operative tiltak. Videre er migrasjonsbevegelser i verden i økende grad sammensatt av ulike grupper. Irregulær migrasjon kan også omfatte personer som har behov for internasjonal beskyttelse. FNs flyktningkonvensjon av 1951 gir rett til å søke internasjonal beskyttelse. Det er derfor viktig å unngå at preventive tiltak mot irregulær migrasjon rammer personer med et beskyttelsesbehov.

Regjeringens arbeid for å bekjempe irregulær migrasjon omfatter denne helheten. I arbeidet mot irregulær migrasjon er Norge nært knyttet til EU gjennom vårt medlemskap i Schengen og som tilknyttet Dublin-samarbeidet. Vi har felles utfordringer med EU/Schengen-land på dette området, og det er derfor helt nødvendig å søke felles løsninger og se nasjonal politikk i sammenheng med asyl- og migrasjonspolitikken innenfor dette fellesskapet.

Nasjonalt er bekjempelse av irregulær innvandring til riket et overordnet mål for norsk utlendingsforvaltning, jf. utlendingslovens formålsbestemmelse. Dette overordnede målet ivaretas bl.a. gjennom kontroll med innreise over ytre og indre Schengen-grense, politiets arbeid med avklaring av identitet samt satsing på ID-arbeid gjennom Nasjonalt ID-senter. Ved saksbehandling av søknad om oppholdstillatelse i Norge er vurderingen av innvandringsregulerende hensyn sentralt, der loven åpner for dette. Som Schengen-land er det viktig at norsk regelverk og mottaksstandard ikke skiller seg vesentlig fra andre land innenfor fellesskapet. Det foretas derfor vurderinger av våre ordninger sammenlignet med andre land. Et sentralt element i bekjempelse av irregulær migrasjon er en helhetlig og effektiv returpolitikk nasjonalt og på europeisk nivå. Norge har over mange år lagt store ressurser i returarbeidet, og oppnådd gode resultater. En forutsetning for en effektiv returpolitikk er blant annet god samordning mellom utlendingsforvaltningen og utenrikstjenesten. Felles returstrategier, herunder på landnivå, har bidratt til resultater i praksis, og det er nå utviklet en ny overordnet strategi for de neste årene.

Å bekjempe irregulær migrasjon er også viktige mål i norsk europapolitikk, i EØS-samarbeidet og i annet utenriks- og utviklingspolitisk samarbeid. I europapolitikken legger Norge vekt på å støtte tiltak som kan bidra til å begrense irregulær migrasjon til Schengen-området. Dette inkluderer bl.a. innsats for mer effektiv grensekontroll og returpolitikk. Norge støtter også tiltak som kan begrense sekundærbevegelser innad i Europa, som en mer harmonisert asylpraksis i EU og utvikling av mer effektive prosedyrer for å avgjøre ansvarsfordeling mellom stater gjennom Dublin- og Eurodac-samarbeidet. Norge tar del i den operative styrkingen av Schengens yttergrensekontroll. Gjennom EUs grense- og kystvaktbyrå Frontex bidrar vi med personell til grensekontroll og retur av personer uten lovlig opphold. Gjennom Europol bidrar Norge til gjennomføringen av EUs handlingsplan mot migrantsmugling (2021–2025). Gjennom EØS-midlene gir Norge støtte til å utvikle forsvarlige systemer for asyl- og migrasjonsforvaltning i land ved Schengens yttergrense. Det er de siste årene gitt omfattende støtte til land som Hellas, Romania og Bulgaria som skal bidra til effektiv saksbehandling, bedre mottaksforhold og økt antall returer.

Ellers bidrar Norge aktivt inn i regionale og internasjonale prosesser hvor formålet er regulert og ordnet migrasjon i verden. Vi er blant annet tilsluttet Den globale migrasjonsplattformen som har som formål å sikre trygg, ordnet og regulert migrasjon. Norge er videre en viktig støttespiller for flere multilaterale organisasjoner som har som mandat å bidra til regulert migrasjon og beskyttelse av fordrevne, som FNs organisasjon for migrasjon (IOM) og FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR). Hva gjelder øvrig internasjonal og langsiktig innsats bidrar Norge med omfattende støtte til utvikling og humanitær innsats som kan påvirke irregulær migrasjon, direkte eller indirekte. Norge har blant annet bevart et høyt nivå på bistanden til Syrias naboland, som har mottatt svært mange flyktninger fra krigen i Syria. Dette gir flere beskyttelse i nærområdene, og kan føre til at færre legger ut på en risikofylt reise mot Europa. Endelig har regjeringen etablert en særskilt innsats for flyktninger, fordrevne og vertssamfunn, som skal bidra til å bedre forholdene for mennesker på flukt og gi fattige vertsland mulighet til å ivareta flyktningene bedre (Solidaritetspotten, jf. Hurdalsplattformen). Denne satsningen ble styrket gjennom ekstrabevilgningen i forbindelse med regjeringens Ukraina-innsats (Nansen-programmet). Satsningen omfatter også tiltak for å styrke migrasjonsforvaltning i opprinnelses- og transittland, og å motvirke irregulær migrasjon.

Anmodningsvedtaket refererer også til adgangen til å henvise asylsøkere til trygge tredjeland. Dette er regulert i utlendingsloven § 32 første ledd bokstav d, som innebærer at en asylsøknad kan nektes realitetsbehandlet med henvisning til at søkeren forut for ankomst til Norge har hatt opphold i et trygt tredjeland. Departementet ga 2. februar 2022 en instruks til Utlendingsdirektoratet (UDI) om praktisering av denne bestemmelsen, instruks GI-02/2022. Instruksen innebærer at UDI skal foreta konkrete og individuelle vurderinger i den enkelte sak, hvor det avgjørende vil være hvorvidt asylsøkeren kan få effektiv beskyttelse i det aktuelle tredjelandet. Det er ikke et krav om tilgang til asylprosedyre i tredjelandet, eller at asylsøkeren vil bli akseptert mottatt av det aktuelle tredjelandet. UDI er i tildelingsbrevene for 2022 og 2023 bedt om å «benytte handlingsrommet i dagens lovverk til å henvise asylsøkere til trygge land utenfor Europa dersom de har kommet til Norge via dette landet». UDI har opplyst at de ikke fattet noen avslagsvedtak etter utlendingsloven § 32 første ledd bokstav d i 2022, men at det ble vurdert i noen saker.

I vedtaket fremgår det videre at «[d]ette [henvisning til trygge tredjeland] forutsetter samarbeidsavtaler med tredjeland som sikrer at asylsøkernes behov for beskyttelse blir godt ivaretatt». Det er ikke et vilkår etter utlendingsloven § 32 første ledd bokstav d at det foreligger en samarbeidsavtale, men en ev. avtale om aksept av tredjelandsborgere kan gjøre det lettere å gjennomføre retur.

Offentlig helsetilbud ved Politiets utlendingsinternat på Trandum

Vedtak nr. 831, 17. juni 2022:

«Stortinget ber regjeringen sikre at helsetjenesten på Politiets utlendingsinternat, Trandum, legges under den offentlige helsetjenesten og at beslutningen om dette tas i løpet av 2022 slik at overføringen kan gjennomføres senest 1. juli 2023.»

Dokumentene som ligger til grunn for vedtaket, er Meld. St. 2 (2021–2022) og Innst. 450 S (2021–2022).

Vedtaket er under behandling. Regjeringen er godt i gang med arbeidet med sikte på å legge helsetjenesten ved Politiets utlendingsinternat inn under den offentlige helsetjenesten. Det er på plass en midlertidig løsning som sikrer et forsvarlig helsetilbud.

Nye oppgaver til kommunene skal som hovedregel fastsettes i lov. Før den permanente ordningen kan tre i kraft må det på plass regelverksendringer. Dette arbeidet er i gang, men det vil ikke la seg gjøre innen 1. juli 2023. Regjeringen tar sikte på å gjennomføre endringen fra 1. juli 2024.

Fagskole for brann- og redningspersonell

Regjeringen vil forbedre brannutdanningen gjennom å etablere en ny fagskole for brann- og redningspersonell ved Brann- og redningsskolen i Tjeldsund kommune. Den nye fagskolen skal etter planen starte opp i 2024.

Ifm. Stortingets behandling av Prop. 1 S (2021–2022) vedtok Stortinget å øke kostnadsrammen for byggeprosjektet til 604,4 mill. kroner og for brukerutstyrsprosjektet til 138,1 mill. kroner (prisnivåer per 1. juli 2022), jf. omtale under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres og kap. 2445 Statsbygg, Post 33 Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres, jf. Prop. 1 S (2021–2022) for Kommunal- og moderniseringsdepartementet og Innst. 16 S (2021–2022). Oppdaterte kostnads- og usikkerhetsanalyser tilsier at det ikke vil være mulig å realisere fagskolen innenfor kostnadsrammene som Stortinget har vedtatt. Hovedårsakene er manglende kvalitet i anbudsgrunnlaget og at kompleksiteten i prosjektet har vært undervurdert fra oppstarten av prosjektet. Det har bl.a. medført omfattende omprosjektering og endringer av kontraktsarbeider hos entreprenør.

Regjeringen foreslår derfor å øke kostnadsrammen for byggeprosjektet til 739,9 mill. kroner og for brukerutstyrsprosjektet til 162,6 mill. kroner (2023-prisnivå), jf. forslag til romertallsvedtak.

Det fremtidige driftsbudsjettet for redningshelikoptertjenesten

Stortinget vedtok ved behandlingen av Innst. 82 S (2011–2012), jf. Prop. 146 S (2010–2011) Anskaffelse av nye redningshelikoptre mv. i perioden 2013–2020, at det kan inngås kontrakt om langsiktig vedlikeholds- og logistikkavtale til understøttelse av helikoptrenes drift innenfor et uendret bevilgningsnivå på vedkommende budsjettpost i hele avtaleperioden. I Prop. 195 (2020–2021) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2021, jf. Innst. 600 S (2020–2021), ble Stortinget gjort kjent med at det pågår et utredningsarbeid i Luftforsvaret om den fremtidige driftsorganisasjonen for de nye redningshelikoptrene og at når dette er ferdigstilt vil det bli foretatt en ny vurdering av det fremtidige driftsbudsjettet. Justis- og beredskapsdepartementet har mottatt en anbefaling fra Forsvarsdepartementet. Foreløpige beregninger tilsier at det fremtidige driftsbudsjettet for redningshelikoptertjenesten vil kunne bli høyere sammenlignet med dagens vedtatte budsjettramme. Regjeringen vil derfor vurdere mulige kostnadsreduserende tiltak for å redusere fremtidige driftskostnader for redningshelikoptertjenesten, og komme tilbake til Stortinget om saken ved en senere anledning.

2.5 Kommunal- og distriktsdepartementet

Kap. 500 Kommunal- og distriktsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen dekker i hovedsak lønn, husleie og andre faste utgifter for Kommunal- og distriktsdepartementet.

Driftsorganisasjon Sikker teknisk infrastruktur

Kommunal- og distriktsdepartementet er ansvarlig for etablering av nytt regjeringskvartal. Som en del av kvartalet, etableres det et anlegg for Sikker teknisk infrastruktur (STI). Det er behov for å opprette en driftsorganisasjon for å ivareta kravet til oppetid, understøtte brukernes behov og sikre et verdibevarende vedlikehold gjennom anleggets levetid. Etablering av driftsorganisasjonen vil medføre varige økte utgifter. Det foreslås å øke bevilgningen med 3,2 mill. kroner.

Koordinering av nordområdepolitikken

Koordineringsansvaret for nordområdepolitikken overføres fra Utenriksdepartementet til Kommunal- og distriktsdepartementet fra 1. juli 2023. Det foreslås å øke bevilgningen med 300 000 kroner med tilsvarende reduksjon under Utenriksdepartementets kap. 100, post 01.

Behandling av klagesaker etter Finnmarksloven

Ansvaret for behandling av klagesaker etter Finnmarksloven § 27 overføres fra Kommunal- og distriktsdepartementet til Landbruks- og matdepartementet i 2023. Det foreslås å redusere bevilgningen med 120 000 kroner med tilsvarende økning under Landbruks- og matdepartementets kap. 1100, post 01.

Overføring av husleiemidler

Det er behov for å overføre husleiemidler fra Klima- og miljødepartementet til Kommunal- og distriktsdepartementet. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 1,6 mill. kroner med tilsvarende reduksjon under Klima- og miljødepartementets kap. 1400, post 01.

Etablering av Departementsakademiet

Det foreslås å redusere bevilgningen med 131 000 kroner for å delfinansiere etableringen av Departementsakademiet i Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon (DSS), jf. nærmere omtale under kap. 510, post 01.

Ekstraordinær prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Midlertidig økt arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 2,3 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 9,1 mill. kroner.

Post 30 Nytt regjeringskvartal, ombygging av Ring 1, kan overføres

Økt kostnadsramme for ombygging av Ring 1

Bevilgningen skal dekke ombyggingen av Hammersborg- og Vaterlandstunnelen (Ring 1) for å ivareta nødvendig sikkerhet for nytt regjeringskvartal.

Det ble i Prop. 1 S (2022–2023) for Kommunal- og distriktsdepartementet fremmet forslag om kostnadsramme på 3 100 mill. kroner (prisnivå per 1.7.2023), og oppstartsbevilgning for arbeidet med ombygging av Hammersborg- og Vaterlandstunnelen (Ring 1). Den eksterne kvalitetssikringen av den regulerte løsningen fra 2017, foreslo en kostnadsramme på 3 744 mill. kroner (prisnivå per 1. juli 2023). Det ble senere arbeidet videre med å redusere kostnadene. På denne bakgrunn sluttet Stortinget seg til regjeringens forslag til kostnadsramme. Av Prop. 1 S (2022–2023) fremgår det at det ikke var gjennomført ekstern kvalitetssikring av dette nedskalerte alternativet, og at kostnadsanslaget derfor var usikkert. Det ble derfor varslet at kostnadene skulle kvalitetssikres eksternt, og at det i samspill med valgt entreprenør skulle vurderes ytterligere kostnadsreduserende tiltak.

Kostnadsanslaget for ombygging av Ring 1 har nå blitt eksternt kvalitetssikret. Kvalitetssikrer har i basisestimatet for prosjektet vurdert noe økte kostnader til rigg og drift og lagt inn noe økning i bemanningen. Ekstern kvalitetssikrer påpeker at det fortsatt er stor kostnadsusikkerhet i prosjektet.

Ekstern kvalitetssikrer anbefaler en kostnadsramme på 3 325 mill. kroner (prisnivå 1.7.2023) for ombyggingen av deler av Ring 1 for å ivareta nødvendig sikkerhet for nytt regjeringskvartal. Analysen viser at kostnadsrammen for det nedskalerte alternativet fortsatt er vesentlig lavere (rundt 720 mill. 2022-kroner) enn for den regulerte løsningen fra 2017 som lå til grunn ved KS2 i 2022.

Før Statens vegvesen kan starte ombyggingen av Ring 1, må den gamle hovedbrannstasjonen i Møllergata/Hospitalgata rives. På grunn av at forhandlinger med Oslo kommune har dratt noe ut i tid, må det påregnes noe forsinkelser i gjennomføringen av prosjektet, og det vil i denne forbindelse også kunne påregnes økte kostnader.

I tråd med ekstern kvalitetssikrers anbefaling foreslås det å øke kostnadsrammen for ombygging av Ring 1 fra 3 100 mill. kroner til 3 325 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Ekstraordinær prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Kap. 502 Tariffavtalte avsetninger mv.

Post 72 Pensjonskostnader tjenestemannsorganisasjonene

Virksomheter som er medlemmer i Statens pensjonskasse (SPK) skal betale en aktuarielt beregnet premie (arbeidsgiverandel), slik det gjøres i privat sektor. Tjenestemannsorganisasjonene betaler ikke arbeidsgiverandel for ansatte som har ulønnet permisjon fra statlig virksomhet for å ha verv eller være ansatt i en slik organisasjon. I samsvar med permisjonsavtalen betaler organisasjonene kun 2 pst. medlemsinnskudd. For å synliggjøre statens årlige bidrag til tjenestemannsorganisasjonene på pensjonsområdet, budsjetteres disse premiekostnadene på en egen post i statsbudsjettet.

SPK fakturerer utgiftene halvårlig og etterskuddsvis. For tjenestemannsorganisasjonene består premieprognosen for 2023 derfor av fakturert premie for 2. halvår 2022 og premieprognose for 1. halvår 2023. På grunn av nye lønnsvekstforutsetninger for 2023 og endringer i medlemsbestanden øker bevilgningsbehovet med om lag 1,2 mill. kroner. I tillegg kommer en økning på om lag 3,5 mill. kroner som følge av at faktisk fakturert premie for andre halvår i 2022 ble høyere enn forventet. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 5 mill. kroner.

Kap. 505 Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen dekker kostnadene til Statens pensjonskasse (SPK) for å administrere boliglånsordningen. Administrasjonskostnadene anslås å utgjøre 55 mill. kroner i 2023, en økning på 14 mill. kroner fra saldert budsjett for 2023. Økningen skyldes at det legges til grunn at SPK skal behandle flere lånesøknader og en økning i samlet låneportefølje, jf. nærmere redegjørelse under kap. 505, post 90. Se også omtale under kap. 3505, post 01. Det foreslås at bevilgningen økes med 14 mill. kroner.

Post 90 Utlån, overslagsbevilgning

Bevilgningen dekker forventet brutto utlån til boliglån i Statens pensjonskasse, i tillegg til beregnede opptjente, ikke betalte renter på lånene. Som følge av at det legges til grunn høyere søknadsinngang, flere utbetalte lån og en økning i gjennomsnittlig utbetalt beløp anslås det nå at utbetalte lån vil utgjøre 26 500 mill. kroner i 2023. Anslaget inkluderer 96 mill. kroner i beregnede opptjente renteinntekter ved utgangen av 2023. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 12 100 mill. kroner.

Kap. 3505 Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

Post 01 Gebyrinntekter, lån

Bevilgningen gjelder innbetaling av gebyrer fra låntakerne i boliglånsordningen i Statens pensjonskasse i form av termingebyr, etableringsgebyr, purregebyr o.l. Som følge av at det legges til grunn økt søknadsinngang og flere utbetalte lån enn i saldert budsjett for 2023, anslås gebyrinntektene å utgjøre 51 mill. kroner i 2023. Bevilgningen foreslås derfor økt med 14 mill. kroner, jf. kap. 505, post 01.

Post 90 Tilbakebetaling av lån

Posten omfatter ordinære og ekstraordinære avdrag og tilbakeføring av beregnet opptjente, men ikke betalte renteinntekter. På bakgrunn av utviklingen den siste tiden forventes det færre innfridde lån og en reduksjon i gjennomsnittlig innfridd beløp sammenliknet med det som ble lagt til grunn i saldert budsjett for 2023. Samtidig forventes det en økning i løpende avdrag som følge av en økning i låneporteføljen, jf. kap. 505, post 90. Det legges nå til grunn en innbetaling på 7 800 mill. kroner i 2023, inkludert 54 mill. kroner i tilbakeføring av beregnede opptjente renter ved inngangen til 2023. Samlet sett foreslås det å redusere bevilgningen med 300 mill. kroner.

Kap. 5607 Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

Post 80 Renter

Bevilgningen gjelder renteinntekter og opptjente, ikke betalte renter knyttet til boliglånsordningen i Statens pensjonskasse. Låneporteføljen ved inngangen til 2023 var høyere enn det som ble forutsatt i saldert budsjett for 2023, og det forventes nå en høyere vekst i låneporteføljen gjennom 2023 jf. omtale under kap. 505, post 90. På bakgrunn av dette foreslås det å øke bevilgningen med 311 mill. kroner.

Kap. 507 Gruppelivsforsikring

Post 01 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

Bevilgningen gjelder erstatningsutbetalinger og kostnader til å administrere gruppelivsordningen. Basert på erfaringstall for antall erstatningssaker og gjennomsnittlig erstatningsutbetaling legges det til grunn et bevilgningsbehov på 240 mill. kroner i 2023. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 30 mill. kroner.

Kap. 510 Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen dekker utgifter til lønn og andre driftsutgifter for Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon (DSS). I tillegg dekker bevilgningen utgifter til fellestjenester for departementsfellesskapet og Statsministerens kontor.

Departementsakademiet

Departementsakademiet er et sentralt tiltak i strategien for departementsfellesskapet 2021–2025 «Gode hver oss. Best sammen». Akademiet skal utvikle og tilby relevante kompetansetilbud for alle departementsansatte og plasseres organisatorisk i DSS med planlagt oppstart fra høsten 2023. Etablering av Departementsakademiet vil medføre varige økte utgifter. For 2023 foreslås det å øke bevilgningen med 1,4 mill. kroner. Økningen skal brukerfinansieres ved rammeoverføringer fra departementene, jf. omtale under kap. 500, post 01 og øvrige departementer.

Økte driftsutgifter

For å sikre at DSS har tilstrekkelig handlingsrom for å gjennomføre nødvendige driftsaktiviteter, herunder utskifting av PC-klienter, foreslås det å øke bevilgningen med 10 mill. kroner ved overføring fra post 45, jf. omtale under post 45.

Ekstraordinær prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 5,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Midlertidig økt arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 1,7 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 19 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bevilgningen skal dekke utgifter til investeringer, vedlikehold, utskifting av utstyr og utviklingskostnader til tjenesteleveranser innenfor tjenesteområdene; digitale tjenester, fasilitetstjenester, HR-tjenester og vakt- og resepsjonstjenester.

Inndekning for økte driftsutgifter

For å sikre at DSS har tilstrekkelig handlingsrom for å gjennomføre nødvendige driftsaktiviteter, foreslås det å redusere bevilgningen med 10 mill. kroner mot en tilsvarende økning på post 01, jf. omtale under post 01.

Anskaffelse av IKT nettverksutstyr – nytt RKV byggetrinn 1

For å kunne ta i bruk byggetrinn 1 i nytt regjeringskvartal, er det behov for å anskaffe IKT nettverksutstyr. For å sikre planlagt innflytting i nytt regjeringskvartal, er det behov for å gå ut med anskaffelsen i markedet i løpet av 2023. Det foreslås 14 mill. kroner i 2023 til kjøp av ekstern bistand for å kunne starte opp gjennomføring av anskaffelsen. Regjeringen kommer tilbake med forslag til videre oppfølging av den samlede kostnaden for anskaffelsen.

Det foreslås å øke bevilgningen med 14 mill. kroner.

Ekstraordinær prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 3,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 7,3 mill. kroner.

Kap. 525 Statsforvalterne

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke ordinære lønns- og driftsutgifter for statsforvalterne og Statsforvalterens fellestjenester. Bevilgningen skal bidra til forsvarlig oppgavegjennomføring i disse virksomhetene på vegne av 13 departementer.

Landsdekkende rolle innen petroleumsfeltet

Det foreslås økt bevilgning til Statsforvalteren i Rogaland sin landsdekkende rolle innen petroleumsfeltet, slik at statsforvalteren kan ivareta og utvikle dagens oppgaveportefølje, og for å være rustet til nye næringer offshore. Det foreslås å øke bevilgningen med 1 mill. kroner, mot en reduksjon på Helse- og omsorgsdepartementets kap. 765, post 21.

Tilsyn med enslige mindreårige i mottak

Justis- og beredskapsdepartementet har gitt Statsforvalteren i Oslo og Viken oppgaven med å føre tilsyn med omsorgen for enslige mindreårige som bor i asylmottak. I løpet av det siste året har antall enslige mindreårige i asylmottak økt betydelig, og det samme gjelder antallet asylmottak disse bor på. Det er derfor et økt behov for å føre tilsyn med omsorgen for denne gruppen i år. På denne bakgrunnen foreslås det å øke bevilgningen med 3,6 mill. kroner.

Økt oppgavemengde for statsforvalterne knyttet til krigen i Ukraina

Bevilgningen foreslås økt med 10 mill. kroner til økt oppgavemengde på Justis- og beredskapsdepartementets område på grunn av krigen i Ukraina.

Ekstraordinær prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 12,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Midlertidig økt arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 4,8 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 32,3 mill. kroner.

Kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

Post 30 Prosjektering av bygg, kan overføres

Bevilgningen dekker midler til prosjektering av ordinære byggeprosjekter frem til fullført forprosjekt. Det foreslås å øke bevilgningen til prosjektering av NTNU Campussamling med 8 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen under kap. 530, post 45.

Post 33 Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

Bevilgningen dekker midler til videreføring av prosjekter som Stortinget tidligere har vedtatt å starte opp. Bevilgningen skal sikre optimal fremdrift i prosjekter under oppføring.

Livsvitenskapsbygget har et økt likviditetsbehov på 500 mill. kroner. Årsaken er endringer i gjennomføringsavtaler til råbygg og tett bygg, samt justert prognose for innredningsarbeider.

Vikingtidsmuseet har et økt likviditetsbehov på 90 mill. kroner. Årsaken er at arbeidet med å sikre gjenstander og objekter er mer krevende enn antatt og at arbeider som var planlagt i 2022 og 2024 blir gjennomført i år.

Prosjekter i avslutnings- og reklamasjonsfasen har et økt likviditetsbehov på 60 mill. kroner.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 650 mill. kroner.

Post 36 Kunstnerisk utsmykking, kan overføres

Bevilgningen dekker midler til kunstnerisk utsmykking av statlige bygg under oppføring på kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen og kap. 2445 Statsbygg. Likviditetsbehovet er 30 mill. kroner lavere enn bevilgningen. Årsaken er i hovedsak forskyvning i utbetalinger mellom år.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 30 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bevilgningen dekker anskaffelse av brukerutstyr til byggeprosjektene i de tilfeller Statsbygg gis i oppdrag å prosjektere og anskaffe dette. Bevilgningen gjelder også brukerutstyr i byggeprosjekter som bevilges over kap. 2445 Statsbygg. Bevilgningen dekker også nødvendige tiltak på Nationaltheatret.

Norsk havteknologisenter

Likviditetsbehovet er 150 mill. kroner lavere enn bevilget. Deler av anskaffelsen av brukerutstyret er forskjøvet til senere år. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 150 mill. kroner.

Campussamling NTNU

Det foreslås at bevilgningen til prosjektering av brukerutstyrsprosjektet reduseres med 8 mill. kroner, mot en tilsvarende økning av bevilgningen til prosjektering av byggeprosjektet, jf. omtale under kap. 530, post 30.

Nationaltheatret, sikringstiltak

Regjeringen besluttet i 2022 å gjennomgå prosjektet på nytt, før et byggeprosjekt eventuelt blir startet opp. I 2022 fikk Statsbygg i oppdrag å sikre bygget og oppdatere tilstandsanalysen, slik at bygget skal kunne benyttes frem til rehabiliteringen kan igangsettes. Stortinget har bevilget midler til arbeidet med videre utredning og sikring, jf. Innst. 16 S (2022–2023). Resultatene av tilstandsanalysen foreligger nå og viser behov for flere strakstiltak enn planlagt. Det foreslås å øke bevilgningen med 20 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 138 mill. kroner.

Kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bevilgningen dekker forvaltning av kulturhistoriske eiendommer utenfor den statlige husleieordningen, og det nasjonale minnestedet etter 22. juli på Utøyakaia.

Nasjonalt minnested etter 22. juli på Utøyakaia er ferdigstilt. Forventet sluttkostnad er 598 mill. kroner. Det er 74 mill. kroner lavere enn styringsrammen. Ved behandlingen av Prop. 23 S (2022–2023) ble bevilgningen redusert med 50 mill. kroner. Det foreslås å redusere bevilgningen med ytterligere 24 mill. kroner.

Kap. 2445 Statsbygg

Post 24 Driftsresultat

Opprydding etter 22. juli

Det er tidligere bevilget 221 mill. kroner til riving av Y-blokken og R4/Møllergaten 17 i regjeringskvartalet. Arbeidet er nå sluttført, og kostet 171 mill. kroner. Det foreslås derfor å føre 50 mill. kroner tilbake til statskassen. Det foreslås å øke driftsresultatet med 50 mill. kroner.

Leie av lokaler på Adamstuen

Etter at Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU) og Veterinærinstituttet (VI) flyttet fra Adamstuen ble eiendommene solgt. Veterinærinstituttet har disponert deler av en eiendom på Adamstuen, som ble solgt med overdragelse 1. desember 2022.

Imidlertid har Veterinærinstituttet utsatt flyttingen av et spesiallaboratorium til Ås til 2023. I salgsavtalen mellom Statsbygg og kjøper er det avtalt at staten kan leie laboratoriet frem til Veterinærinstituttet flytter. Det påløper utgifter for Statsbygg til husleie, strøm og andre driftsutgifter for laboratoriet frem til Veterinærinstituttet flytter ut.

Utgiftene til husleie er 10 mill. kroner i 2023 og dette dekkes innenfor Statsbyggs driftsbudsjett.

Midlertidig økt arbeidsgiveravgift

Driftsresultatet foreslås redusert med 5,8 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke driftsresultatet med 44,2 mill. kroner.

Post 30 Prosjektering av bygg, kan overføres

Bevilgningen dekker prosjektering av ordinære byggeprosjekter.

Byggetrinn 2 for nytt regjeringskvartal

Likviditetsbehovet for prosjektering av byggetrinn 2 for nytt regjeringskvartal er 160 mill. kroner lavere enn budsjettert.

Havforskningsinstituttet og Fiskeridirektoratet

I forbindelse med statsbudsjettet for 2023 ble det varslet om mulig stans i prosjektet. Det ble samtidig satt av 20 mill. kroner til å gjennomføre en ny konseptvalgutredning (KVU). Disse midlene ble bevilget på kap. 900, post 21 (Havforskningsinstituttet). I budsjettforliket med SV ble det konkludert med å ikke skrinlegge prosjektet. Det foreslås at bevilgningen økes med 20 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon på kap. 900, post 21, jf. omtale under posten.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 140 mill. kroner.

Post 33 Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

Bevilgningen dekker midler til videreføring av byggeprosjektet som Stortinget tidligere har vedtatt å igangsette. Midlene skal sikre rasjonell fremdrift i pågående prosjekter.

Likviditetsbehovet for byggetrinn 1 av nytt regjeringskvartal er lavere enn bevilget. Det foreslås å redusere bevilgningen med 600 mill. kroner.

Nytt regjeringskvartal (RKV) – ekstern kvalitetssikring byggetrinn 1

På bakgrunn av varsler om kostnadsøkninger, blant annet på grunn av pandemien, besluttet daværende Kommunal- og moderniseringsdepartementet kutt på 2,2 mrd. kroner for at byggetrinn 1 skal gjennomføres innenfor kostnadsrammen, jf. Prop. 1 S (2021–2022). Flere av tiltakene innebærer utsettelse av tiltak som må gjennomføres senere for å opprettholde planlagt funksjonalitet. Følgende tiltak i byggetrinn 1 er kuttet eller flyttet til senere byggetrinn:

Møllergata 19 er kuttet fra prosjektet

Etablering av tilleggsparkering er kuttet fra prosjektet

Permanent inngang for G-blokken er flyttet til senere byggetrinn

Erverv av Møllergata 5 og 9 er flyttet til senere byggetrinn

Kjeller under C-blokken er flyttet til senere byggetrinn

Deler av kjeller (kjeller 2), midlertidig kjøreadkomst til kjeller 2 og brukerutstyr kjeller 2 er flyttet til senere byggetrinn

De planlagte fellesfunksjonene i Møllergata 19 er innarbeidet i andre bygg i prosjektet. For eksempel er kantinearealet erstattet ved å utvide kantinen som er planlagt bygget i C-blokken i byggetrinn 2. Møterom og garderober blir etablert i A-blokken. Beslutningen om å ta ut Møllergata 19 fra prosjektet, innebærer at byggetrinn 1 reduseres med om lag 90 arbeidsplasser.

Gjennomføringsfasen til byggetrinn 2 vil i utgangspunktet vare ett år lengre som en følge av utsettelsen av kjeller under C-blokken, noe Kommunal- og distriktsdepartementet (KDD) ble kjent med etter at beslutning om å flytte tiltaket til byggetrinn 2 var tatt. Ved å igangsette forberedende arbeider for kjeller under C-blokken mot slutten av 2023, ville det likevel kunne gi ett års tidligere ferdigstilling og innflytting i byggetrinn 2, og kostnadsbesparelser i størrelsesorden 50–100 mill. kroner i byggetrinn 2. Som en del av forprosjektet for byggetrinn 2, vil det bli vurdert tiltak for å sikre at kostnadene holdes så lave som mulig.

Det ble vurdert å ta tiltak som ble flyttet til senere byggetrinn inn i byggetrinn 1 igjen dersom kostnadsutviklingen i prosjektet tillot det. Det har så langt ikke vært aktuelt. Tiltak som er flyttet vil bli nærmere vurdert i senere byggetrinn som skal legges frem for Stortinget.

Reguleringsplanen for nytt regjeringskvartal forutsetter riving av hovedbrannstasjonen i Oslo. Staten har siden 2017 forhandlet med Oslo kommune om betingelser for erverv av hovedbrannstasjonen. Det er nå oppnådd enighet med byrådet i Oslo om overtakelse av brannstasjonen for 1 mrd. kroner.

Ifm. revidert nasjonalbudsjett for 2022 ble Stortinget informert om at det på grunn av ekstraordinær prisstigning isolert sett var et behov for å øke kostnadsrammen for byggetrinn 1 av nytt regjeringskvartal med 2 mrd. kroner ut over det som var fanget opp av indeksen for prisjusteringer av statlige byggeprosjekter (SBED-indeksen).

Fordi det ikke var gjennomført en kostnads- og usikkerhetsanalyse som var eksternt kvalitetssikret, fremmet regjeringen ifm. revidert nasjonalbudsjett for 2022 et forslag om å øke kostnadsrammen med 1 mrd. kroner. Stortinget sluttet seg til forslaget, og kostnadsrammen ble økt til 22 604 mill. kroner (i prisnivå per 1.7.2023). I tråd med omtalen ifm. revidert nasjonalbudsjett for 2022, er det gjennomført en ny kostnads- og usikkerhetsanalyse av byggetrinn 1, som har blitt eksternt kvalitetssikret av Dovre.

Ekstern kvalitetssikrer, Dovre, fikk i oppdrag å gjennomføre en supplerende analyse av byggetrinn 1. Oppdraget innebar blant annet å vurdere om årlig prisjustering har reflektert faktisk prisstigning. I tillegg skulle Dovre vurdere i hvilken grad covid-19, kompleksitet, grensesnitt og markedssituasjonen påvirker prosjektet. Dovre skulle også kvalitetssikre kostnadsestimat og usikkerhetsvurderinger. Oppdraget ble startet opp høsten 2022 og varte frem til januar 2023.

Dovres uavhengige usikkerhetsanalyse legger til grunn gjeldende arbeidsomfang i byggetrinn 1 og inkluderer alle relevante kostnader, inkludert prisstigning og konsekvenser av covid-19 frem til nå, og usikkerhet fremover. Dovre slår fast at prisjustering i henhold til SBED-indeksen innebærer en underkompensasjon av prisveksten i prosjektet, og at usikkerheten i prosjektet fremdeles er stor. Dovre anbefaler en kostnadsramme i prisnivå per 1.7.2023 på 23 795 mill. kroner (P85).

Prognosesenteret har på oppdrag fra Statsbygg utarbeidet oppdaterte tall for prosjektspesifikk prisvekst i ulike byggeprosjekter fra juli 2022 og frem til 1.7.2023. Prognosesenteret har analysert materialsammensetningen i prosjektet og prisstigningen på disse. Analysen viser at en kostnadsramme på 23 447 mill. kroner vil kompensere for den særskilte prisveksten i prosjektet.

Regjeringen foreslår å øke kostnadsrammen for byggetrinn 1 til 23 687 mill. kroner (prisnivå per 1.7.2023), jf. forslag til romertallsvedtak. En slik kostnadsramme vil ivareta prisstigningen på materialer i prosjektet, samt økningen i kostnader til kjøp av eiendom som følge av enighet med byrådet i Oslo om overtakelse av brannstasjonen. Den oppnådde enigheten med byrådet i Oslo om kjøp av brannstasjonen reduserer gjenstående kostnadsusikkerhet i byggetrinn 1. Kjøp av eiendom dekkes over post 49, og bevilgningen skal dekke alle Statsbyggs kjøp av eiendom. Bevilgningen på post 49 er ikke tilstrekkelig til å dekke hele den forventede kjøpesummen for brannstasjonen. Regjeringen vil komme tilbake til bevilgningsbehov som følge av inngått avtale med Oslo kommune i nysalderingen.

Kap. 540 Digitaliseringsdirektoratet

Post 23 Utvikling og forvaltning av nasjonale fellesløsninger, kan overføres

Bevilgningen dekker utvikling, forvalting og drift av nasjonale fellesløsninger som inkluderer ID-porten, Digital postkasse til innbyggere, Kontakt- og reservasjonsregisteret og Altinn.

Sikker og robust digital infrastruktur

Flere av fellesløsningene som Digitaliseringsdirektoratet leverer til bruk i offentlig sektor er definert som kritiske samfunnsfunksjoner og er viktige for den digitale sikkerheten i samfunnet. Fellesløsningene blir benyttet i opp mot 12 000 offentlige, digitale tjenester. Løsningene blir svært mye brukt og bruken er økende. Økningen utfordrer sikkerheten og robustheten i løsningene. Den siste tiden har risikoen for angrepsforsøk mot fellesløsningene økt. For at Digitaliseringsdirektoratet skal kunne fortsette å levere sikre og robuste fellesløsninger er det igangsatt et nødvendig moderniseringsarbeid. Arbeidets kompleksitet og økende sikkerhetsrisiko medfører behov for økt bevilgning. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 15 mill. kroner.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 6,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 21,8 mill. kroner.

Post 25 Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter, kan overføres

Formålet med bevilgningen er å bidra til gjennomføring av samfunnsøkonomisk lønnsomme digitaliseringsprosjekter og realisering av gevinster.

Midler i ordningen som ikke er fordelt, er overført fra tidligere år. Dette kan blant annet skyldes at det beløpet det er søkt om ikke fullt ut har samsvart med tilsagnsrammen. Som følge av dette foreslås det å redusere bevilgningen med 4,8 mill. kroner.

For prosjekt som har mottatt medfinansiering blir det gjort en avregning etter at prosjektet er avsluttet. Med bakgrunn i avregningen av prosjekt som fikk tilsagn om medfinansiering i 2020, og der totalt tilsagn ikke er benyttet, blir det foreslått å redusere bevilgningen med 5,7 mill. kroner.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 10,5 mill. kroner.

Kap. 541 IT- og ekompolitikk

Post 22 Utvikling, gjennomføring og samordning av IT- og ekompolitikken, kan overføres, kan nyttes under post 70

Bevilgningen benyttes til tiltak for gjennomføring og videreutvikling av IT- og ekompolitikken.

Det foreslås å øke bevilgningen med 11,2 mill. kroner til et tiltak for å øke sikkerheten og beredskapen knyttet til ekominfrastruktur på norsk sokkel som understøtter norsk olje- og gassproduksjon, mot en tilsvarende reduksjon under kap. 543, post 70, jf. omtale der.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 321 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 11,5 mill. kroner.

Kap. 543 Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

Post 70 Telesikkerhet og -beredskap, kan overføres

På posten blir det bevilget midler til økt telesikkerhet og -beredskap ut over det som vil gjennomføres på kommersielt grunnlag og ut over det som kan pålegges etter ekomloven § 2-10 første ledd. Tiltakene på posten blir gjennomført etter avtale med eller pålegg på teletilbyderne etter ekomloven § 2-10 andre ledd, mot kostnadsdekning fra staten.

Økt sikkerhet og beredskap knyttet til ekominfrastruktur på norsk sokkel

Ved behandlingen av Prop. 23 S (2022–2023), jf. Innst. 131 S (2022–2023), ble det bevilget 35 mill. kroner til å gjennomføre flere tiltak for å øke sikkerheten og beredskapen knyttet til ekominfrastruktur på norsk sokkel som understøtter norsk olje- og gassproduksjon. I arbeidet med implementering av tiltakene, er det blitt klart at midlene til ett av tiltakene bør bevilges på kap. 541, post 22. Det foreslås på denne bakgrunn en reduksjon på 11,2 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 541, post 22.

Ett av tiltakene knyttet til sokkelen kan gjennomføres billigere enn estimert i utgangspunktet, og det foreslås derfor en reduksjon på posten på 8,8 mill. kroner.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 3,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 16,1 mill. kroner.

Post 71 Funksjonell internettilgang til alle, kan overføres

I Prop. 23 S (2022–2023) orienterte Kommunal- og distriktsdepartementet om endringer i innkjøpsordningen for funksjonell internettilgang, som skal etableres. Det ble varslet at departementet vil komme tilbake til endringer i ordningen for 2023 i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2023.

Det har vist seg praktisk vanskelig å etablere et skille mellom telefontjeneste og internettilgang, og konsekvensen vil være at de som bare bestiller telefontjeneste i mange tilfeller også vil få tilgang til internett. Dette var ikke hensikten, og det vil derfor i det videre arbeidet bli lagt opp til at det bare er funksjonell internettilgang som skal anskaffes, mot en egenandel på 5 000 kroner. Departementet understreker at de som får etablert funksjonell internettilgang også vil kunne bruke denne tilgangen til telefontjeneste.

I tillegg vil det legges til grunn en minimumshastighet på 30 Mbit/s i ordningen i det videre arbeidet. Denne hastigheten sikrer at grunnleggende behov for internettilgang blir ivaretatt.

Bevilgningen foreslås økt med 220 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Kap. 553 Regional- og distriktsutvikling

Post 64 (Ny) Pilot nærtjenestesentre

Regjeringen foreslår å bevilge 10 mill. kroner til gjennomføring av en pilot med nærtjenestesentre. Bevilgningen på posten skal støtte utvalgte kommuners utgifter til utvikling og gjennomføring av lokale nærtjenestesentre.

Staten vil invitere kommuner med servicetorg til et samarbeid om utvikling av ulike modeller med nærtjenestesentre med samlokalisering av statlige og kommunale publikumstjenester. Nærtjenestesenterne skal inneholde statlige tjenester som krever personlig oppmøte, men heldigitale tjenester med stort veiledningsbehov kan også inngå. Kommunene inviteres til å kunne informere befolkningen om hvilke statlige etater som kan hjelpe dem med en tjeneste, men de skal ikke hjelpe med innlogging. Modellene skal ikke endre det statlige forvaltningsansvaret for tjenester. Piloten skal også kunne bidra til å bedre innbyggernes digitale kompetanse, for eksempel gjennom Digihjelpen. Åpningstider for de statlige publikumstjenestene må vurderes i lys av formålet med tjenesten, etatenes kapasitet og de lokale behovene.

Piloten har to faser. I den første fasen identifiseres hvilke statlige publikumstjenester som kan inngå i nærtjenestesentrene, lyse ut midler og velge ut pilotkommuner og avklare konkrete løsninger i dialog med kommunene og aktuelle statsetater, med mulighet for oppstart i 2023. De lokale løsningene må ta hensyn til Instruks om håndtering av bygge- og leiesaker i statlig sivil sektor. I den andre fasen skal tilbudet om statlige publikumstjenester i lokale nærtjenestesentre prøves ut i praksis og evalueres. Departementet vil utarbeide retningslinjer for ordningen.

Post 65 Omstilling

Det foreslås en engangsbevilgning på 500 000 kroner til Trysil kommune for å ferdigstille prosjektet Kongeparken.

Det foreslås en engangsbevilgning på 500 000 kroner til Gjøvik kommune til arrangementet Johan Castberg-dagene.

Bevilgningen foreslås økt med 1,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 2,5 mill. kroner i 2023.

Kap. 571 Rammetilskudd til kommuner

Post 60 Innbyggertilskudd

Kompensasjon for kostnadsvekst

Regjeringen har foretatt en helhetlig vurdering av kommunesektorens økonomi. Kommunal deflator i 2023 anslås nå til 5,2 pst., noe som er en økning på 1,5 prosentpoeng sammenliknet med anslagene i nasjonalbudsjettet for 2023. Den ekstraordinære kostnadsveksten i 2023 anslås til om lag 6,9 mrd. kroner. Samtidig anslås en merskattevekst på om lag 4,3 mrd. kroner.[2] Basert på disse anslagene overstiger den uventede kostnadsveksten merskatteveksten med 2,6 mrd. kroner. Dette beløpet foreslås kompensert gjennom økt rammetilskudd i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2023. Ettersom den kommunale deflatoren på makronivå hensyntar bl.a. energipriser, kompenseres kommunene for økte kostnader i egen organisasjon og ivaretakelse av deres ansvar for å dekke bl.a. driftsutgifter for kirkene.

Netto kostnadsvekst anslås å fordele seg med 1,6 mrd. kroner for kommunene og 1 mrd. kroner for fylkeskommunene. Denne fordelingen legges til grunn for kompensasjonen. Den relative økningen i rammetilskuddet er størst for fylkeskommunene. Kombinert med at kostnadsnøkkel brukes til fordeling, vil dette bidra til i sterkere grad å ivareta fylkeskommuner som opplever en ekstraordinært sterk kostnadsvekst, blant annet i ferjedriften.

Både anslag for skatteinngang og kostnadsvekst er imidlertid usikre, og det kan være betydelige variasjoner mellom kommuner, fylkeskommuner og geografiske områder. Andre forhold av betydning for kommuneøkonomien vil også kunne variere betydelig, herunder demografisk utvikling i lys av en usikker internasjonal situasjon. Regjeringen foreslår etter en helhetlig vurdering at kommunesektorens rammetilskudd økes med til sammen 3,2 mrd. kroner, herav 600 mill. kroner som vekst i frie inntekter på toppen av anslått netto kostnadsvekst. Av samlet økt rammetilskudd går 2,1 mrd. kroner til kommunene og 1,1 mrd. kroner til fylkeskommunene.

Bevilgningsøkningen til fylkeskommunene fordeles etter kostnadsnøkkelen.

Av bevilgningsøkningen til kommunene fordeles den anslåtte netto kostnadsveksten på 1,6 mrd. kroner etter kostnadsnøkkelen. Regjeringen foreslår i tillegg 0,5 mrd. kroner i økte frie midler til kommunene i 2023, som fordeles slik at kommuner med lavere skatteinngang per innbygger får en større andel enn innbyggertallet skulle tilsi. Midlene fordeles med utgangspunkt i skatteinntekter per innbygger før inntektsutjevning basert på gjennomsnitt for 2021 og 2022.

Økt arbeidsgiveravgift bidrar til å øke kommunesektorens lønnskostnader med anslagsvis 320 mill. kroner i 2023. Dette er innarbeidet i anslaget på kostnadsveksten i kommunesektoren. Kompensasjonen for økt kostnadsvekst for kommunesektoren dekker følgelig også effekten av økt arbeidsgiveravgift.

Det foreslås å øke bevilgingen på posten med 2 100 mill. kroner.

Konsesjonskraft – redusert trekk i rammetilskuddet

I Prop. 1 S (2022–2023) varslet regjeringen at de som kan forventes å få ekstraordinært høye inntekter i 2023 som følge av de høye strømprisene, må dele noe av disse inntektene med fellesskapet. Dette inkluderer flere kommuner og fylkeskommuner, både som eiere av kraftverk og som mottakere av konsesjonskraft.

I saldert budsjett for 2023 ble det vedtatt et ettårig trekk i rammetilskuddet på til sammen 3 mrd. kroner fra kommuner og fylkeskommuner med konsesjonskraftinntekter fra prisområdene Østlandet (NO1), Sørlandet (NO2) og Vestlandet (NO5). Trekket er fordelt med 2,2 mrd. kroner på kommunene og 0,8 mrd. kroner på fylkeskommunene. Trekket tok blant annet utgangspunkt i en forventet spotpris for 2023 på 200 øre/kWh. Trekket for den enkelte kommune og fylkeskommune tilsvarte henholdsvis 93 og 95 pst. av forventede inntekter over 70 øre/kWh.

Strømprisene har falt betydelig etter at statsbudsjettet ble vedtatt. Regjeringen har tidligere varslet at trekket i rammetilskuddet ville bli justert i regjeringens forslag til revidert nasjonalbudsjett i tråd med oppdaterte anslag for strømprisene for 2023.

Basert på oppdaterte spotprisanslag for høyprisområdene (NO1, NO2 og NO5), legges det nå til grunn en strømpris på 100 øre/kWh for trekket. Denne prisen er også lagt inn som et tak ved beregningen av trekk selv om kommunen i rapporteringen før jul i fjor meldte inn disponering av kraften til en høyere pris, eksempelvis som følge av at man hadde solgt hele eller deler av konsesjonskraftmengden for 2023 til fastpris. Trekket skal dermed ikke virke til ugunst for kommunene og fylkeskommunene som frivillig valgte å rapportere sin disponering av konsesjonskraften. Videre er det sett hen til høyprisbidraget for kraftprodusentene, og det er kraftinntekter over 70 øre/kWh som er gjenstand for trekket. Videre legges det til grunn en trekkandel på 90 pst. av kraftinntekter over 70 øre/kWh for både kommuner og fylkeskommuner.

Med en strømpris på 100 øre/kWh i 2023, som også fungerer som et tak, og en trekkandel på 90 pst. av kraftinntekter over 70 øre/kWh, vil ingen kommuner bli trukket mer enn 27 øre/kWh. Dette vil i praksis innebære at de aktuelle kommunene beholder minst 73 pst. av anslått samlede bruttoinntekter fra konsesjonskraft.

På bakgrunn av disse forutsetningene foreslås det at trekket reduseres med 2 135 mill. kroner sammenliknet med saldert budsjett 2023. Reduksjonen i trekket fordeles med 1 665 mill. kroner på kommunene og 470 mill. kroner for fylkeskommunene. Bevilgningen til hhv. kommuner og fylkeskommuner foreslås økt tilsvarende.

Trekket vil etter dette utgjøre 865 mill. kroner for sektoren samlet, fordelt med 535 mill. kroner på kommunene og 330 mill. kroner på fylkeskommunene. Trekket vil tilsvare om lag 18 prosent av kommunesektorens anslåtte bruttoinntekter fra konsesjonskraft i 2023.

Dersom strømprisene i 2023 skulle reduseres ytterligere sammenlignet med de oppdaterte forutsetningene for trekket, vil regjeringen kunne komme tilbake med en ny justering av trekket i rammetilskuddet ved nysalderingen av statsbudsjettet til høsten.

Bevilgningen foreslås økt med 1 665 mill. kroner.

Koronavaksinasjon

Det foreslås å flytte 68 mill. kroner fra kap. 710, post 23 under Helse- og omsorgsdepartementet til vaksinasjon mot covid-19 i kommunene, jf. omtale der. Midlene skal dekke oppfriskningsdose til befolkningen 75 år og eldre og sykehjemsbeboere våren 2023. Midlene foreslås fordelt etter antall innbyggere på 75 år og eldre.

Maksimalpris i barnehage

Fra 1. januar 2023 er maksimalprisen i barnehage fastsatt til 3 000 kroner per måned. Det er en reduksjon fra nivået i 2022. Kommunene ble kompensert for dette inntektsbortfallet i statsbudsjettet for 2023 gjennom en økning i rammetilskuddet på 329,2 mill. kroner. Den uventet høye prisveksten i 2023 gjør at den reelle reduksjonen i maksimalprisen er høyere enn det som ble lagt til grunn i statsbudsjettet for 2023. Kompensasjonen for økt maksimalpris som allerede er bevilget, sammen med den generelle kompensasjonen for kostnadsvekst i kommunesektoren som nå foreslås, er dermed for liten. Det foreslås derfor å øke kompensasjonen til kommunene for redusert maksimalpris med 169,1 mill. kroner

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 4 002,1 mill. kroner

Kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner

Post 60 Innbyggertilskudd

Kompensasjon for kostnadsvekst

Det vises til nærmere omtale under kap. 571, post 60. Bevilgningen foreslås økt med 1 100 mill. kroner.

Konsesjonskraft – redusert trekk

Det vises til nærmere omtale under kap. 571, post 60. Bevilgningen foreslås økt med 470 mill. kroner.

Overføring av ansvaret for fiskerihavner

Ansvaret for fiskerihavner er tilbakeført fra fylkeskommunene til staten fra 1. januar 2023. Rammetilskuddet til fylkeskommunene foreslås derfor redusert med 37,4 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 916 Kystverket, post 30 Nyanlegg og større vedlikehold på Nærings- og fiskeridepartementets budsjett.

Utvidet fylkeskommunalt tannhelsetilbud i 2023

Ved Stortingets behandling av Prop. 1 S (2022–2023), jf. Innst. 11 S (2022–2023) ble det bevilget 280 mill. kroner til fylkeskommunene for at den fylkeskommunale tannhelsetjenesten skulle kunne tilby tannhelsetjenester til aldersgruppen 23 til 26 år med 50 pst. egenbetaling. Dette innebar en utvidelse av dagens ordning med 50 pst. egenbetaling for 21- og 22-åringene som ble vedtatt i forbindelse med statsbudsjettet for 2022, jf. Innst. 11 S (2021–2022).

Det foreslås en budsjettnøytral omlegging av tilbudet til unge voksne. Hensikten med forslaget er å sikre at tilbudet gis innenfor regelverket om statsstøtte. Det foreslås derfor å endre innretningen slik at tilbudet i offentlig tannhelsetjeneste til unge voksne innrettes med 25 pst. egenbetaling, beregnet ut fra departementets fastsatte takster. Tilbudet foreslås å gjelde for aldersgruppene 21 år til 24 år i behandlingsåret. Innretningen tilsvarer gjeldende ordning for 19- og 20-åringene som er lovfestet i tannhelsetjenesteloven. Dette vil gi forutberegnelighet for pasientene, og en gjennomgående systematikk i tjenestetilbudet til de unge voksne. Det likebehandler årskull med samme behov og forenkler ordningen. Løsningen med 25 pst. egenbetaling er etter departementets vurdering i tråd med regelverket om statsstøtte etter EØS-avtalen, fordi en egenbetaling i denne størrelsesordenen gjør tilbudet til en del av den solidarisk finansierte offentlige tannhelsetjenesten.

Økt rabatt for 21-24-åringer øker utgiftene med 140 mill. kroner. Som inndekning foreslås det at 25- og 26-åringer ikke gis et subsidiert tilbud i den offentlige tannhelsetjenesten.

Helse- og omsorgsdepartementet vil i løpet av sommeren 2023 sende på høring forslag om å lovfeste rett til tannhelsetjenester med redusert egenbetaling i den offentlige tannhelsetjenesten for 21–24-åringer, jf. anmodningsvedtak 86 (2022–2023).

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 1 532,6 mill. kroner

Kap. 573 Kommunestruktur

Post 62 Delingskostnader

Stortinget har ved behandlingen av Prop. 113 LS (2021–2022) og Prop. 127 S (2021–2022) vedtatt å dele fylkeskommunene Vestfold og Telemark, Troms og Finnmark, og Viken, samt Ålesund kommune med virkning fra 1. januar 2024. Direkte og nødvendige delingskostnader kompenseres gjennom en søknadsbasert ordning basert på en nøktern tilnærming. Det er bevilget 200 mill. kroner til dette formålet i statsbudsjettet for 2023.

Fylkeskommunene og Ålesund kommune har totalt søkt om 845,9 mill. kroner i kompensasjon for kostnader som påløper både i 2023 og 2024. Ålesund fikk i brev 10. februar beskjed at Kommunal- og distriktsdepartementet legger opp til å tildele Ålesund et tilskudd på totalt 200 mill. kroner. Fastsettelsen av beløpet er gjort etter en helhetlig vurdering der det blant annet er gjort fratrekk for et generelt påslag for usikkerhet som faller utenfor kriteriene for ordningen. Fylkeskommunene vil få svar på sine søknader etter hvert som disse ferdigbehandles.

Det foreslås å øke bevilgningen med 204,7 mill. kroner i 2023, utover de 200 mill. kronene som allerede er bevilget. Departementet vil komme tilbake med forslag til ytterligere bevilgninger på et senere tidspunkt.

Kap. 577 Tilskudd til de politiske partier

Post 70 Sentrale organisasjoner

Det foreslås å øke bevilgningen til de sentrale partiorganisasjonene med 5 mill. kroner. I tillegg foreslås bevilgningen økt med 6,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 11,9 mill. kroner i 2023.

Kap. 5616 Kommunalbanken AS

Post 85 Aksjeutbytte

Kommunalbanken AS er heleid av staten og gir lån til investeringsformål til kommuner, fylkeskommuner, kommunale foretak, interkommunale selskap og andre selskap som utfører kommunale oppgaver.

I statsbudsjettet for 2023 ble det budsjettert med aksjeutbytte for regnskapsåret 2022 på 652 mill. kroner. Utbytte utgjør 4 pst. av verdijustert egenkapital per 1. januar 2022.

Kommunalbankens resultat for 2022 ble et underskudd på 60 mill. kroner, som skyldes urealiserte tap fra verdiendringer på finansielle instrumenter i 2022 på i alt 1 622 mill. kroner. Dette er i hovedsak knyttet til verdiendring på fastrenteutlån. Økte kredittpåslag i det norske kommunemarkedet i forbindelse med uroen i finansmarkedene i 2022 er hovedårsaken til tapene. Over tid går eventuelle tap og gevinster på finansielle instrumenter i null.

Kommunalbankens underliggende drift er god. Bankens kjerneresultat, hvor man ser bort fra urealiserte tap på finansielle instrumenter, er økt fra 908 mill. kroner i 2021 til 1 081 mill. kroner i 2022. Basert på kjerneresultatet var egenkapitalavkastningen 6,6 pst. i 2022. Avkastningskravet for Kommunalbanken for perioden 2022–2024 er 5,5 pst. av verdijustert egenkapital.

Bevilgningen foreslås redusert med 652 mill. kroner, til null.

Kap. 581 Bolig- og bomiljøtiltak

Post 60 Energitiltak i utleieboliger, omsorgsboliger og sykehjem

Posten dekker tilskudd til energitiltak i kommunalt eide utleieboliger, omsorgsboliger og sykehjem. Støtten til energitiltak i kommunalt eide utleieboliger vil kunne komme husholdninger med lave inntekter til gode.

Bevilgningen skal bidra til oppgradering av den kommunale boligmassen gjennom tilskudd til energitiltak i utleieboliger, omsorgsboliger og sykehjem. Husbanken har gitt tilsagn om tilskudd for hele den opprinnelige bevilgningen for 2023. Det foreslås at bevilgningen økes med 100 mill. kroner i 2023.

Bevilgningen foreslås økt med 3,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 103,7 mill. kroner i 2023.

Post 70 Bostøtte, overslagsbevilgning

Posten dekker utbetaling av bostøtte til husstander med lav inntekt og høye boutgifter.

Videreføring av midlertidig regelverk

I forbindelse med vedtakene om ekstrautbetalinger til bostøttemottakerne på grunn av høye strømpriser vinteren 2021–2022, ble det også vedtatt midlertidige endringer i bostøtteregelverket. Progresjonssatsen i egenandelsberegningen ble satt ned fra 0,27 pst. til 0,12 pst. med virkning fra 1. desember 2021, og bestemmelsen har flere ganger blitt forlenget, senest frem til 30. juni 2023, jf. Innst. 16 S (2022–2023). Det midlertidige regelverket har ført til høyere inntektsgrenser i bostøtten. Om lag 22 000 husstander som i dag mottar bostøtte, ligger an til å miste støtten dersom regelverket tilbakestilles. I tillegg vil omkring 45 000 bostøttemottakere i gjennomsnitt få om lag 635 kroner mindre utbetalt hver måned.

Regjeringen foreslår å forlenge det midlertidige regelverket i bostøtten ut 2023. Kostnaden ved dette anslås til 220 mill. kroner i 2023. I tillegg kommer 44 mill. kroner til utbetaling i 2024, siden bostøtten for desember 2023 utbetales i januar 2024.

Ekstra utbetalinger til mottakere av bostøtte som hjelp til å dekke høye strømutgifter

Gjennom de to siste vintersesongene har bostøttemottakerne fått månedlige ekstrautbetalinger som hjelp til å dekke høye strømregninger. Siden desember 2021 har utbetalingene gått til husstander over hele landet og variert mellom 1 000 og 2 500 kroner per måned for enslige, med et tillegg på 150 kroner per måned per ekstra husstandsmedlem for dem som er flere enn én.

Regjeringen foreslår ekstra utbetalinger for oktober, november og desember 2023. Dette utbetales i november og desember 2023 og januar 2024. For oktober med utbetaling i november foreslås en utbetaling på 1 000 kroner per husstand med et tillegg på 150 kroner per hustandsmedlem ut over det første. For november og desember, med utbetaling i desember og januar, foreslås utbetalinger hver av månedene på 1 500 kroner per husstand med et tillegg på 150 kroner per hustandsmedlem ut over det første. Kostnadene anslås til 299 mill. kroner i 2023. I tillegg kommer 177 mill. kroner for desember som utbetales i januar 2024.

Anslagsendring

Satsene i bostøtteregelverket reguleres hvert år på bakgrunn av konsumprisindeksen. Siden prisstigningen det siste året har vært usedvanlig høy, blir justeringen i 2023 større enn tidligere forutsatt. Kommunal- og distriktsdepartementet anslår at dette medfører et økt bevilgningsbehov på ytterligere 62 mill. kroner i 2023. Dette er knyttet til det regelverket som allerede er vedtatt, og kommer i tillegg til kompensasjonen omtalt ovenfor.

Samlet endring i bevilgningsbehovet

Samlet foreslås en økning av posten med 581 mill. kroner.

Post 76 Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller, kan overføres

Posten dekker tilskudd til utleieboliger for vanskeligstilte på boligmarkedet. Posten budsjetteres med tilsagnsramme, tilsagnsfullmakt og bevilgning. Tilskuddet er avviklet fra 2023, og bevilgningen på 87,3 mill. kroner i saldert budsjett er knyttet til tidligere gitte tilsagn.

Det er ønskelig at flyktninger og fordrevne fra Ukraina bosettes raskt i kommunene. Bosetting forutsetter at det er ledige egnede utleieboliger, både private og kommunale utleieboliger. Ny informasjon og nye planleggingstall for ankomster av flyktninger fra Ukraina, tilsier at det er behov for tiltak for å bidra til rask fremskaffing av boliger til flyktninger.

Regjeringen foreslår derfor en midlertidig gjeninnføring av tilskudd til utleieboliger i 2023. Flere kommuner har i dag boliger som av ulike grunner står ubrukte eller tomme. Med en forholdsvis enkel istandsetting, kan en del boliger gjøres tilgjengelige. Det foreslås derfor at det åpnes opp for at Husbanken kan gi tilskudd til istandsetting av utleieboliger over posten. Dette vil legge til rette for at det raskt kan tilgjengeliggjøres flere boliger for flyktninger. Det foreslås videre at tilskudd til kjøp og istandsetting av utleieboliger primært prioriteres, men at det også i særskilte tilfeller kan nyttes til bygging av nye utleieboliger.

På bakgrunn av dette foreslås det at bevilgningen økes med 180 mill. kroner. Det foreslås en økning i tilsagnsfullmakten på 220 mill. kroner til 256 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Bevilgningen og tilsagnsfullmakten gir en tilsagnsramme på 400 mill. kroner i 2023.

Post 78 Boligtiltak, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 0,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Det foreslås en økning i tilsagnsfullmakten på 1,1 mill. kroner til 16,3 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Tilsagnsrammen blir med dette 23,3 mill. kroner i 2023.

Post 79 Heis og tilstandsvurdering, kan overføres

Tilskudd til heis og tilstandsvurdering er avviklet fra og med 2023. Bevilgningen på posten på 32,4 mill. kroner i 2023 går til tidligere gitte tilsagn om tilskudd til prosjektering og installering av heis.

For å rette opp i en tidligere feil, foreslås det å øke bevilgningen på posten med 0,2 mill. kroner i 2023.

Kap. 590 Planlegging og byutvikling

Post 65 Områdesatsing i byer, kan overføres

Tilskuddet går til kommuner som har intensjonsavtale om et samarbeid med staten om en ekstra innsats i levekårsutsatte byområder, betegnet som områdesatsinger.

Tilskuddet skal bidra til å utjevne sosial ulikhet ved at flere beboere i områder med særskilte levekårsutfordringer kan bli økonomisk selvstendige gjennom arbeid, og bli aktive deltakere i lokalsamfunn og storsamfunn. Midlene skal også bidra til varige forbedringer av tjenester og til bedre fysiske og sosiale nærmiljøkvaliteter i levekårsutsatte områder.

I saldert budsjett ble det satt av 15 mill. kroner til nye femårige samarbeidsavtaler om områdesatsninger som ikke var øremerket konkrete områder. Kommunal- og distriktsdepartementet har mottatt søknader fra 11 kommuner som ønsker avtale med staten om områdesatsinger. Søknadene viser at det er flere kommuner som har levekårsutfordringer. Økningen innebærer at det vil være mulig å inngå flere avtaler.

Det foreslås å øke bevilgningen til nye områdesatsinger med 5 mill. kroner. Bevilgningen foreslås i tillegg økt med 2,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 7,4 mill. kroner.

Post 72 Bolig- og områdeutvikling i byer, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 0,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Det foreslås en økning i tilsagnsfullmakten på 1,8 mill. kroner til 24,6 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Tilsagnsrammen blir med dette 22,8 mill. kroner i 2023.

Kap. 595 Statens Kartverk

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 01 og 45

Bevilgningen dekker i hovedsak tidsavgrensede prosjekter og kjøp av tjenester fra private leverandører. Dette gjelder blant annet fotografering og laserskanning fra fly, bearbeiding av data og andre tjenester fra geodatabransjen og utvikling av matrikkelen.

Kartverket har driftsansvaret for den internasjonale elektroniske sjøkarttjenesten PRIMAR. Arbeidet er finansiert av inntekter fra salg av elektroniske sjøkart og består av midler til drift og utvikling etter at medlemslandene har fått utbetalt sine royalties.

Det foreslås en parallell oppjustering av inntektene og utgiftene på 10,6 mill. kroner i 2023. Økningen er knyttet til videreutvikling av PRIMAR sine systemer til å håndtere økt data i samarbeid med leverandøren Electronic Chart Centre (ECC). Se også omtale under kap. 3595, post 02.

Bevilgningen foreslås økt med 5,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 15,9 mill. kroner.

Kap. 3595 Statens Kartverk

Post 01 Gebyrinntekter tinglysning

Inntektene fra tinglysingsgebyret kreves inn av Kartverket på vegne av staten. Inntektene avhenger av antallet tinglysinger. Forventet antall tinglysinger estimeres av Kartverket.

Kartverket anslår at gebyrinntektene fra tinglysninger i 2023 vil ligge på ca. 463 mill. kroner. Det foreslås å redusere bevilgningen med 25 mill. kroner.

Post 02 Salg og abonnement m.m.

På posten føres inntekter fra ulike salg og abonnement i Kartverket. Som følge av høyere inntekter til PRIMAR enn budsjettert, foreslås det å øke bevilgningen med 10,6 mill. kroner. Det vises til omtale under kap. 595, post 21.

Kap. 5635 Electronic Chart Centre AS

Post 85 (Ny) Utbytte

Departementet har lagt til grunn et utbytte på 85 pst. Av årsresultatet for 2022. Resultatet for 2022 ble 6,1 mill. kroner etter skatt og gir et utbytte på 5,2 mill. kroner i 2023. Det foreslås en bevilgning på 5,2 mill. kroner.

Andre saker

Merkur

I oktober 2022 bevilget Stortinget 23 mill. kroner til ekstra strømstøtte til en midlertidig og rammestyrt ordning for å kompensere Merkur-butikker for ekstraordinært høye strømkostnader i perioden september til desember 2022, jf. Prop. 142 S og Innst. 34 S (2022–2023). Formålet med ordningen var å hjelpe marginale dagligvarebutikker i Distrikts-Norge gjennom en periode med høye strømpriser.

Etter søknadsperioden gjenstår 12 mill. kroner av den ekstraordinære bevilgningen. Merkur-butikkene står fremdeles overfor store utfordringer. Det foreslås derfor å videreføre strømstøtteordningen i 2023 innenfor de resterende midlene, som en søknadsbasert og rammestyrt ordning. Midler kan også benyttes til investeringsstøtte, dersom formålet er ENØK-tiltak.

Garantifullmakt for erfaringsbasert masterprogram for offentlig forvaltning

Universitetet i Bergen og Norges Handelshøyskole skal etter avtale med Kommunal- og distriktsdepartementet, etablere et nytt erfaringsbasert mastergradsprogram i offentlig forvaltning. Departementene og de statlige virksomhetene kan sende ledere og medarbeidere som ønsker det til programmet og betaler for studieplassene. Det forventes at tilbudet vil ha høy søkning og at studieplassene blir fylt opp. Hvis det mot formodning ikke oppnås tilstrekkelig antall deltakere, garanterer Kommunal- og distriktsdepartementet å dekke deltakeravgift for inntil 25 studieplasser per emne. Avtalen medfører et samlet garantiansvar på inntil 18 mill. kroner i avtaleperioden 2023–2027, jf. forslag til romertallsvedtak.

Oslo bispegård

Oslo bispegård er eid av staten og blir leid ut til Den norske kirke. Eiendommen blir benyttet til kontor for bispedømmerådet og som representasjonslokaler for Den norske kirke. En overføring av Oslo bispegård fra staten til Den norske kirke er gitt en egen omtale i Meld. St. 29 (2018–2019). Der foreslås det at eiendommen overføres fra staten til Opplysningsvesenets fond, for så at den overtas av Den norske kirke i prosessen med delingen av fondet.

Siden det ikke foreligger et statlig behov, og fordi dagens bruk og bispegårdens historie taler for at dette er en eiendom som er i kirkelig bruk og har kirkelig verdi, foreslår regjeringen at staten tilbyr Den norske kirke å overta eierskapet til Oslo bispegård. Salgsprisen blir satt til markedspris basert på takst, jf. forslag til romertallsvedtak.

Anmodningsvedtak nr. 380 (2022–2023)

Ved behandlingen av Innst. 95 S (2022–2023) fattet Stortinget 9. desember 2022 følgende anmodningsvedtak:

«Stortinget ber regjeringen evaluere støttetiltakene for Øst-Finnmark vedtatt ved behandlingen av Prop. 78 S (2021–2022), og orientere Stortinget på egnet måte, senest våren 2023.»

Stortinget vedtok en ekstraordinær bevilgning til Troms og Finnmark fylkeskommune på til sammen 50 mill. kroner for å bidra til omstilling og utvikling av næringslivet i Øst-Finnmark som er rammet av sanksjoner mot Russland, jf. Prop. 78 S og Innst. 270 S (2021–2022).

Departementet har mottatt en samlet rapportering fra fylkeskommunen. Rapporteringen viser at rammen er fordelt slik:

16 mill. kroner til lån og tilskudd, gjennom Innovasjon Norge Arktisk.

7 mill. kroner til næringshagene Orinor, Hermetikken, Linken, Sàpmi og Nordkappregionen, gjennom Siva.

15 mill. kroner til kommunale næringsfond i kommunene Sør-Varanger, Båtsfjord, Tana, Nesseby, Vadsø, Vardø, Berlevåg, Lebesby og Gamvik.

11,9 mill. kroner til tiltak som skal bidra til kompetanseheving i bedrifter og innbyggere i Øst-Finnmark: Bedriftsintern opplæring, ved avdeling for voksenopplæring, integrering og karriereveiledning Øst, Varanger=Utvikling, ved Vadsø kommune, Kompetanse og rekruttering i Øst-Finnmark, ved fylkeskommunen, Kompetansepilot, ved Sør-Varanger kommune, Utvikling og oppstart av regionvekstavtale Øst-Finnmark, ved Troms og Finnmark fylkeskommune.

100 000 kroner til å dekke ekstra administrasjonskostnader i fylkeskommunen.

Rapporteringen viser at midlene, sammen med andre ekstraordinære tiltak, har bidratt til å redusere konsekvensene av Ukraina-restriksjonene for næringslivet i Øst-Finnmark. En stor andel av tilskuddsmidlene har kommet enkeltbedrifter til gode gjennom lån og tilskudd fra Innovasjon Norge, tilskudd fra kommunale næringsfond, tilskudd til kompetanseheving og bedriftsveiledning fra næringshager og inkubatorer. Bevilgningene har primært gått til næringene reiseliv, eiendom, industri og kulturnæringer.

Fylkeskommunen har samarbeidet tett med Innovasjon Norge Arktis, næringshager, kommuner, prosjektet Varanger=Utvikling, Sør-Varanger Utvikling (omstillingsselskap) og Øst-Finnmarkrådet, for å bidra til en målrettet og effektiv fordeling av midlene og minske effekten av restriksjonene. Russlands invasjon av Ukraina har store og langvarige konsekvenser for samfunnsutviklingen i Øst-Finnmark. Nærheten til Russland representerte for mange aktører et mulighetsrom som nå er borte.

Anmodningsvedtaket anses med dette fulgt opp.

2.6 Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Kap. 600 Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 268,2 mill. kroner.

Regjeringen har besluttet å overføre ansvaret for Petroleumstilsynet fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet til Olje- og energidepartementet. Hovedformålet med overføringen er å få til en mest mulig samordnet og helhetlig forvaltning og tydelig ansvarsplassering innenfor petroleumssektoren, særlig sett i lys av den sikkerhetspolitiske situasjonen. Endringer i departementsstrukturen som følge av omleggingen er besluttet gjennomført fra 1. juli 2023.

Bevilgningen på 1,5 mill. kroner, tilsvarende halvårseffekt av tre årsverk, knyttet til etatsstyring av Petroleumstilsynet og forvaltning av petroleumssaker overføres til kap. 1800, post 01.

Det foreslås å redusere bevilgningen i 2023 under kap. 600, post 01 med 1,5 mill. kroner mot en tilsvarende økning under kap. 1800, post 01.

Bevilgningen foreslås videre redusert med 0,08 mill. kroner til delfinansiering av oppretting av Departementsakademiet under Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon, jf. nærmere omtale under kap. 510, post 01.

Bevilgningen foreslås økt med 1,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 1,4 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 1,3 mill. kroner.

Kap. 601 Utredningsvirksomhet, forskning mv.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen på posten er 68,9 mill. kroner.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering, samt kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, utgjør 1,5 mill. kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1 og 3.2.

Etter en samlet vurdering av aktivitetsnivået foreslås det å øke bevilgningen med 0,1 mill. kroner.

Post 22 Kunnskapsutvikling i IA-avtalen mv., kan overføres

Bevilgningen på posten er 25,2 mill. kroner.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering utgjør 0,5 mill. kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Etter en samlet vurdering av aktivitetsnivået foreslås det likevel ingen endringer i bevilgningen.

Post 70 Tilskudd

Bevilgningen på posten er 57,2 mill. kroner.

Store deler av bevilgningen benyttes til å følge opp departementets internasjonale forpliktelser. Departementets utgifter til EU-kontingenter i 2023 er lavere enn det som er lagt til grunn i saldert budsjett.

Bevilgningen foreslås økt med 1,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 11,8 mill. kroner.

Kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 12 819 mill. kroner.

Arbeids- og velferdsetaten har en omfattende oppgaveportefølje. Det er behov for at etaten får tilført ressurser til tilpasninger i og utvikling av systemer samt til merarbeid på grunn av ulike regelverksendringer. Dette gjelder blant annet oppfølgingen av endringer på familieområdet som følge av EFTA-domstolens uttalelse om at overgangsstønad og stønader til enslige forsørgere er familieytelser, og Høyesteretts dom (HR-2022-2433-A), datert 20.12.2022, om beregningen av dagpengegrunnlaget. Videre er det nødvendig å øke etatens driftsbevilgning for å utvikle og forvalte den nye brillestøtteordningen for barn under kap. 2661, post 73, som trådte i kraft 1. august 2022.

Det er også behov for å følge opp Sivilombudets uttalelse om tilleggsavtaler for frilanstolker, som medfører at etaten må sette av midler til etterbetaling av feriepenger. Utbetalingen av feriepenger er anslått til å utgjøre 15 mill. kroner i 2023.

Som følge av forslaget om økt bevilgning til arbeidsmarkedstiltak, se nærmere omtale under kap. 634, post 76, foreslås bevilgningen økt med 18 mill. kroner til personellressurser i etaten.

Videre foreslås det å omdisponere 10 mill. kroner til kap. 605, post 01 til videreføring av forsøket med kompetansetiltak for sykmeldte, som ble igangsatt som følge av IA-avtalen. Det skal gis økte ressurser til Arbeids- og velferdsetatens administrative oppfølging med sikte på å øke antall langtidssykmeldte som deltar i forsøket. Bevilgningen på posten foreslås økt med 10 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon i bevilgningen under kap. 2650, post 76. Se omtale under kap. 2650 post 76.

Arbeids- og velferdsetaten deltar i Offentlig tjenestepensjon (OTP)-prosjektet. Det er anslått varige drifts- og forvaltningskostnader for løsningen, som fordeles mellom de involverte etatene. Driftsposten foreslås økt med 3,3 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås økt med 97,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 15,7 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 204,5 mill. kroner.

Post 22 Forsknings- og utredningsaktiviteter

Bevilgningen på posten er 62,9 mill. kroner.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering utgjør 1,3 mill. kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Etter en samlet vurdering av aktivitetsnivået foreslås det likevel ingen endringer i bevilgningen.

Kap. 606 Trygderetten

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 105 mill. kroner.

Bevilgningen til Trygderetten foreslås økt med 3,3 mill. kroner med formål om å anskaffe et nytt saks- og arkivsystem samt å øke bemanningen til restansenedbygging. Anskaffelsen av nytt saks- og arkivsystem skal pågå i 2023 og 2024. Kostnadene i 2023 er anslått til 2,5 mill. kroner. Videre foreslås Trygderettens driftspost økt med 0,8 mill. kroner for å lyse ut to konstitusjoner i 2023. Restansene har økt kraftig de senere årene, og det er derfor nødvendig å tilføre ekstra ressurser slik at Trygderetten kan bygge ned restanser uten at det vil gå ut over vanlig drift.

Bevilgningen foreslås økt med 0,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 0,7 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 4,6 mill. kroner.

Kap. 612 Tilskudd til Statens pensjonskasse

Bevilgningen til Statens pensjonskasse er nettobudsjettert og anslås på bakgrunn av differansen mellom utgifter og inntekter. Tilskuddet til Statens pensjonskasse på kap. 612 foreslås redusert med 141 mill. kroner til 9 915 mill. kroner. Utgiftene til pensjon mv. inkludert administrasjonskostnader anslås til i overkant av 36,2 mrd. kroner, mens inntekter fra premiebetalende virksomheter, medlemsinnskudd mv. anslås til i overkant av 26,3 mrd. kroner.

Inntektene oppjusteres med 882 mill. kroner. Anslagsendringen skyldes i hovedsak netto økning i anslaget for premieinntekter, primært som følge av økt anslag for lønnsvekst i 2023.

Utgiftene oppjusteres med til sammen 741 mill. kroner. Anslagsendringen skyldes i hovedsak at anslaget for utbetalte alderspensjoner, etterlattepensjoner og AFP-pensjoner er økt som følge av økt anslag for både lønns- og prisvekst i 2022 og 2023. I motsatt retning trekker at anslaget for utbetalte særalderspensjoner og uførepensjoner er noe redusert som følge av at det nå er lagt til grunn færre mottakere enn i saldert budsjett.

Post 01 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 9 968 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 144 mill. kroner.

Post 70 For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 88 mill. kroner.

Det foreslås å øke bevilgningen med 3 mill. kroner.

Kap. 2470 Statens pensjonskasse

Post 24 Driftsresultat

Bevilgningen på kap. 2470, post 24 foreslås videreført med -15 mill. kroner. Det foreslås følgende justeringer på underpostene:

Post 24.1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning

Driftsinntektene er budsjettert med 675 mill. kroner. Inntektene foreslås økt med 30 mill. kroner, til 705 mill. kroner. Økningen skyldes i hovedsak økt volum knyttet til administrasjon av de ulike pensjonsordningene og boliglånsordningen.

Post 24.2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

Driftsutgiftene er budsjettert med 544 mill. kroner. Utgiftene foreslås økt med 31 mill. kroner til 575 mill. kroner. Økningen skyldes i hovedsak økt volum knyttet til administrasjon av de ulike pensjonsordningene og låneforvaltning. I tillegg er det noe økte kostnader knyttet til dataforvaltning og kursvirksomheten.

Post 24.3 Avskrivninger

Det er budsjettert med 85 mill. kroner i avskrivninger for 2023. Anslaget reduseres med 1 mill. kroner til 84 mill. kroner som følge av lavere avskrivningsgrunnlag enn tidligere lagt til grunn.

Post 24.5 Til investeringsformål

Bevilgningen på underposten er 30 mill. kroner. Underposten omfatter avsetning til egenfinansierte investeringer, jf. kap. 5470, post 30. Underposten foreslås økt med 25 mill. kroner til 55 mill. kroner. Økningen gjelder SPKs egenfinansiering av utsatte aktiviteter i IKT-prosjektet Pro 25 fase I og II i 2021 og 2022, til 2023.

Post 24.6 Til reguleringsfond

Det foreslås et trekk på reguleringsfondet med 25 mill. kroner mot tilsvarende økning av underpost 24.5, jf. omtale under underpost 24.5.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bevilgningen på posten er 141 mill. kroner. Bevilgningen på posten foreslås økt med 25 mill. kroner, jf. omtale under kap. 2470, underpost 24.5 og kap. 5470, post 30.

Bevilgningen foreslås økt med 4,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås samlet å øke bevilgningen med 29,8 mill. kroner.

IKT-utvikling i Statens pensjonskasse (Pro 25 fase III)

Stortinget har vedtatt ny tjenestepensjon i offentlig sektor, jf. Prop. 87 L (2018–2019), Innst. 314 L (2018–2019) og lovvedtak 72 (2018–2019). Den nye tjenestepensjonen vil få virkning for utbetalt pensjon når 1963-kullet fyller 62 år, dvs. fra 2025. Formålet med pensjonsprogrammet Pro 25 er å sette Statens pensjonskasse (SPK) i stand til å håndtere ny offentlig tjenestepensjon i tråd med regelverket som er vedtatt av Stortinget. Det nye pensjonsregelverket gir større fleksibilitet for uttak av pensjon, og borgere får et større ansvar for sine valg knyttet til pensjon. Kunnskap om regelverk og om konsekvensene av ulike pensjonsvalg er nødvendige for at insentivene i reformen skal virke.

Fase I og fase II av pensjonsprogrammet Pro 25 er under gjennomføring. Tredje og siste fase er planlagt gjennomført i årene 2023–2026. En betydelig del av fase III er strengt nødvendig for at SPK skal kunne betale ut pensjon etter nye pensjonsregler fra 2025. Prosjektet skal videre bidra til at medlemmene skal kunne ta informerte valg, og det støtter dermed opp under pensjonsreformen. Prosjektet har blitt utredet i henhold til statens prosjektmodell med ekstern kvalitetssikring av konsept (KS1) våren 2022, og kvalitetssikring av plangrunnlag og kostnadsramme (KS2) ble sluttført i begynnelsen av mars 2023.

Det fremgår av Prop. 1 S (2022–2023) Arbeids- og inkluderingsdepartementet at forberedelsene i SPK er omfattende, kostnads- og tidkrevende, og skal bidra til effektivitet, rettssikkerhet og trygghet for medlemmene i Statens pensjonskasse, og at Arbeids- og inkluderingsdepartementet ville komme tilbake til Stortinget med en orientering om status i det videre arbeidet med prosjektet. Etter at KS2 nå er gjennomført, fremmes endelig investeringsbeslutning for Stortinget. Det vises ellers til at det i forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 1 S (2022–2023) ble bevilget 27 mill. kroner til prosjektet. I tillegg er det lagt opp til at SPK vil benytte midler innenfor sine ordinære budsjettrammer (egenfinansiering) både for 2023 og i årene fremover som delvis finansiering av prosjektet.

Ekstern kvalitetssikrer vurderer tiltaket som samfunnsøkonomisk lønnsomt og klart til oppstart. I rapporten er det videre gitt en rekke anbefalinger til både Statens pensjonskasse og Arbeids- og inkluderingsdepartementet mht. den praktiske gjennomføringen av tiltaket. Disse anbefalingene vil bli vurdert i forkant av selve oppstarten og inn i styringen av fase III av Pro 25. I KS2-rapporten legges det til grunn en kostnadsramme på 391 mill. 2023-kroner til prosjektet. Regjeringen foreslår tilsvarende at fase III av Pro 25 starter opp i 2023 med en kostnadsramme på 391 mill. 2023-kroner. Dette innebærer at det ikke er behov for å endre bevilgningen fra saldert budsjett 2023. Det vises til forslag til romertallsvedtak om oppstart og kostnadsramme for prosjektet.

Kap. 5470 Statens pensjonskasse

Post 30 Avsetning til investeringsformål

Bevilgningen på posten er 30 mill. kroner. Bevilgningen foreslås økt med 25 mill. kroner jf. omtale under kap. 2470, underpost 24.5 og post 45.

Kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak

Post 76 Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

Bevilgningen på posten er på 7 137,8 mill. kroner.

Det er høy etterspørsel i arbeidsmarkedet og betydelig knapphet på arbeidskraft. Samtidig er det mange som kan trenge bistand for å få seg jobb. Arbeidsmarkedstiltakene er viktige virkemidler for å få flere i arbeid. Det gjelder ikke minst for gruppen av personer med nedsatt arbeidsevne, hvor mange kan ha nytte av arbeidsmarkedstiltak. Utsatte grupper som langtidsledige, unge og innvandrere, herunder ukrainske fordrevne, kan også trenge arbeidsmarkedstiltak for å få innpass i arbeidsmarkedet. Regjeringen foreslår samlet å øke bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak og personellressurser i Arbeids- og velferdsetaten med om lag 250 mill. kroner utover de tekniske justeringene som følge av ekstraordinær lønns- og prisjustering og endringer i tilsagnsfullmakter.

Beregningsteknisk øker antall tiltaksplasser med om lag 1 500 plasser i gjennomsnitt per måned i andre halvår 2023. Beregningsteknisk for annet halvår 2023 anslås nivået til om lag 57 000 plasser i gjennomsnitt per måned. Prisen per tiltaksplass varierer mellom de ulike tiltakstypene. Arbeids- og velferdsetaten har fleksibilitet til å gjennomføre plassene basert på individuelle vurderinger. Det gjennomførte nivået kan derfor avvike fra det som beregningsteknisk ligger til grunn.

I tillegg innebærer forslaget et økt behov for tilsagnsfullmakt til regnskapsmessig etterslep med utbetaling i 2024 på 30,2 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Som følge av økt tiltaksbevilgning foreslås det også å øke bevilgningen til personellressurser i Arbeids- og velferdsetaten med 18 mill. kroner, jf. omtale under kap. 605, post 01.

Tilsagnsfullmakten for tiltaksaktivitet i 2022 som kommer til utbetaling i 2023 ble økt ved behandlingen av Prop. 16 S (2022–2023), uten at budsjettet for 2023 ble økt tilsvarende. Innenfor forslaget om å øke bevilgningen med 250 mill. kroner er det anslått at 110 mill. kroner vil benyttes til å dekke regnskapsmessig etterslep fra 2022.

Videre er det forventet at en mindre andel av tiltaksaktiviteten i 2023 vil komme til utbetaling i 2024. Som følge av dette foreslås det å øke bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak med 33,3 mill. kroner i 2023. Tilsvarende foreslås det å redusere tilsagnsfullmakten til regnskapsmessig etterslep med utbetaling i 2024, jf. forslag til romertallsvedtak. Endringene påvirker ikke tiltaksgjennomføringen i 2023.

Videre foreslås det at tilsagnsfullmakten for å opprettholde aktivitetsnivået i starten av 2024 reduseres med 252,8 mill. kroner til 1 657,1 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette påvirker ikke bevilgningen for 2023.

Bevilgningen foreslås økt med 152,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak foreslås økt med til sammen 417,8 mill. kroner.

Samlet sett foreslås det å redusere tilsagnsfullmakten til regnskapsmessig etterslep med utbetaling i 2024 med 3,1 mill. kroner. Videre reduseres tilsagnsfullmakten for å opprettholde aktivitetsnivået ved årsskiftet 2023/2024 med 252,8 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 77 Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

Bevilgningen på posten er på 1 899,5 mill. kroner.

Det er forventet at en større andel av tiltaksaktiviteten i 2023 vil komme til utbetaling i 2024. Det foreslås derfor en oppjustering av tilsagnsfullmakten for 2024, mot en tilsvarende reduksjon i bevilgningen for 2023. Endringen påvirker ikke tiltaksgjennomføringen i 2023.

Bevilgningen foreslås økt med 40,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 33 mill. kroner.

Tilsagnsfullmakten for utbetalinger i 2024 foreslås økt med 7,6 mill. kroner. Det foreslås videre at tilsagnsfullmakten for å opprettholde aktivitetsnivået i 2024 økes med 33,2 mill. kroner til 888,9 mill. kroner. Samlet gir det en justering av tilsagnsfullmakten på 40,8 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 79 Funksjonsassistanse i arbeidslivet

Bevilgningen på posten er på 72 mill. kroner.

Det foreslås å øke bevilgningen med 18,4 mill. kroner som følge av økt regnskapsmessig etterslep fra 2022. Videre er det forventet at en større andel av tiltaksaktiviteten i 2023 vil komme til utbetaling i 2024. Det foreslås derfor en oppjustering av tilsagnsfullmakten for 2024, mot en tilsvarende reduksjon i bevilgningen for 2023. Endringene påvirker ikke tiltaksgjennomføringen i 2023.

Bevilgningen foreslås økt med 1,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 19,6 mill. kroner.

Tilsagnsfullmakten for utbetalinger i 2024 foreslås økt med 0,3 mill. kroner. Det foreslås videre at tilsagnsfullmakten for å opprettholde aktivitetsnivået i 2024 økes med 0,3 mill. kroner til 21 mill. kroner. Samlet gir det en justering av tilsagnsfullmakten på 0,7 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 3634 Arbeidsmarkedstiltak

Post 85 Innfordring av feilutbetalinger, arbeidsmarkedstiltak

Bevilgningen på posten er på 5 mill. kroner.

Inntektene under post 85 har variert de siste årene. På bakgrunn av forventet utvikling i 2023 foreslås bevilgningen økt med 5 mill. kroner.

Kap. 635 Ventelønn

Post 01 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er på 1,9 mill. kroner.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2023 foreslås bevilgningen økt med 0,1 mill. kroner.

Kap. 3635 Ventelønn mv.

Post 01 Refusjon statlig virksomhet mv.

Bevilgningen på posten er på 1,9 mill. kroner.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2023 foreslås det å øke bevilgningen med 0,1 mill. kroner.

Kap. 642 Petroleumstilsynet

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

Bevilgningen på posten er 329 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås overført i sin helhet til kap. 1812, post 01, jf. nærmere omtale under kap. 600, post 01.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 329,1 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 32,4 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås overført i sin helhet til kap. 1812, post 21, jf. nærmere omtale under kap. 600, post 01.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 32,4 mill. kroner.

Kap. 3642 Petroleumstilsynet

Post 02 Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet

Bevilgningen på posten er 8,5 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås overført i sin helhet til kap. 4812, post 02, jf. nærmere omtale under kap. 600, post 01.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 8,5 mill. kroner.

Post 03 Gebyr tilsyn

Bevilgningen på posten er 82,2 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås overført i sin helhet til kap. 4812, post 01, jf. nærmere omtale under kap. 600, post 01.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 82,2 mill. kroner.

Kap. 5571 Sektoravgifter under Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Post 70 Petroleumstilsynet – sektoravgift

Bevilgningen på posten er 131 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås overført i sin helhet til kap. 5582, post 75, jf. nærmere omtale under kap. 600, post 01.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 131 mill. kroner.

Kap. 646 Pionerdykkere i Nordsjøen

Post 71 (Ny) Oppreisning, kan overføres

Det er ikke bevilgning på posten for 2023. Arbeids- og velferdsdirektoratet har i 2023 mottatt ti krav om oppreisning fra tidligere nordsjødykkere, og noen av sakene er allerede ferdigbehandlet og venter på utbetaling.

Posten foreslås bevilget med 0,9 mill. kroner.

Kap. 660 Krigspensjon

Post 70 Tilskudd, militære, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 28 mill. kroner.

Anslaget på posten oppjusteres hovedsakelig som følge av at gjennomsnittlig ytelse er justert opp.

Det foreslås å øke bevilgningen med 4 mill. kroner.

Post 71 Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 84 mill. kroner.

Det er gjort mindre endringer i anslagene for gjennomsnittlig ytelse og gjennomsnittlig antall mottakere, og samlet sett oppjusteres anslaget på posten.

Det foreslås øke bevilgningen med 1 mill. kroner.

Kap. 665 Pensjonstrygden for fiskere

Post 70 Tilskudd

Bevilgningen på posten er 20,5 mill. kroner.

Bevilgningen omfatter statens tilskudd til dekning av underskudd i trygden i henhold til statsgarantien. Nytt anslag tilsier et overskudd i trygden på 0,5 mill. kroner, som innebærer at statstilskuddet bortfaller i 2023.

Inntektene fra omsetningsavgift blir 18 mill. kroner høyere enn anslått i saldert budsjett, og anslag for inntekter fra medlemspremien er oppjustert med 10 mill. kroner. Anslag for utgifter til pensjon er oppjustert med 7 mill. kroner.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 20,5 mill. kroner.

Kap. 666 Avtalefestet pensjon (AFP)

Post 70 Tilskudd, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 3 630 mill. kroner.

Anslaget på posten oppjusteres som følge av at gjennomsnittlig ytelse er justert opp.

Det foreslås å øke bevilgningen med 40 mill. kroner.

Kap. 667 Supplerende stønad til personer over 67 år og uføre flyktninger

Post 70 Tilskudd, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 435 mill. kroner.

Anslaget på posten oppjusteres som følge av høyere utgifter i 2022 enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023, høyere vekst blant mottakere over 67 år og høyere gjennomsnittlig ytelse. Endring i anslag for antall uføre flyktninger på ordningen medfører også økte utgifter.

Det foreslås å øke bevilgningen med 50 mill. kroner.

Kap. 670 Integrerings- og mangfoldsdirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 353,6 mill. kroner.

Det foreslås å øke bevilgningen med 5,2 mill. kroner for å dekke lønnskompensasjon for 2022 som ikke ble beregnet i saldert budsjett 2023. Bevilgningen foreslås videre økt med 3,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, samt med 0,5 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Det foreslås samlet å øke bevilgningen med 9 mill. kroner.

Kap. 671 Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

Post 60 Integreringstilskudd, kan overføres

Bevilgningen på posten er 15 335,9 mill. kroner.

Kommuner som bosetter flyktninger, mottar integreringstilskudd. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 2 630,5 mill. kroner. Hovedårsaken er en økning i prognosen for antall flyktninger kommunene vil bosette i 2023, som følge av krigen i Ukraina.

Over ett år er gått siden krigen i Ukraina startet, og det kommer stadig et høyt antall fordrevne til Norge. Som følge av dette er det fortsatt et stort behov for bosetting av fordrevne fra Ukraina og andre flyktninger, og det er behov for at kommunene bygger opp sin kapasitet ytterligere. For å støtte kommunene i å bygge opp kapasiteten og øke bosettingen foreslår regjeringen at kommuner som bosetter utover opprinnelig anmodning, mottar et ekstra tilskudd. Kommunene vil motta et tilskudd på 50 000 kroner for hver flyktning de bosetter utover det antallet kommunen opprinnelig ble anmodet om fra IMDi i brev av 25. november 2022. Det foreslås å bevilge 20 mill. kroner til tiltaket i 2023, mens 180 mill. kroner forventes å komme til utbetaling i 2024.

For å støtte opp under kommunenes bosetting av personer med alvorlig nedsatt funksjonsevne eller atferdsvansker foreslår regjeringen å øke maksbeløpet for ekstratilskudd ved bosetting av personer som bosettes fra to av UDIs særskilte boløsninger. Det foreslås at maksbeløpet for ekstratilskudd økes fra 1,52 mill. kroner til 2,5 mill. kroner for personer som bosettes fra særskilt bo- og omsorgsløsning for voldelige og utagerende beboere (Særbol) og særskilt pleie- og omsorgsløsning for beboere med omfattende helse- og omsorgsbehov (Særpleie). Tiltaket medfører ikke et bevilgningsbehov i 2023, men budsjettkonsekvensen i 2024 er anslått til 5,9 mill. kroner. Siden 2022 kan flyktninger som bosettes fra UDIs særskilte botilbud, utløse ekstratilskuddet i inntil ti år.

Bevilgningen foreslås også økt med 419,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 3 070 mill. kroner.

Post 61 Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 411,8 mill. kroner.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 244 mill. kroner. Hovedårsaken til reduksjonen er færre bosatte i målgruppen for tilskudd i 2022, som følge av både lavere ankomster og bosetting enn tidligere forventet.

Bevilgningen foreslås økt med 27,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 216,8 mill. kroner.

Post 62 Kommunale integreringstiltak

Bevilgningen på posten er 243,5 mill. kroner.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 3,7 mill. kroner fra tilskuddsordningen for kvalifisering av beboere i integreringsmottak, mot tilsvarende økning på kap. 671, post 71 knyttet til norskopplæringsordningen, jf. omtale under denne posten.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering utgjør 5,7 mill. kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. 4,4 mill. kroner foreslås omdisponert til kap. 671, post 71 knyttet til norskopplæringsordningen, jf. omtale under denne posten.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 2,4 mill. kroner.

Post 71 Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner

Bevilgningen på posten er 210,1 mill. kroner.

Det foreslås å øke bevilgningen med 13 mill. kroner til norskopplæringsordningen. Deler av midlene er omdisponert fra kap. 671, post 62 og kap. 671 post 73, jf. omtale under disse postene. Ekstraordinær lønns- og prisjustering utgjør 4,5 mill. kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 13 mill. kroner.

Post 73 Tilskudd

Bevilgningen på posten er 18,9 mill. kroner.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering utgjør 0,4 mill. kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Midlene foreslås omdisponert til kap. 671, post 71 knyttet til norskopplæringsordningen, jf. omtale under denne posten.

Kap. 672 Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

Post 22 Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

Bevilgningen på posten er 61,4 mill. kroner.

Det foreslås å flytte 24,2 mill. kroner som er bevilget til anskaffelse og etablering av nytt prøvesystem i norsk og samfunnskunnskap, til kap. 672, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold (ny post). Videre reduseres bevilgningen i 2023 til 6,1 mill. kroner på grunn av forskyvninger i anskaffelsesprosessen og at utgiftene fordeles over tre år og ikke ett, som opprinnelig lagt til grunn.

Bevilgningen foreslås økt med 1,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 22,9 mill. kroner.

Post 45 (Ny) Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Det foreslås en bevilgning på 6,1 mill. kroner på posten, mot en reduksjon på kap. 672, post 22, jf. omtale over. Posten opprettes for å sikre korrekt postbruk for midlene bevilget til anskaffelse og etablering av nytt prøvesystem i norsk og samfunnskunnskap.

Post 60 Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

Bevilgningen på posten er 1 523,9 mill. kroner.

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 662,4 mill. kroner. Hovedårsaken til økningen er at flere personer får innvilget midlertidig kollektiv beskyttelse og kommer inn i målgruppen for norskopplæring, som følge av krigen i Ukraina.

Personer med midlertidig kollektiv beskyttelse har rett til opplæring i norsk i inntil ett år. Det foreslås å øke bevilgningen til tilskudd til opplæring i norsk med 125,7 mill. kroner for å legge til rette for at kommuner som har kapasitet, kan gi opplæring i norsk utover ett år til fordrevne fra Ukraina som har behov for det. Opplæringen skal kunne utvides med seks måneder for fordrevne fra Ukraina med utdanning på videregående nivå eller høyere, slik at de til sammen kan få inntil 18 måneder norskopplæring. Fordrevne fra Ukraina med lavere utdanning skal til sammen kunne få tre år norskopplæring. Dette er tilsvarende som det tilbudet som gis til ordinære flyktninger med videregående eller høyere utdanning.

Bevilgningen foreslås også økt med 51 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 839,2 mill. kroner.

Post 61 Kompetansekartlegging i mottak før bosetting

Bevilgningen på posten er 0,8 mill. kroner.

Det foreslås å øke bevilgningen med 0,1 mill. kroner. Hovedårsaken til økningen er en økning i prognosen for antall personer som skal bosettes fra mottak.

Bevilgningen foreslås også økt med 0,02 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 0,1 mill. kroner.

Kap. 3672 Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

Post 01 Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

Bevilgningen på posten er 39,4 mill. kroner.

Det er en økning i antall personer i målgruppen for opplæring i norsk og samfunnskunnskap for asylsøkere i mottak.

Bevilgningen foreslås økt med 0,6 mill. kroner.

Kap. 2541 Dagpenger

Post 70 Dagpenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er på 9 361,8 mill. kroner.

På bakgrunn av oppdaterte tall fra 2022 og hittil i år samt forventet utvikling i 2023 foreslås det å redusere bevilgningen med 31,8 mill. kroner.

Kap. 5705 Refusjon av dagpenger

Post 70 Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs

Bevilgningen på posten er på 23 mill. kroner.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2023 foreslås det å redusere bevilgningen med 5 mill. kroner.

Post 71 Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge

Bevilgningen på posten er på 0,2 mill. kroner.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2023 foreslås det å øke bevilgningen med 0,1 mill. kroner.

Post 72 Innkreving av forskutterte dagpenger

Bevilgningen på posten er på 450 mill. kroner.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2023 foreslås det å øke bevilgningen med 50 mill. kroner.

Kap. 2542 Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.

Post 70 Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er på 755 mill. kroner.

Lønnsgarantiordningen er en statlig ordning som, på visse vilkår, dekker arbeidstakernes utestående krav på lønn mv. når arbeidsgiver går konkurs.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2023 foreslås det å redusere bevilgningen med 20 mill. kroner.

Kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far

Post 70 Overgangsstønad, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er på 1 520 mill. kroner.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2023 foreslås det å øke bevilgningen med 20 mill. kroner.

Post 72 Stønad til barnetilsyn til enslig mor eller far i arbeid, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er på 104 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås økt med 0,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Satsene prisjusteres med virkning fra 1. juli.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2023 foreslås det samlet å redusere bevilgningen med 13,8 mill. kroner.

Post 73 Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er på 15 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås økt med 0,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Satsene prisjusteres med virkning fra 1. juli.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2023 foreslås det samlet å øke bevilgningen med 4,2 mill. kroner.

Kap. 2650 Sykepenger

Post 70 Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 45 780 mill. kroner.

Høyere utgifter enn ventet i 2022 øker anslaget i 2023 med om lag 2 163 mill. kroner sammenlignet med vedtatt budsjett 2023. De økte utgiftene i 2022 skyldes hovedsakelig at det trygdefinansierte sykefraværet ble høyere enn først antatt.

Anslaget for vekst i sysselsetting, sykepengegrunnlaget (lønnsveksten) og det trygdefinansierte sykefraværet er oppjustert i 2023 sammenlignet med Saldert budsjett 2023. Dette trekker utgiftene ytterligere opp.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 4 640 mill. kroner.

Post 71 Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 470 mill. kroner.

Høyere utgifter enn ventet i 2022 øker anslaget for 2023 med om lag 40 mill. kroner. De økte utgiftene i 2022 skyldes hovedsakelig at det trygdefinansierte sykefraværet ble høyere enn først antatt.

Anslaget for vekst i sysselsetting, sykepengegrunnlaget (lønnsvekst) og det trygdefinansierte sykefraværet er oppjustert i 2023 sammenliknet med Saldert budsjett 2023. Dette trekker utgiftene ytterligere opp.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 80 mill. kroner.

Post 72 Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 731 mill. kroner.

Høyere utgifter enn forventet i 2022 øker anslaget for 2023. Merutgiftene i 2022 skyldes i all hovedsak høyere volumvekst, men også at lønnsveksten og utgifter knyttet til særreglene for omsorgspenger som følge av koronapandemien i 2022 ble høyere enn ventet. Høyere forventet volumvekst og økt lønnsvekst også i 2023, kombinert med et høyere utgangspunkt for 2022, trekker anslaget opp.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 499 mill. kroner.

Post 75 Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 2 729 mill. kroner.

Høyere utgifter i 2022 enn ventet til sykepenger for arbeidstakere øker anslaget for feriepenger i 2023.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 131 mill. kroner.

Post 76 Tilskudd til ekspertbistand og kompetansetiltak for sykmeldte, kan overføres

Bevilgningen på posten er på 105,3 mill. kroner.

Det vises til omtale under kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

Bevilgningen foreslås redusert med 10 mill. kroner, mot en tilsvarende økning på kap. 605, post 01.

Bevilgningen foreslås økt med 2,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås å redusere bevilgningen med 7,8 mill. kroner.

Kap. 2651 Arbeidsavklaringspenger

Post 70 Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 35 943 mill. kroner.

For Saldert budsjett 2023 var det lagt til grunn et gjennomsnitt på 133 200 mottakere av arbeidsavklaringspenger. Sammenlignet med dette anslås det nå en økning på 7 900 mottakere i gjennomsnitt. Økningen i antallet mottakere skyldes både redusert avgang fra ordningen og økt tilgang til ordningen. Økt antall mottakere gir en merutgift i forhold til Saldert budsjett 2023 på om lag 2 130 mill. kroner. Økt anslag for gjennomsnittlig utbetaling per mottaker gir en merutgift på om lag 1 090 mill. kroner. Økningen skyldes et høyere anslag for folketrygdens grunnbeløp i 2023 og et høyere tall for underliggende utvikling i gjennomsnittlig ytelse.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 3 287 mill. kroner.

Post 71 Tilleggsstønad, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 166 mill. kroner.

Lavere utgifter enn ventet i 2022 reduserer anslaget for utgiftene på posten i 2023.

Bevilgningen foreslås økt med 0,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 19,3 mill. kroner.

Post 72 Legeerklæringer

Bevilgningen på posten er 460 mill. kroner.

Lavere utgifter enn ventet i 2022 reduserer anslaget for utgiftene på posten i 2023.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 5 mill. kroner.

Kap. 2655 Uførhet

Post 70 Uføretrygd, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 118 400 mill. kroner.

Nytt anslag for gjennomsnittlig antall mottakere av uføretrygd i 2023 er 369 041, som er drøyt 5 000 færre mottakere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023. Reduksjonen i antall mottakere skyldes i all hovedsak lavere forventet overgang fra arbeidsavklaringspenger til uføretrygd. Det er likevel fortsatt en vekst i antall mottakere sammenlignet med 2022.

I de første to månedene av 2023 har antall overganger fra arbeidsavklaringspenger til uføretrygd blitt lavere enn forventet. Dette skyldes trolig lavere produksjon i behandling av uføresøknader enn ventet og lavere inngang av førstegangssøknader.

Endret anslag for grunnbeløpet øker anslaget med 1 666 mill. kroner. Endret prognose for volumvekst trekker i motsatt retning og reduserer anslaget med om lag 1 910 mill. kroner. Videre medfører endret prognose for underliggende utvikling i gjennomsnittlig ytelse en økning i anslaget på om lag 620 mill. kroner.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 375 mill. kroner.

Post 75 Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 76 mill. kroner.

Regnskapsutviklingen i 2022 og utviklingen så langt i 2023 tilsier høyere utgifter enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023. Anslaget for antall mottakere justeres noe opp.

Det foreslås å øke bevilgningen med 8 mill. kroner.

Post 76 Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 34 mill. kroner.

Regnskapsutviklingen i 2022 og utviklingen så langt i 2023 tilsier lavere utgifter enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1 mill. kroner.

Kap. 2661 Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

Post 70 Grunnstønad, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 585 mill. kroner.

Det anslås at utgiftene vil bli noe høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023, som i hovedsak skyldes endret anslag for antall mottakere. Dette gir en økning på 35 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås i tillegg økt med 20 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Satsene prisjusteres med virkning fra 1. juli.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 55 mill. kroner.

Post 71 Hjelpestønad, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 820 mill. kroner.

Det anslås at utgiftene vil bli noe høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023. Det skyldes blant annet endret anslag for antall mottakere og endret sammensetning av hvilke satser mottakerne har. Dette tilsvarer samlet en økning på 60 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås i tillegg økt med 23 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Satsene prisjusteres med virkning fra 1. juli.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 83 mill. kroner.

Post 73 Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

Bevilgningen på posten er 117 mill. kroner.

Det anslås at utgiftene vil bli noe høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023. Anslagsendringene tilsvarer en økning på 3 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås i tillegg økt med 0,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Satsene prisjusteres med virkning fra 1. juli.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 3,3 mill. kroner.

Post 74 Tilskudd til biler

Bevilgningen på posten er 750 mill. kroner.

Det anslås at utgiftene vil bli noe høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023. Det skyldes at utgiftene i 2022 ble høyere enn tidligere anslått ettersom flere biler enn ventet ble levert høsten 2022, og at anslått prisvekst i 2023 nå er høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023. Nedgang i forventet volumvekst trekker i motsatt retning. Samlet innebærer dette en økning på 40 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås videre økt med 0,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Satsene prisjusteres med virkning fra 1. juli.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 40,1 mill. kroner.

Post 75 Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler

Bevilgningen på posten er 4 040 mill. kroner.

Det anslås at utgiftene vil bli noe lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023. Det skyldes at faktiske utgifter i 2022 ble lavere enn forventet, i tillegg til at tiltakseffekten i 2023 av innføringen av den nye ordningen med briller til barn som trådte i kraft 1. august 2022 er nedjustert. Økt forventet prisvekst trekker anslaget opp. Dette tilsvarer samlet en reduksjon på 10 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås økt med 0,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Satsene prisjusteres med virkning fra 1. juli.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 9,1 mill. kroner.

Post 76 Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

Bevilgningen på posten er 355 mill. kroner.

Det anslås at utgiftene vil bli noe høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023. Anslagsendringene tilsvarer en økning på 15 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås i tillegg økt med 0,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Satsene prisjusteres med virkning fra 1. juli.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 15,7 mill. kroner.

Post 77 Ortopediske hjelpemidler

Bevilgningen på posten er 2 070 mill. kroner.

Det anslås at utgiftene vil bli noe høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023, grunnet høyere forventet prisvekst i 2023 og at faktiske utgifter i 2022 ble høyere enn forventet. Endret underliggende volumvekst trekker anslaget noe ned. Dette tilsvarer samlet en økning på 70 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås i tillegg økt med 3,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Satsene prisjusteres med virkning fra 1. juli.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 73,2 mill. kroner.

Post 78 Høreapparater

Bevilgningen på posten er 915 mill. kroner.

Det anslås at utgiftene vil bli noe lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023 grunnet lavere utgifter i 2022 enn ventet og endret underliggende volumvekst i 2023. Økt forventet prisvekst trekker anslaget noe opp. Samlet tilsvarer dette en reduksjon på 35 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås økt med 10,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Satsene prisjusteres med virkning fra 1. juli.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 24,7 mill. kroner.

Kap. 2670 Alderdom

Bevilgningen til alderspensjon er samlet på 289 622 mill. kroner. Anslagene er samlet sett justert opp med 6 458 mill. kroner. Dette skyldes i all hovedsak oppjustering av anslagene for gjennomsnittlig ytelse som følge av endret anslag for vekst i grunnbeløpet og endret anslag for prisvekst, som utgjør til sammen 7 148 mill. kroner. Anslag for gjennomsnittlig antall mottakere er justert ned, og gir en reduksjon i anslagene på 690 mill. kroner.

Post 70 Grunnpensjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 88 390 mill. kroner.

Anslaget på posten oppjusteres hovedsakelig som følge av økt anslag for gjennomsnittlig ytelse.

Det foreslås å øke bevilgningen med 1 940 mill. kroner.

Post 71 Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 178 030 mill. kroner.

Anslaget på posten oppjusteres hovedsakelig som følge av økt anslag for gjennomsnittlig ytelse.

Det foreslås å øke bevilgningen med 4 040 mill. kroner.

Post 72 Inntektspensjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 15 610 mill. kroner.

Anslaget på posten oppjusteres hovedsakelig som følge av økt anslag for gjennomsnittlig ytelse.

Det foreslås å øke bevilgningen med 270 mill. kroner.

Post 73 Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 7 592 mill. kroner.

Posten dekker flere ulike tillegg. Anslag for særtillegg og pensjonstillegg utgjør om lag 60 pst. av posten og justeres opp, hovedsakelig som følge av økt anslag for gjennomsnittlig ytelse. Det er også gjort enkelte justeringer av anslagene for tillegg utenom særtillegg og pensjonstillegg.

Det foreslås å øke bevilgningen med 208 mill. kroner.

Kap. 2680 Etterlatte

Post 70 Grunnpensjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 150 mill. kroner.

Anslaget på posten oppjusteres hovedsakelig som følge av økt anslag for gjennomsnittlig antall mottagere.

Det foreslås å øke bevilgningen med 20 mill. kroner.

Post 71 Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 840 mill. kroner.

Anslaget på posten oppjusteres som følge av økt anslag både for gjennomsnittlig antall mottagere og gjennomsnittlig ytelse.

Det foreslås å øke bevilgningen med 15 mill. kroner.

Post 72 Særtillegg, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 92 mill. kroner.

Anslaget på posten nedjusteres hovedsakelig som følge av redusert anslag for gjennomsnittlig ytelse.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1 mill. kroner.

Kap. 2686 Stønad ved gravferd

Post 70 Stønad ved gravferd, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 295 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 0,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Satsene prisjusteres med virkning fra 1. juli. Nedjusteringen skyldes at egenandelen for båretransport blir høyere når gravferdsstønaden øker, siden den utgjør 10 prosent av full gravferdsstønad.

Det er gjort mindre endringer i anslagene for gjennomsnittlig ytelse og gjennomsnittlig antall mottakere både for stønad til gravferd og båretransport, og samlet sett oppjusteres anslaget.

Det foreslås å øke bevilgningen med 4,8 mill. kroner

Kap. 3640 Arbeidstilsynet

Post 10 (Ny) Gebyr, godkjenningsordning innkvartering mv.

Det er ikke bevilgning på posten for 2023. Godkjenningsordningen for innkvartering ble avviklet i 2022, men Arbeidstilsynet hadde ved årsskiftet 2022/2023 utestående fordringer og innbetalinger knyttet til ordningen. Dette er gebyrer tilknyttet fjorårets aktivitet.

Posten foreslås bevilget med 0,3 mill. kroner.

Kap. 5701 Diverse inntekter

Post 71 Refusjon ved yrkesskade

Bevilgningen på posten er 800 mill. kroner.

En vesentlig del av folketrygdens utgifter ved yrkesskade blir finansiert av arbeidsgivere ved en refusjonsordning knyttet til den obligatoriske yrkesskadeforsikringen etter lov av 16. juni 1989 nr. 65. Refusjonen skjer gjennom en fastsatt prosentsats av de faktiske erstatningsutbetalinger fra forsikringsgiverne.

På bakgrunn av forventede innbetalinger av refusjoner anslås det at inntektene på posten i 2023 vil utgjøre 748 mill. kroner.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 52 mill. kroner.

Post 86 Innkreving feilutbetalinger

Bevilgningen på posten er 1 400 mill. kroner.

Som følge av økt aktivitet i Arbeids- og velferdsetaten med formål om økt etterkontroll knyttet til de midlertidige koronatiltakene, anslås det økte innbetalinger på posten på til sammen 650 mill. kroner fra 2023 til 2026. I og med at det vil ta tid fra beløp går til innkreving til innbetaling skjer, vil effekten være høyere i 2024–2026 enn i 2023.

Det foreslås å øke bevilgningen med 147 mill. kroner.

Post 87 Diverse inntekter

Bevilgningen på posten er 24,4 mill. kroner.

I forbindelse med feilutbetalinger ilegges det et rentetillegg på grunnlag av forsett eller grov uaktsomhet hos den som kravet retter seg mot. Det forventes en liten økning i forbindelse med økt aktivitet i Arbeids- og velferdsetaten for å avdekke flere feilutbetalinger.

Det foreslås å øke bevilgningen med 3,5 mill. kroner.

Post 88 Hjelpemiddelsentraler mv.

Bevilgningen på posten er 83 mill. kroner.

Det er anslått lavere inntekter på posten.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1 mill. kroner.

Andre saker

Ankomster fra Ukraina

Innledning

Det har nå gått over 14 måneder siden Russlands invasjon av Ukraina. Fordrevne fra Ukraina får i all hovedsak midlertidig kollektiv beskyttelse i Norge og oppholder seg derfor i landet midlertidig. Per 4. mai 2023 har over 43 500 fordrevne fra Ukraina fått innvilget midlertidig kollektiv beskyttelse i Norge. Regjeringens grunnleggende målsetning er at fordrevne fra Ukraina skal ha et trygt og godt opphold mens de er i Norge. Barn skal få gå på skole eller i barnehage, og voksne skal så raskt som mulig komme i arbeid eller annen aktivitet. Samtidig skal det tilrettelegges for at de fordrevne returnerer til Ukraina. Hittil er det ingen tegn til at situasjonen i Ukraina stabiliseres, og det må også tas høyde for at situasjonen med høye ankomsttall fra Ukraina vil fortsette og at mange vil ha behov for å bli værende i Norge i overskuelig fremtid.

Registrering og mottak

For å sikre en effektiv registrering av det store antallet fordrevne fra Ukraina våren 2022, ble politiets registreringskapasitet kraftig oppskalert og antallet registreringssteder ble midlertidig utvidet. Antallet registreringssteder har siden blitt noe redusert og tilpasset behovet, men registreringskapasiteten anses fremdeles som god.

UDI oppskalerte mottakskapasiteten kraftig våren 2022, for å håndtere den raske økningen i behovet for innkvartering som følge av de økte ankomstene av fordrevne fra Ukraina. Beredskapen for å håndtere plutselige økninger i ankomsttallene fungerte godt, og UDI fikk anskaffet tilstrekkelig med akuttinnkvarteringskapasitet. Ankomsttallene har siden stabilisert seg og UDI har kunnet tilpasse akuttinnkvarteringskapasiteten til behovet og samtidig etablert flere ordinære asylmottak som følge av et høyere antall mottaksbeboere.

Regjeringen utvidet også muligheten for fordrevne fra Ukraina til å bo privat gjennom midlertidig ordning for alternativ mottaksplassering (MAMOT). UDI erfarer at MAMOT har bidratt til å avlaste mottakssystemet i en tid der mottakssystemet har vært under press for å sikre et innkvarteringstilbud til alle fordrevne som har søkt midlertidig kollektiv beskyttelse i Norge, og som har behov for en mottaksplass. Ordningen har også bidratt til å sikre at personer som kan få midlertidig kollektiv beskyttelse og som bor privat, får nødvendig oppfølging og lovpålagte tjenester av kommunene.

Bosetting og integrering

Aldri før har så mange flyktninger blitt bosatt i norske kommuner på så kort tid. Alle kommuner har blitt anmodet om å bosette i 2022 og 2023. Kommunene har lagt ned en stor og viktig innsats med å bosette et stort antall flyktninger fra Ukraina og andre land. Frivillige organisasjoner har også tilbudt et mangfold av aktiviteter for å bidra til at nyinnflyttede flyktninger blir godt ivaretatt og raskt inkludert i lokalsamfunnet.

I løpet av 2022 bosatte norske kommuner over 31 000 flyktninger totalt, hvorav 27 000 var fordrevne fra Ukraina. Per 4. mai er ytterligere 9 800 bosatt, hvorav 8 500 fra Ukraina. I tillegg er 5 000 på vei til å bli bosatt i en kommune. Flyktningene har det siste året blitt bosatt raskt. Gjennomsnittlig ventetid fra vedtak om opphold til faktisk bosetting i en kommune var i 2022 2,3 måneder for alle flyktninger, og 1,8 måneder for fordrevne fra Ukraina. Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi) har anmodet kommunene om å bosette til sammen 35 000 flyktninger i 2023. Samtidig er prognosene for ankomster og bosetting svært usikre, og behovet for bosettingsplasser i kommunene kan endre seg gjennom året.

Ved utgangen av mars var nesten 2 200 ukrainske fordrevne registrert med et arbeidsforhold i Norge. Majoriteten av de fordrevne fra Ukraina velger imidlertid å benytte seg av muligheten til å delta i introduksjonsprogram og norskopplæring før de går ut i arbeid. God kvalifisering gjør det enklere å få et varig fotfeste i arbeidslivet. Per 1. april deltok over 80 pst. av de fordrevne fra Ukraina som hadde vært bosatt i over tre måneder, i introduksjonsprogram og/eller norskopplæring, av de med rett til dette.

Kommunene melder om økende utfordringer med å få bosatt det store antallet flyktninger og fordrevne. Særlig meldes det om utfordringer med tilgang på egnede boliger, bosetting av personer med omfattende pleie- og omsorgsbehov, kapasitetsutfordringer i kommunalt tjenestetilbud og større behov for norskopplæring blant fordrevne enn tidligere antatt. Det meldes også om utfordringer med tilstrekkelig tilgang på personell og personell med riktig kompetanse i barnehager og skoler.

Videreføring av midlertidige endringer i lovverket som følge av ankomst av fordrevne fra Ukraina

Stortinget vedtok i juni 2022 midlertidige regler i lovverket som følge av ankomst av fordrevne fra Ukraina. Formålet med reglene er å gi kommunene økt fleksibilitet og bidra til økonomisk og juridisk handlingsrom til å håndtere rask bosetting av et større antall flyktninger. I Prop. 90 L (2022–2023) Endringer i lov om midlertidige endringer i lovverket som følge av ankomst av fordrevne fra Ukraina (videreføring mv.) som ble lagt frem 31. mars 2023, foreslår regjeringen å videreføre de midlertidige reglene til 1. juli 2024, men med enkelte endringer. Det foreslås at deltakere i introduksjonsprogram skal ha både rett og plikt til kompetansekartlegging, blant annet for å bidra til at flere kommer raskt ut i arbeid. Det foreslås også en ny midlertidig endring i husleieloven om adgang til å inngå kortere leieavtaler for fritidsboliger, for å støtte kommunenes arbeid med å bosette et høyt antall fordrevne og flyktninger.

Forslag ifm. RNB 2023

I en situasjon med høyt press som følge av økte ankomster fra Ukraina, er det behov for tiltak som skal understøtte bosettingen og bidra til at flere flyktninger og fordrevne kommer i arbeid og aktivitet. Regjeringen foreslår derfor følgende tiltak:

Et ekstratilskudd på 50 000 kroner for hver bosatte flyktning i 2023 utover det antallet bosettingsplasser kommunen opprinnelig ble anmodet om fra Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi). Se kap. 671, post 60 for nærmere omtale av forslaget.

Kommuner som har mulighet til det skal kunne gi opplæring i norsk ut over ett år til fordrevne fra Ukraina som har behov for det. Se kap. 672, post 60 for nærmere omtale av forslaget.

Økt maksbeløp for ekstratilskudd ved bosetting av personer som bosettes fra to av UDIs særskilte boløsninger, fra 1,52 mill. kroner til 2,5 mill. kroner. Tiltaket skal støtte opp under kommunenes bosetting av personer med alvorlig nedsatt funksjonsevne eller atferdsvansker. Se kap. 671, post 60 for nærmere omtale av forslaget.

Midlertidig gjeninnføring av Husbankens tilskudd til utleieboliger som inkluderer kjøp og istandsetting av utleieboliger, med en tilsagnsramme på 180 mill. kroner. Se kap. 581, post 76 for nærmere omtale av forslaget.

20 mill. kroner til tiltak som skal bidra til bedre bemanning og høyere kompetanse i barnehage og skole knyttet til nyankomne barn og elever fra Ukraina. Tiltakene skal både sette flere ukrainere i stand til å bidra i barnehage og skole, og heve kompetansen hos de som allerede jobber i norske barnehager og skoler. Se kap. 226, post 21 for nærmere omtale av forslaget.

Økt bevilgning til arbeidsmarkedstiltak og personellressurser i Arbeids- og velferdsetaten, blant annet knyttet til fordrevne fra Ukraina. Se kap. 634, post 76 for nærmere omtale av forslaget.

13 mill. kroner til norskopplæringsordningen, som skal bidra til et godt språktilbud for fordrevne og andre innvandrere og være et supplement til den ordinære norskopplæringen i regi av kommunene. Se kap. 671, post 71 for nærmere omtale av forslaget.

2.7 Helse- og omsorgsdepartementet

Kap. 700 Helse- og omsorgsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Ekstraordinær prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 1,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Midlertidig økt arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 2,0 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Etablering av Departementsakademiet

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,1 mill. kroner for å delfinansiere etableringen av Departementsakademiet i Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon, jf. nærmere omtale under kap. 510, post 01 under Kommunal- og distriktsdepartementet.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 3,4 mill. kroner.

Kap. 3700 Helse- og omsorgsdepartementet

Post 03 (Ny) Refusjon fra Utenriksdepartementet av ODA-godkjente utgifter

Det vises til omtale under kap. 732, post 70 om utgifter knyttet til Medevac-pasienter.

Visse innenlandske utgifter for mottak av asylsøkere og flyktninger kan etter OECD/DAC sine retningslinjer godkjennes som offisiell utviklingshjelp (ODA) det første året i Norge og bli telt som bistand. Det legges til grunn at helseforetakene sine ekstraordinære utgifter til behandling av Medevac-pasienter fra Ukraina kan regnes som utviklingshjelp, jf. omtale under Utenriksdepartementet, kap. 179 Flyktningtiltak i Norge, post 21. Det foreslås en bevilgning på posten på 200 mill. kroner.

Kap. 701 E-helse, helseregistre mv.

Post 73 Tilskudd til e-helse i kommunal sektor, kan overføres

Ubrukt overført bevilgning

Bevilgningen foreslås redusert med 1 mill. kroner. Innsparingen er knyttet til ubrukte midler fra 2022 som er overført til 2023.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 0,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 0,6 mill. kroner.

Kap. 702 Beredskap

Post 22 Beredskapslagring legemidler, kan overføres, kan nyttes under post 71

Det er bevilget 110,6 mill. kroner til beredskapslagring av legemidler i 2023. I tillegg er det overført 251 mill. kroner på posten i ubrukt bevilgning fra 2022. Kjøp av koronatester i 2022 som kom til utbetaling i 2023 ble lavere enn lagt til grunn for overføring av ubrukt bevilgning. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 110,6 mill. kroner, til null.

Kap. 703 Internasjonalt samarbeid

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Samarbeidsprosjekt mellom Norge og Ukraina

Det foreslås å øke bevilgningen med 15 mill. kroner mot tilsvarende redusert bevilgning over kap. 159, post 71 under Utenriksdepartementet. Midlene skal dekke videreføring i 2023 av et samarbeidsprosjekt mellom Norge og Ukraina innenfor helse. Viktige elementer i prosjektet er rehabilitering, psykologisk førstehjelp, traumebehandling og sorgstøtte.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 0,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 15,3 mill. kroner.

Kap. 708 Eldreombudet

Post 01 Driftsutgifter

Departementet følger opp avviklingen av Eldreombudet som vedtatt og vil ved behov tre inn i ombudets gjenværende avtaler fra 1. juli, herunder leiekontrakten på ombudets lokaler.

Bevilgningen foreslås økt med 0,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Kap. 710 Vaksiner mv.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen dekker innkjøp av vaksiner m.m. til nasjonal vaksineforsyning og vaksineberedskap. Postene justeres med bakgrunn i oppdaterte prognoser for å kunne ta høyde for uforutsette variasjoner i kostnadsnivået, forårsaket av endrede betingelser i vaksinemarkedet utenfor nasjonal kontroll.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 5,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppdatert prognose for innkjøp av vaksine til barnevaksinasjoner

Bevilgningen foreslås redusert med 9,5 mill. kroner knyttet til oppdatert prognose for innkjøp av vaksiner til det nasjonale vaksinasjonsprogrammet herunder barnevaksinasjoner.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 3,9 mill. kroner.

Post 22 Salgs- og beredskapsprodukter m.m., kan overføres

Bevilgningen dekker innkjøp av vaksiner m.m. til nasjonal vaksineforsyning og vaksineberedskap. Postene justeres med bakgrunn i oppdaterte prognoser. Dette for å kunne ta høyde for uforutsette variasjoner i kostnadsnivået, forårsaket av endrede betingelser i vaksinemarkedet utenfor nasjonal kontroll.

Oppdatert prognose for innkjøp av salgs- og beredskapsprodukter

Bevilgningen foreslås redusert med 26,7 mill. kroner som følge av oppdatert prognose for innkjøp av salgs- og beredskapsprodukter. Endringer i prognosen skyldes i hovedsak at anslag for innkjøp av vaksine til influensavaksinasjonsprogram er nedjustert iht. endelig bestilt volum. Videre er prognosen justert ned som følge av at etterspørsel etter reisevaksine og andre salgsvaksiner ikke har økt i like stor grad som antatt.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 5,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 20,8 mill. kroner.

Post 23 Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 686,2 mill. kroner som følge av oppdatert prognose for innkjøp av vaksiner til koronavaksinasjonsprogrammet og uttaksmva. Endringene på posten skyldes blant annet gjennomført og forventet kassasjon av vaksinedoser med utløpt holdbarhet som reduserer fremtidig uttaksmva.

Det foreslås videre å flytte 68 mill. kroner til kap. 571, post 60 under Kommunal- og distriktsdepartementet til vaksinasjon mot covid-19 i kommunene. Midlene skal dekke oppfriskningsdose til befolkningen 75 år og eldre og sykehjemsbeboere våren 2023. Midlene foreslås fordelt etter antall innbyggere på 75 år og eldre.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 38,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 715,3 mill. kroner.

Kap. 3710 Vaksiner mv.

Post 03 Vaksinesalg

Bevilgningen foreslås redusert med 35,5 mill. kroner som følge av oppdatert prognose for inntekter fra salg av salgs- og beredskapsprodukter. Endringen i prognosen skyldes lavere inntekter fra salg av vaksiner, jf. omtale under kap. 710, post 22.

Kap. 714 Folkehelse

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79

Det foreslås å flytte 0,6 mill. kroner til kap. 285, post 55 under Kunnskapsdepartementet fordi det skal etableres et sekretariat for samfunnsoppdraget om inkludering av barn og unge i utdannelse, arbeids- og samfunnsliv i Forskningsrådet i 2023.

Bevilgningen foreslås økt med 2,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 1,6 mill. kroner.

Post 22 Gebyrfinansierte ordninger

Bevilgningen foreslås redusert med 2 mill. kroner. Helsedirektoratet er tildelt 2,5 mill. kroner til behandling av bevillingssøknader på tobakksfeltet, mot tilsvarende inntektskrav over kap. 3714, post 04. Søknadsgebyret skal dekke direktoratets kostnader for behandling av søknader om bevilling for innførsel, utførsel eller produksjon av tobakksvarer og utstyr for tobakksproduksjon. På bakgrunn av erfaringer med relativt få søknader per år, anser direktoratet at utgiftene for ordningen vil beløpe seg til om lag 0,5 mill. kroner i 2023. Det foreslås at inntektskravet reduseres tilsvarende, jf. kap. 3714, post 04.

Bevilgningen foreslås økt med 0,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 1,1 mill. kroner.

Post 60 Kommunale tiltak, kan overføres, kan nyttes under post 21

Bevilgningen foreslås redusert med 4 mill. kroner knyttet til overførte midler fra 2022.

Bevilgningen foreslås økt med 2,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 1,9 mill. kroner.

Post 79 Andre tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

AktiVM

Bevilgningen foreslås økt med 2 mill. kroner til Ski-VM i Trondheim 2025 til drift og gjennomføring av prosjektet AktiVM. Overordnede mål er å bygge fellesskap, fremme fysisk aktivitet, helse og livskvalitet med Ski-VM 2025 som drivkraft i en folkehelsesatsing basert på teorigrunnlaget i ABC-Hodebra som bl.a. innebærer at alle skal kunne delta ut fra egne forutsetninger. Prosjektet gjennomføres i et samarbeid med Trondheim kommune, Trøndelag fylkeskommune, Trøndelag idrettskrets og bedriftsidrettskrets.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 1,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 3,9 mill. kroner.

Kap. 3714 Folkehelse

Post 04 Gebyrinntekter

Inntektskravet foreslås redusert med 2 mill. kroner, jf. nærmere omtale under kap. 714, post 22.

Kap. 732 Regionale helseforetak

Post 70 Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

Medevac-pasienter

Bevilgningen foreslås økt med 200 mill. kroner til behandling av Medevac-pasienter. Norge deltar i det europeiske samarbeidet for medisinsk evakuering av pasienter fra Ukraina, som skjer gjennom EU sin ordning for sivil beredskap (UCPM). Regjeringen har vedtatt å ta imot inntil 550 pasienter for behandling i spesialisthelsetjenesten. Ved utgangen av mars i år hadde det kommet om lag 210 pasienter. Foreløpige anslag legger mottak av om lag 325 pasienter i 2023 til grunn.

I 2022 kom det om lag 150 pasienter. Det ble bevilget 140 mill. kroner til de regionale helseforetakene for disse pasientene i 2022 i forbindelse med behandlingen av Prop. 19 S (2022–2023). Det vises til omtale under kap. 3700, post 03.

Midlertidig økt arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 653,4 mill. kroner til dekning av utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2. Kompensasjonen inkluderer de 12 ideelle sykehusene som har langsiktige driftsavtaler med de regionale helseforetakene.

Tiltak ved sykehuset i Kristiansund

Bevilgningen foreslås økt med 15 mill. kroner til tiltak ved sykehuset i Kristiansund, primært knyttet til den ortopediske virksomheten. Tiltakene skal være av engangskarakter, primært innkjøp av utstyr og bygningsmessige tilpasninger. Tiltakene må ses i sammenheng med oppdrag som er gitt til Helse Midt-Norge om å vurdere utviklingen av tjenestetilbudet ved sykehuset i Kristiansund.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 21,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås å øke bevilgningene til de regionale helseforetakene knyttet til videreføring av tilleggsbevilgningen på 2,5 mrd. kroner fra Nysalderingen 2022, ekstraordinær pris- og lønnsjustering og kompensasjon for midlertidig økt arbeidsgiveravgift, jf. omtale under postene 72–75.

Oppsummering

Bevilgningen på posten foreslås økt med 889,8 mill. kroner

Post 71 Resultatbasert finansiering, kan overføres

Resultatbasert finansiering i spesialisthelsetjenesten ble innført fra 2022, og erstattet den tidligere ordningen med kvalitetsbasert finansiering. I fordelingen av tilskuddet mellom de regionale helseforetakene for 2023 er det data for første tertial 2022 som benyttes. I Prop. 1 S (2022–2023) Helse- og omsorgsdepartementet fremgår det at det tas sikte på å gjennomføre en avregning basert på data fra hele 2022 i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2023.

Oppdatering av datagrunnlaget for 2022 tilsier følgende endringer i fordelingen mellom de regionale helseforetakene, sammenliknet med det som ble lagt til grunn i Prop. 1 S (2022–2023):

Helse Sør-Øst: 0,8 mill. kroner

Helse Vest: 0,3 mill. kroner

Helse Midt-Norge: -2,7 mill. kroner

Helse Nord: 1,6 mill. kroner

Helse- og omsorgsdepartementet vil justere akontoutbetalingene til de regionale helseforetakene i tråd med disse endringene.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 8,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Post 72 Basisbevilgning Helse Sør Øst RHF, kan overføres

Bevilgningsøkning til de regionale helseforetakene

Regjeringen varslet i februar 2023 at det i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2023 vil foreslås en varig budsjettøkning på 2,5 mrd. kroner til sykehusene.

Det tilsvarer tilleggsbevilgningen i nysalderingen for 2022 og vil sette sykehusene i bedre i stand til å følge opp styringsdokumentene for 2023, der prioriterte tiltak er psykisk helsevern og rask tilgang til helsetjenester. Det er også viktig at helseforetakene kan gjennomføre nødvendige investeringer i kompetanse, bygg, IKT og medisinsk utstyr.

Bevilgningen til Helse Sør-Øst foreslås økt med 1 354 mill. kroner som følge av dette.

Redusert pensjonskostnad

Bevilgningen foreslås redusert med 704,4 mill. kroner som følge av redusert pensjonskostnad, jf. omtale under post 86.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 774 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 1 423,6 mill. kroner.

Post 73 Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

Bevilgningsøkning til de regionale helseforetakene

Det vises til omtale av varig budsjettøkning for sykehusene under post 72. Bevilgningen til Helse Vest foreslås økt med 479 mill. kroner som følge av dette.

Redusert pensjonskostnad

Bevilgningen foreslås redusert med 248,9 mill. kroner som følge av redusert pensjonskostnad, jf. omtale under post 86.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 273,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 503,7 mill. kroner.

Post 74 Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

Bevilgningsøkning til de regionale helseforetakene

Det vises til omtale av varig budsjettøkning for sykehusene under post 72. Bevilgningen til Helse Midt-Norge foreslås økt med 357 mill. kroner som følge av dette.

Redusert pensjonskostnad

Bevilgningen foreslås redusert med 185,6 mill. kroner som følge av redusert pensjonskostnad, jf. omtale under post 86.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 203,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 375,1 mill. kroner.

Post 75 Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

Bevilgningsøkning til de regionale helseforetakene

Det vises til omtale av varig budsjettøkning for sykehusene under post 72. Bevilgningen til Helse Nord foreslås økt med 310 mill. kroner som følge av dette.

Redusert pensjonskostnad

Bevilgningen foreslås redusert med 161,1 mill. kroner som følge av redusert pensjonskostnad, jf. omtale under post 86.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 176,0 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 324,9 mill. kroner.

Post 76 Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

Aktivitetsutvikling ISF 2022

Saldert budsjett 2022 ble fastsatt med utgangspunkt i Saldert budsjett 2021 fratrukket ekstraordinære aktivitetsbevilgninger i forbindelse med koronapandemien, og la til rette for en aktivitetsvekst på om lag 1,6 pst. fra dette nivået. Bevilgningen ble redusert med 700 mill. kroner i 2022, jf. Stortingets behandling av forslag i Prop. 115 S (2021–2022) om å kompensere de regionale helseforetakene for tapte aktivitetsbaserte inntekter første tertial 2022. Det vises videre til Stortingets behandling av Prop. 19 S (2022–2023) der bevilgningen på posten ble redusert med 308,4 mill. kroner som følge av ny informasjon om aktivitetsutviklingen i sykehusene i 2022 og endelig avregningsgrunnlag for 2021.

Oppdaterte analyser for hele årsaktiviteten i 2022 tilsier at aktiviteten ble høyere enn det som ble lagt til grunn i Prop. 19 S (2022–2023), tilsvarende om lag 60,1 mill. kroner. Aktivitetsveksten i 2022 anslås nå til 2,6 pst. fra faktisk nivå i 2021.

Helse- og omsorgsdepartementet vil komme tilbake til endelig avregning for 2022 i forbindelse med nysalderingen av statsbudsjettet for 2023, inkludert eventuelle justeringer som følge av behandling av enkeltsaker i avregningsutvalget.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 496,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Denne økningen vil håndteres gjennom justering av enhetsprisen i innsatsstyrt finansiering.

Post 77 Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning

Aktivitet 2022

Saldert budsjett 2022 på 3 438 mill. kroner la til rette for en aktivitetsvekst på om lag 2,7 pst. utover Saldert budsjett 2021. Regnskapet for 2022 viser at utbetalingene ble 4 177 mill. kroner. Dette er 19 mill. kroner lavere enn budsjett etter Stortingets behandling av Prop. 19 S (2022–2023), jf. Innst. 133 S (2022–2023).

Aktivitet 2023

Saldert budsjett 2023 la til rette for en vekst tilsvarende om lag 2,5 pst. utover Saldert budsjett 2022. Saldert budsjett for 2023 er 3 624 mill. kroner. Prognosen for 2023, basert på oppdaterte aktivitetstall per februar 2023 anslår en samlet aktivitetsvekst på 2,9 pst. Det tilsier at utbetalingene vil bli 96 mill. kroner høyere enn saldert budsjett for 2023. Bevilgningen foreslås økt med 96 mill. kroner.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 48,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Aktivitet utført i første halvår vil bli etterbetalt av Helfo.

Egenandelsfritak for LAR-behandling

Det foreslås at det innføres egenandelsfritak for LAR-behandling ved sykehusene. Bevilgningen foreslås økt med 21 mill. kroner, jf. omtale under kap. 2752 post 72.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 165,9 mill. kroner.

Post 82 Investeringslån, kan overføres

Det foreslås å endre prinsippet for prisjustering av lånerammene til de regionale helseforetakene slik at statlige lånerammer prisjusteres med faktisk byggekostnadsindeks som Statsbygg bruker for å prisjustere rammene i sine prosjekter. Frem til nå har lånerammen blitt justert med den generelle deflatoren som benyttes for prisjustering av driftsbevilgninger til spesialisthelsetjenesten. Endringen gjøres også med tilbakevirkende kraft for perioden 2015 til 2022 for prosjekter med lånebevilgning i 2023. Det medfører en økning i gjenværende lånerammer på om lag 5,4 mrd. kroner. Forslaget skal legge til rette for en låneandel på 70 pst. av P85, i tråd med intensjonen for låneordningen.

Bevilgningen foreslås økt med 1 252 mill. kroner.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 210,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 1 462,4 mill. kroner.

Post 86 Driftskreditter

I Prop. 1 S (2022–2023) ble det lagt til grunn et anslag for samlede pensjonskostnader for helseforetakene på 16 100 mill. kroner inkl. arbeidsgiveravgift og pensjonspremier på 23 700 mill. kroner inkl. arbeidsgiveravgift. Anslaget for pensjonspremie for 2023 ble utarbeidet på bakgrunn av en lønnsvekstforutsetning på 4,2 pst. Oppdaterte beregninger fra pensjonsleverandørene for 2023 innebærer et anslag for pensjonskostnader på 14 800 mill. kroner og pensjonspremier på 30 925 mill. kroner.

Den reduserte pensjonskostnaden sammenlignet med Saldert budsjett 2023 forklares hovedsakelig ved endringer i de økonomiske forutsetningene som ligger til grunn for beregning av pensjonskostnaden, herunder spesielt økt forventet avkastning fra 3,7 pst. til 5,1 pst. Basisbevilgningen til de regionale helseforetakene over kap. 732, postene 72–75 foreslås samlet redusert med 1 300 mill. kroner, tilsvarende reduksjonen i anslått pensjonskostnad.

Nytt anslag for pensjonspremie for 2023 innebærer en økning på 7 225 mill. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023 og forklares dels gjennom et økt lønnsvekstanslag fra 4,2 pst. til 5¼ pst. Det er i tillegg langt høyere inflasjon enn tidligere forventet og tidligere benyttet anslag for G-regulering er nå kraftig justert. I tillegg påvirkes regulering av løpende alderspensjoner som følge av økt lønnsvekst og økt inflasjon.

I sum gir den reduserte basisrammen og den økte anslåtte pensjonspremien et økt likviditetsbehov på 8 525 mill. kroner. For å dekke de regionale helseforetakenes likviditetsbehov foreslås det å gi helseforetakene anledning til å bruke 6 mrd. kroner av premiefond til betaling av pensjonspremier i 2023, i tillegg til allerede vedtatt bruk av 1 mrd. kroner fra premiefond i Saldert budsjett 2023. Det svares ikke arbeidsgiveravgift av premie dekket gjennom premiefond, noe som reduserer likviditetsbehovet med 846 mill. kroner. Det resterende økte likviditetsbehovet utgjør dermed 1 679 mill. kroner som foreslås håndtert gjennom å øke driftskredittrammen til de regionale helseforetakenes med 1 679 mill. kroner til 22 143 mill. kroner. Det endrede likviditetsbehovet som følge av økt pensjonspremie, redusert basisramme og økt bruk av premiefond er dermed i sum håndtert.

Endelig pensjonspremie for 2023 vil først være kjent etter at lønnsoppgjørene i sektoren er ferdigstilt. Regjeringen vil komme tilbake til håndtering av eventuelle endringer i nysalderingen for 2023.

Driftskredittrammen til de regionale helseforetakene foreslås økt med 1 679 mill. kroner.

Kap. 740 Helsedirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Ny oppgjørsordning for legemidler med konfidensielle priser

Bevilgningen foreslås økt med 0,5 mill. kroner til etablering av ny oppgjørsordning for konfidensielle priser på legemidler finansiert av folketrygden. Etablering av ny oppgjørsordning for konfidensielle priser på legemidler vil gi lavere utgifter til refusjon av legemidler. Det vises til omtale under kap. 746, post 01 og kap. 2751, post 70.

Rettsaker innen tvungent psykisk helsevern

Bevilgningen foreslås økt med 2,5 mill. kroner til ansettelse av advokater/advokatfullmektiger som skal føre rettssaker innen tvungent psykisk helsevern. Antall søksmål på kontrollkommisjonenes vedtak er økende. I årene 2015, 2019 og 2022 var antall søksmål hhv. 233, 300 og 466. Stevningene må håndteres fortløpende. Helsedirektoratets arbeid med søksmålene skjer i samarbeid med regjeringsadvokaten.

Midlertidig økt arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 4 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 13,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 20,3 mill. kroner

Kap. 3740 Helsedirektoratet

Post 05 Helsetjenester til utenlandsboende mv.

Regnskap for 2022 og inntektsutviklingen hittil i 2023 tilsier at inntektene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 15 mill. kroner.

Kap. 745 Folkehelseinstituttet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 39 mill. kroner i 2023 til drift av Folkehelseinstituttet som følge av at effekt av styrt og igangsatt nedbemanning ikke kommer før i 2024. Bevilgningen foreslås videre økt med 9 mill. kroner til drift av koronasertifikatet frem til 30. juni 2023 knyttet til EØS-avtalen og forordning om koronasertifikat. Det planlegges for å avvikle koronasertifikatet etter at forordningen utløper 30. juni.

Bevilgningen foreslås økt med 14,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 4,7 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 67,1 mill. kroner.

Kap. 746 Statens legemiddelverk

Post 01 Driftsutgifter

Ny oppgjørsordning for legemidler med konfidensielle priser

Bevilgningen foreslås økt med 2 mill. kroner til etablering av ny oppgjørsordning for konfidensielle priser på legemidler finansiert av folketrygden. Etablering av ny oppgjørsordning for konfidensielle priser på legemidler vil gi lavere utgifter til refusjon av legemidler. Det vises til omtale under kap. 740 post 01 og kap. 2751, post 70.

Midlertidig økt arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 1,2 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Ekstraordinær prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 2,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 6 mill. kroner

Kap. 748 Statens helsetilsyn

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 1,2 mill. kroner til den uavhengige tilsynsordningen med enslige mindreårige som bor i asylmottak. Statens helsetilsyn har det overordnede ansvaret for tilsynet, som gjennomføres av statsforvalteren. Formål, virkeområde og gjennomføring av tilsynene er forankret i forskrift om tilsyn med omsorgen for enslige mindreårige som bor i asylmottak. Tilsynsordningen ble etablert 1. juli 2022 med halvårseffekt på 1,2 mill. kroner. Fra og med 2023 er helårsvirkningen 2,4 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås økt med 1,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 0,9 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 3,6 mill. kroner.

Kap. 761 Omsorgstjeneste

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

Det foreslås å flytte til sammen 17 mill. kroner fra kap. 761, post 68:

12 mill. kroner knyttet til å støtte kommunenes arbeid med å spre, implementere og gjennomføre gode tiltak for tjenesteutvikling

5 mill. kroner knyttet til regional koordinatorrolle.

Det vises til nærmere omtale under post 68.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 3,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Midlertidig økt arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 0,1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 20,5 mill. kroner.

Post 63 Investeringstilskudd – rehabilitering, kan overføres, kan nyttes under post 69

Bevilgningen foreslås økt med 200 mill. kroner til investeringstilskudd til flere heldøgns omsorgsplasser i 2023. Forslaget innebærer å øke tilsagnsrammen med 2 000 mill. kroner. Den økte tilsagnsrammen tilsvarer investeringstilskudd til om lag 1 000 heldøgns omsorgsplasser. Total tilsagnsramme for 2023 blir med forslaget 2 950 mill. kroner, tilsvarende om lag 1 500 heldøgns omsorgsplasser. Tilsagnsfullmakt på posten foreslås økt med 1 800 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 68 Kompetanse og innovasjon

Utvidelse av Tørn-prosjektet

Bevilgningen foreslås økt med 30 mill. kroner til utvidelse av Tørn-prosjektet i KS til et Tørn-program for hele helse- og omsorgstjenesten. Formålet med programmet er å legge til rette for bedre bruk av personellressursene i hele helse- og omsorgstjenesten, gjennom forsøk med nye arbeids- og organisasjonsformer og forsøk for å fremme riktig oppgavedeling på tvers og innenfor tjenesteområder, -nivåer og virksomheter i helse- og omsorgstjenesten. Bruk av kombinerte stillinger, strukturert oppgavedeling, alternative arbeidstids- eller turnusordninger, samlokalisering av tjenester og strukturerte samarbeid er noen av områdene som vil være aktuelle for forsøk. Programmet skal blant annet bidra til erfaringer med gode modeller for bruk av avansert klinisk sykepleie og fagarbeidere, og til strategisk kompetansekartlegging, kartlegginger for å avdekke variasjon, modellutprøving og prosjekter for oppgavedeling, tilbud om opplæring i metoder og prosessledelse.

Helsepersonellkommisjonen foreslår å utvide Tørn til et kvalitetsutviklingsprogram som skal fremme riktig organisering og oppgavedeling i helse- og omsorgstjenestene over hele landet. Samhandlingen innenfor og mellom de ulike delene av helse- og omsorgssektoren og strukturelle hindringer for effektiv ressursbruk skal inngå i vurderingene.

Tiltaket vil bygge på de gode erfaringene med Tørn, som er et prosjekt eid av KS, og som er finansiert gjennom Opptrappingsplan for heltid og god bemanning i omsorgstjenesten og Kompetanseløft 2025. Utvidelsen av Tørn-prosjektet til et program for hele helse- og omsorgstjenesten vil innebære at innretningen og den organisatoriske forankringen må vurderes nærmere i dialog med KS og de regionale helseforetakene. Tørn skal finansieres av HOD gjennom Helsedirektoratet. Tiltaket vil inngå i Bo trygt hjemme-reformen.

Kommunenes arbeid med å spre, implementere og gjennomføre gode tiltak for tjenesteutvikling

Det foreslås å flytte 5 mill. kroner til kap. 761, post 21. Som en del av Kompetanse- og tjenesteutviklingstilskuddet er det bevilget 10 mill. kroner til å støtte kommunene i deres arbeid med å få, implementere og gjennomføre lokale tiltak for bedre samfunns- og tjenesteutvikling. I dette arbeidet skal 5 mill. kroner tildeles statsforvalterne til deres arbeid med å få, implementere og gjennomføre tiltak for bedre samfunns- og tjenesteutvikling. Riktig post for utbetaling av midlene til statsforvalterne er 21.

Regional koordinatorrolle

Det foreslås å flytte 12 mill. kroner til kap. 761, post 21. Som en del av Kompetanse- og tjenesteutviklingstilskuddet er det bevilget 12 mill. kroner til å etablere en regional koordinatorrolle organisatorisk plassert hos statsforvalterne med tilstøtende funksjoner, for å gi støtte og veiledning til kommuner i deres arbeid med strategisk kompetanseutvikling. Riktig post for utbetaling av midlene til statsforvalterne er post 21.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 9,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 22,2 mill. kroner.

Kap. 762 Primærhelsetjeneste

Post 63 Allmennlegetjenester

Avviklingskostnader teststasjoner på grensen

Bevilgningen foreslås økt med 43,3 mill. kroner til å dekke kostnader til å avvikle avtaler med private tjenesteleverandører og leieforhold for areal, brakker/bygninger og nedrigg i tre kommuner med teststasjoner på grensen. De tre kommunene er Giske, Halden og Ullensaker. Det vil ikke bli gitt tilskudd til dekning av ytterligere kostnader for avvikling av teststasjoner på grensen.

Endring av finansieringsmodell for flerfaglig legepraksis

Bevilgningen foreslås redusert med 1,8 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 2752, post 72 og kap. 2755, post 70. Ett av de flerfaglige legekontorene (Sagene) ønsker å endre finansiering fra driftstilskuddsmodell til honorarmodell fra 1. august 2023. I stedet for at legekontoret får driftstilskudd gis legekontoret anledning til å kreve trygderefusjon. Dette gir noe høyere utgifter under folketrygden, jf. omtale under kap. 2752, post 72 og kap. 2755, post 70.

Tilskudd til ALIS-avtaler

I 2023 er det budsjettert med 626,4 mill. kroner på kap. 762, post 63, hvorav 607 mill. kroner er spesifisert på tiltak i Prop. 1 S (2022–2023). Det foreslås at resterende 19,4 mill. kroner benyttes til å øke tilskuddet til ALIS-avtaler fra 431,3 mill. kroner til 450,7 mill. kroner.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 14,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 56,1 mill. kroner.

Kap. 765 Psykisk helse, rus og vold

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

Felles opplæringsmodul for hjelpetelefoner innen psykisk helse

Bevilgningen foreslås redusert med 4 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 765, post 75, knyttet til felles opplæringsmodul for hjelpetelefoner innen psykisk helse. Bevilgningen til tiltaket foreslås tildelt til Regionale ressurssentre om vold, traumatisk stress og selvmordsforebygging (RVTS) for å arbeide med økt kompetanse blant ansatte og frivillige som betjener hjelpetelefoner, chat- og meldingstjenester innen psykisk helse. Riktig post for tilskudd til RVTS er kap. 765, post 75.

Kunnskapsutvikling og bedre data for å følge med på utviklingen på psykisk helse- og rusfeltet

Bevilgningen på posten foreslås økt med 7 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon på kap. 765, post 73. Bevilgningen skal bidra til kunnskapsutvikling og bedre data for å følge med på utviklingen på psykisk helsefeltet. Midlene skal blant annet benyttes til å utvikle Kommunalt pasient- og brukerregister (KPR) for bedre kommunale tjenestedata om psykisk helse og rusfeltet, og en videreutvikling av Nasjonalt pasientregister (NPR) for å gi bedre og mer helhetlige forløpsdata. KPR og kommune-stat-rapportering (KOSTRA) er lovpålagte rapporteringer som ivaretar sentrale myndigheters behov for data, men KPR gir ikke gode data for psykisk helse og rusfeltet. Et enkelt rapporteringssystem vil kunne redusere den samlede rapporteringsbyrden og bedre datakvaliteten. Bedre data for å følge med på psykisk helsefeltet vil også gi bedre grunnlag for å planlegge og sette i gang riktige og treffsikre tiltak i ny opptrappingsplan for psykisk helse.

Ubrukt overført bevilgning

Bevilgningen foreslås redusert med 32,2 mill. kroner. Innsparingen er knyttet til ubrukte midler fra 2022 som er overført til 2023.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 4,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Studie om overlevende og pårørende etter Alexander L. Kielland-ulykken

I Statsbudsjettet for 2022 ble det bevilget 2 mill. kroner til en studie om overlevende og pårørende etter Alexander L. Kielland-ulykken, for å få kunnskap om hvilke konsekvenser manglende oppfølging etter ulykken, og ulykken i seg selv, har for menneskers fysiske og psykiske helse. Studien ble ikke gjennomført i 2022 som følge av at Kielland-nettverket, som det var tenkt at studien skulle gjøres i samarbeid med, hadde gitt tilbakemelding om at de ikke ønsker at det gjennomføres en slik studie. Av den grunn ble bevilgningen i 2022 ikke benyttet eller videreført til 2023. Kiellandnettverket har nå besluttet at de ønsker at undersøkelsen gjennomføres. Det foreslås derfor at ubrukte midler til tiltaket fra 2022 disponeres i 2023 til å gjennomføre studien.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 24,6 mill. kroner.

Post 60 Kommunale tjenester, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 24,3 mill. kroner. Innsparingen er knyttet til ubrukte midler fra 2022 som er overført til 2023.

Bevilgningen foreslås økt med 8,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 15,6 mill. kroner.

Post 71 Brukere og pårørende, kan overføres

Bruker- og pårørendeorganisasjoner

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 15 mill. kroner mot tilsvarene økt bevilgning på kap. 765, post 72.

I tråd med varslet justering av innretningen av tilskuddsordningen bruker- og pårørendeorganisasjoner er det gjort endringer i tilskuddsregelverket. Det er tydeliggjort at tilskuddets hovedformål er å bidra til økt brukermedvirkning, både individuelt og i utformingen av tilbud og tjenester til mennesker med psykiske helse-, rus- og/eller voldsproblemer gjennom å styrke organisasjonenes drift og informasjonsvirksomhet. Omleggingen medfører at enkelte tiltak ikke lenger oppfyller tildelingskriteriene for tilskuddsordningen. Dette gjelder særlig noen organisasjoner som har levert tjenester for bruker- og pårørende, men som ikke har hatt bruker- og pårørendemedvirkning som formål.

Tydeliggjøringen av formålet med tilskuddet innebærer at det er udisponerte midler på tilskuddsordningen. Flere av organisasjonene som tidligere har mottatt tilskudd over bruker- og pårørendetilskuddet er nå henvist til å søke om tilskudds fra tilskuddsordningen til rådgivnings-, støtte- og veiledningstjenester, herunder hjelpetelefoner og digitale hjelpeverktøy over kap. 765, post 72. Det foreslås øke bevilgningen til denne tilskuddsordningen.

Pårørendesenteret i Stavanger

Bevilgningen foreslås økt med 8 mill. kroner til Pårørendesenteret i Stavanger. Stiftelsen Pårørendesenteret tilbyr pårørendeveiledning, kurs og undervisning både til pårørende og fagfolk, lokalt og nasjonalt. Senteret driver også pårørendesenteret.no, et landsdekkende nettsted for pårørende og pårørendeprogrammet.no, et læringsverktøy for ansatte i helse- og omsorgstjenestene.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 3,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 3,5 mill. kroner.

Post 72 Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

Økt tilskudd til Rådgivnings-, støtte- og veiledningstjenester

Bevilgningen foreslås økt med 25 mill. kroner til tilskuddsordningen Rådgivnings-, støtte- og veiledningstjenester innen psykisk helse, rus og vold, hvorav 15 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon av tilskuddsordningen til bruker- og pårørendearbeid over kap. 765, post 71, jf. nærmere omtale der. Formålet er å gi informasjons-, veilednings- og støttetilbud til personer i vanskelige livssituasjoner og deres pårørende, gjennom å styrke hjelpetelefonene/chattetjenestene sitt arbeid. Flere hjelpetelefoner jobber med å være faglig oppdaterte og at ansatte har god opplæring. Dette bidrar til å øke kvaliteten på støtten og veiledningen som gis. Bevilgningen vil støtte opp under forebyggings- og behandlingsreformen på rusfeltet og den kommende opptrappingsplanen for psykisk helse.

Aktivitetstilskuddet

Det foreslås å øke bevilgningen med 10 mill. kroner til tilskuddsordningen til ideelle og frivillige organisasjoner som driver aktivitetstilbud innen psykisk helse- og rusfeltet. Formålet med ordningen er å bidra til at personer med rusmiddelproblemer, psykiske helseproblemer eller med erfaring fra salg og bytte av seksuelle tjenester, deltar i aktiviteter med sikte på bedret livskvalitet, mestring og mulighet for en aktiv og meningsfull tilværelse.

Pro Senteret

Bevilgningen foreslås redusert med 2,5 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning på kap. 765, post 74, jf. nærmere omtale der.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 11 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummert

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 43,5 mill. kroner.

Post 73 Utviklingstiltak mv.

Bevilgningen foreslås redusert med 7 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning på kap. 765, post 21 jf. nærmere omtale der. Innsparingen gjelder udisponerte midler på posten som følge av redusert kompetansetiltak over tid.

Fontenehus

Det foreslås å øke tilskuddet til Fontenehus med 10 mill. kroner innenfor gjeldende bevilgning på posten. Det er 10 mill. kroner i udisponert bevilgning på posten. Bakgrunnen er at utgifter til enkelte kompetansetiltak på posten gradvis har blitt redusert etter hvert som deltakere har fullført kompetanseløpene. Dette har skjedd uten at bevilgningen er redusert eller disponert til andre formål.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 3,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 3,6 mill. kroner.

Post 74 Kompetansesentre, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 2,5 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon av bevilgningen på kap. 765, post 72. Det vises til Prop. 1 S (2022–2023) der det under omtalen av bevilgning til Pro Senteret på kap. 765, post 74 står at departementet tar sikte på å komme tilbake med en flytting av 2,5 mill. kroner til senteret i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett slik at samlet bevilgning blir 5 mill. kroner også i 2023. Som oppfølging av dette foreslås det å redusere samlet bevilgning til de to tilskuddene «ideelle og frivillige organisasjoner som driver aktivitetstilbud innen psykisk helse- og rusfeltet mv.» og «grunntilskudd til ideelle og frivillige organisasjoner som driver institusjonsbaserte tilbud for personer med rusmiddelproblemer mv.» med 2,5 mill. kroner.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 7,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 9,6 mill. kroner.

Post 75 Vold og traumatisk stress, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 4 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon på kap. 765, post 21, til felles opplæringsmodul for hjelpetelefoner innen psykisk helse, jf. nærmere omtale under post 21.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 5,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 9,8 mill. kroner.

Kap. 770 Tannhelsetjenester

Det vises til omtale av endret innretning av tannhelsetilbudet til unge voksne på kap. 572, post 60 under Kommunal- og distriktsdepartementets budsjett.

Post 70 Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 9,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Ubrukt overført bevilgning

Videre foreslås bevilgningen redusert med 34 mill. kroner. Innsparingen er knyttet til ubrukte midler fra 2022 som er overført til 2023.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 24,9 mill. kroner.

Kap. 781 Forsøk og utvikling mv.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79

Bevilgningen foreslås redusert med 2,5 mill. kroner som følge av et redusert antall prosjekter.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 0,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Midlertidig økt arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 0,1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 2 mill. kroner.

Kap. 2711 Spesialisthelsetjeneste mv.

Post 70 Spesialisthjelp

Regnskap for 2022 og utgiftsutviklingen per februar 2023 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 2,6 mill. kroner.

Post 71 Psykologhjelp

Regnskap for 2022 og utgiftsutviklingen per februar 2023 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 1 mill. kroner.

Post 72 Tannbehandling

Anslagsendring

Regnskap for 2022 og utgiftsutviklingen hittil i 2023 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 30 mill. kroner.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 54,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Det foreslås at takstene endres med 2,1 pst. fra 1. juli 2023.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 84,5 mill. kroner.

Post 76 Private laboratorier og røntgeninstitutt

Anslagsendring

Regnskap for 2022 og utgiftsutviklingen per februar 2023 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 1,5 mill. kroner.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 25,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Aktivitet utført i første halvår vil bli etterbetalt av Helfo.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 27,1 mill. kroner.

Kap. 2751 Legemidler mv.

Post 70 Legemidler

Ny oppgjørsordning for legemidler med konfidensielle priser

Etablering av ny oppgjørsordning for konfidensielle priser på legemidler vil gi lavere utgifter til refusjon av legemidler. Bevilgningen foreslås redusert med 2,5 mill. kroner. Det vises til omtale under kap. 740 post 01 og kap. 746, post 01.

Anslagsendring

Regnskap for 2022 og utgiftsutviklingen per februar 2023 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 74,5 mill. kroner.

Oppsummering

Bevilgningen på posten foreslås økt med 72 mill. kroner

Post 72 Medisinsk forbruksmateriell

Regnskap for 2022 og utgiftsutviklingen per februar 2023 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 32 mill. kroner.

Kap. 2752 Refusjon av egenbetaling

Post 72 Egenandelstak

Anslagsendring

Regnskap for 2022 og utgiftsutviklingen hittil i 2023 tilsier at utgiftene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 64 mill. kroner.

Endring av finansieringsmodell for flerfaglig legepraksis

Et av de flerfaglige legekontorene (Sagene) ønsker å endre finansiering fra driftstilskuddsmodell til honorarmodell fra 1. august 2023. I stedet for at legekontoret får driftstilskudd gis legekontoret anledning til å kreve refusjoner fra trygdebudsjettet. Endringen anslås å påvirke egenbetalingen slik at den blir noe høyere. Det vil gi høyere utgifter over frikortordningen som foreslås økt med 0,1 mill. kroner. Det vises til kap. 762, post 63 for nærmere omtale og kap. 2755, post 70.

Egenandelsfritak for LAR-behandling

Det foreslås at det innføres egenandelsfritak for LAR-behandling ved sykehusene. Bevilgningen foreslås redusert med 15 mill. kroner, jf. omtale under kap. 732, post 77.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 78,9 mill. kroner.

Kap. 2755 Helsetjenester i kommunene mv.

Post 62 Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71

Regnskap for 2022 og utgiftsutviklingen hittil i 2023 tilsier at utgiftene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 40 mill. kroner.

Post 70 Allmennlegehjelp

Anslagsendring

Regnskap for 2022 og utgiftsutviklingen hittil i 2023 tilsier at utgiftene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Det antas at 2023 ikke blir nevneverdig påvirket av koronavirus og at vi er tilbake til normal aktivitet. Bevilgningen foreslås redusert med 506,8 mill. kroner.

Endring av finansieringsmodell for flerfaglig legepraksis

Et av de flerfaglige legekontorene (Sagene) ønsker å endre finansiering fra driftstilskuddsmodell til honorarmodell fra 1. august 2023. I stedet for at legekontoret får driftstilskudd gis legekontoret anledning til å kreve refusjoner fra trygdebudsjettet. Dette vil øke utgiftene på posten med 1,7 mill. kroner. Det vises til kap. 762, post 63 for nærmere omtale og kap. 2752, post 72.

Oppheving av forskrift om utvidet personkrets som kan utløse trygderefusjon

Midlertidig forskriften om utvidet personkrets som kan utløse trygderefusjon i særskilte tilfeller trådte i kraft 27. mars 2020 og supplerer Forskrift 18. juni 1998 nr. 590 om rett til trygderefusjon for leger, spesialister i klinisk psykologi og fysioterapeuter. Forskriftens formål har vært å styrke personellsituasjonen i allmennlegetjenesten under pandemien. Forskriften åpner for at leger uten fastlegeavtale med kommunen kan utføre arbeid som utløser trygderefusjon når de:

Har inngått avtale med kommunen om å behandle pasienter på fastlegelister til kommunalt ansatte fastleger, eller

Har inngått avtale med innehaver av en fastlegeavtale i privat næringsdrift om å behandle pasienter på dennes liste.

Forskriften ble ifm. RNB 2022 videreført og finansiert ut 2022 blant annet begrunnet i økte ankomster fra Ukraina. Fra 1. januar 2023 er ordningen ikke finansiert.

Det foreslås å redusere bevilgningen til introduksjonsavtaler på posten med 17,5 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning til unntaksforskriften. Unntaksforskriften foreslås videre avviklet fra 1. august 2023. Det er i 2023 budsjettert med 65 introduksjonsavtaler under forutsetning om at kostnadene ved disse er 0,5 mill. kroner per avtale. Ved inngangen av året var det 18 leger med introduksjonsavtaler som leverte takstkrav til Helfo.

Antall leger med avtale etter unntaksforskriften har gått jevnt nedover fra januar til desember 2022, fra 65 til 40 leger. Til sammen ble det utbetalt 32,6 mill. kroner til disse legene i 2022.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 505,1 mill. kroner.

Post 71 Fysioterapi, kan nyttes under post 62

Regnskap for 2022 og utgiftsutviklingen hittil i 2023 tilsier at utgiftene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 24,4 mill. kroner.

Post 72 Jordmorhjelp

Anslagsendring

Regnskap for 2022 og utgiftsutviklingen hittil i 2023 tilsier at utgiftene vil bli noe lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 3 mill. kroner.

Stønadssats for fødsler

Det foreslås å øke stønadssatsen til fødsel utenfor institusjon med 76 kroner til 3 260 kroner. Stønadssatsen foreslås økt fra 1. juli 2023. Dette medfører merutgifter på om lag 6 840 kroner (halvårsvirkning).

Post 73 Kiropraktorbehandling

Regnskap for 2022 og utgiftsutviklingen hittil i 2023 tilsier at utgiftene vil bli noe lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 1 mill. kroner.

Post 75 Logopedisk og ortoptisk behandling

Regnskap for 2022 og utgiftsutviklingen hittil i 2023 tilsier at utgiftene vil bli noe høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 40 mill. kroner.

Kap. 2756 Andre helsetjenester

Post 71 Helsetjenester i utlandet mv.

Anslagsendring

Regnskap for 2022 og utgiftsutviklingen hittil i 2023 tilsier at utgiftene vil bli noe lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 55 mill. kroner.

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Bevilgningen foreslås økt med 9,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Utenlandsboende medlemmer i folketrygden gis stønad etter de bestemmelser som gjelder for tilsvarende behandling i Norge, men med de særregler at utgiftene dekkes etter særskilte satser, og at utgifter til sykehusopphold dekkes med opptil et beløp som fastsettes av Stortinget. Det foreslås å øke det maksimale stønadsbeløpet med 106 kroner til 4 517 kroner i 2023. Det foreslås å øke stønadsbeløpet fra 1. juli 2023.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 45,3 mill. kroner.

Kap. 2790 Andre helsetiltak

Post 70 Bidrag

Bevilgningen foreslås økt med 9,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Regnskap for 2022 og utgiftsutviklingen hittil i 2023 tilsier at utgiftene vil bli noe lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås derfor samlet økt med 2,1 mill. kroner.

Kap. 5631 Aksjer i AS Vinmonopolet

Post 85 Statens overskuddsandel

Bevilgningen foreslås økt med 33,4 mill. kroner. Statens andel i 2023 av driftsoverskuddet til AS Vinmonopolet er fastsatt til 50 pst. av resultatet i 2022, før ekstraordinære poster. I 2022 ble overskuddsandelen 127 mill. kroner. Dette er 33,4 mill. kroner høyere enn budsjettert. Forskjellen skyldes i hovedsak forbedret årsresultat som følge av at omsetningen i 2022 ble høyere enn antatt på grunn av koronapandemien og ettervirkningene av pandemien.

Andre saker

Fullmakt til å gjøre endringer i bevilgninger som følge av takstforhandlingene

Staten, helseforetakene og KS forhandler hver vår med privatpraktiserende leger, psykologer og fysioterapeuter om tilskudd og takster til behandlergruppene. Det foreslås at Helse- og omsorgsdepartementet gis fullmakt til å gjøre endringer i statsbudsjettet for 2023 som følge av endrede tilskudd og takster for leger, psykologer og fysioterapeuter avtalt i takstforhandlingene med Legeforeningen, Psykologforeningen og Norsk Fysioterapeutforbund, Norsk Manuellterapeutforening og Privatpraktiserende Fysioterapeuters Forbund, jf. forslag til romertallsvedtak.

Endringer i organisering, roller og ansvar i den sentrale helseforvaltningen

Som varslet i Prop. 1 S (2022–2023) har Helse- og omsorgsdepartementet foretatt en gjennomgang av den sentrale helseforvaltningen og vurdert behovet for justeringer i dagens organisering med sikte på effektiv ressursbruk, avklarte roller og ansvar mellom etatene, samt effektiv og samordnet etatsstyring fra departementets side. Det har også vært ønskelig med justeringer som bedre henger sammen med regjeringens målsettinger i helsepolitikken. På denne bakgrunn vil departementet gjennomføre organisatoriske endringer i forvaltningen med sikte på virkning fra 1. januar 2024. Endringene samler fagmiljøer for bedre utnyttelse av ressurser og fagkompetanse og gir et skarpere organisatorisk skille mellom helseforvaltningens kjerneoppgaver – myndighetsutøvelse, tilsyn og kunnskapsproduksjon. Samlet skal endringene resultere i en mer kostnadseffektiv og hensiktsmessig organisering med mulighet for bedre støtte til kommunal sektor, tilrettelegging for videre digitalisering og styrket helseberedskap. Formålet med omorganiseringen er ikke å redusere den samlede ressursbruken, men å oppnå gevinster i form av blant annet:

bedre støtte til kommunene

bedre utnyttelse av helsedata

tettere kobling mellom digitaliseringsarbeidet og tjenesteutviklingen

styrket forsyningssikkerhet for legemidler og medisinsk utstyr

bedre beslutningsgrunnlag for innføring av legemidler og medisinsk utstyr

større synergier mellom det brede folkehelsearbeidet og arbeidet i helse- og omsorgstjenestene.

Helsedirektoratet rendyrkes som en utvidet og mer helhetlig myndighetsetat med «følge-med funksjoner» og rådgivningsfunksjoner innen hele helse- og omsorgstjenesten og folkehelseområdet. Tiltaket innebærer en samling av myndighetsfunksjoner, gjennomføringsfunksjoner og ansvar for registeranalyser og statistikk innen helse- og omsorgstjeneste- og det brede folkehelsefeltet i Helsedirektoratet. Dette betyr blant annet at deler av folkehelsefeltet flyttes fra Folkehelseinstituttet til Helsedirektoratet. Videre skal myndighetsoppgavene innen digitaliseringsområdet styrkes og kobles tettere til tjenesteutviklingen. Dette innebærer at Helsedirektoratet og Direktoratet for e-helse slås sammen gjennom en virksomhetsoverdragelse.

Folkehelseinstituttet rendyrkes som en mer spisset kunnskapsetat med ansvar for kunnskapsoppsummeringer og forskning. Innenfor smittevern og miljømedisin vil imidlertid Folkehelseinstituttet som i dag ha operativt fagansvar, herunder overvåknings-, gjennomførings- og rådgivningsfunksjoner. Regelverksfortolkning og formelle myndighetsoppgaver vil samles i Helsedirektoratet. Helseregistrene i Helsedirektoratet, Kreftregisteret som ligger under Helse Sør-Øst RHF og Helseregisterområdet inklusiv Helsedataservice i Direktoratet for e-helse flyttes til Folkehelseinstituttet og samles med instituttets registre. Referanselaboratoriene og øvrige laboratorier videreføres i Folkehelseinstituttet inntil videre. Plassering av laboratoriedrift og laboratoriefunksjoner innen mikrobiologi/smittevern i den sentrale helseforvaltningen utredes med mål om en mer hensiktsmessig, kostnadseffektiv og tverrsektoriell organisering på sikt.

Statens legemiddelverk styrkes og endrer navn til Direktoratet for medisinske produkter. Etaten vil som i dag ha ansvar for legemidler og medisinsk utstyr (medisinske produkter), inkludert regulatoriske virkemidler for å sikre tilgang til produktene (forsyningssikkerhet) og en forsterket rolle for nasjonale innkjøp. Etaten får et helhetlig ansvar for metodevurderinger for medisinske produkter og miljøet i Folkehelseinstituttet som driver med metodevurderinger innen dette området flyttes til Direktoratet for medisinske produkter. Anskaffelsesansvaret innen vaksinefeltet flyttes også fra Folkehelseinstituttet til etaten. Ansvaret for området «blod, celler og vev» flyttes fra Helsedirektoratet til Direktoratet for medisinske produkter, mens øvrige oppgaver innen bioteknologifeltet blir værende i Helsedirektoratet.

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet videreføres som i dag, men det formaliseres et forpliktende samarbeid med Helsedirektoratet for å styrke informasjons- og kommunikasjonsarbeidet ved en eventuell atomhendelse. Forholdet til den helhetlige helseberedskapen følges opp i den kommende stortingsmeldingen om helseberedskap, herunder samarbeidsmodeller, ivaretakelse av samfunnsperspektivet ved vurdering av tiltak og behov for revisjon av Kgl. res. av 23. august 2013 som regulerer myndighet etter strålevernloven til Kriseutvalget for atomberedskap. Helse- og omsorgsdepartementet vil i dialog med Utenriksdepartementet sikre at endringer er i samsvar med internasjonale forpliktelser innen atomsikkerhetsområdet.

Helse- og omsorgsdepartementet skal, i samråd med berørte departementer, utrede en mer samlet organisering av kompetansesentrene utenfor spesialisthelsetjenesten med mål om å etablere et mer helhetlig system for bedre og mer koordinert støtte til kommunesektoren. Utredningen legger til grunn en desentralisert struktur med kompetansemiljø nær tjenestene. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget om saken på egnet måte.

Endringene i organisering, roller og ansvar skal gjennomføres innenfor en uendret samlet budsjettramme, og Helse- og omsorgsdepartementet vil sørge for relevante lov- og forskriftsendringer som tydeliggjør ansvarsfordelingen mellom etatene, og mellom etatene og departementet. Endringene skal ikke føre til sentralisering av hverken statlige arbeidsplasser eller tjenestetilbud til befolkningen. Helseforvaltningen skal fortsatt være representert i alle områder der forvaltningen i dag har kontorer.

2.8 Barne- og familiedepartementet

Kap. 800 Barne- og familiedepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen dekker utgifter til lønn og andre driftsutgifter for departementet. Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 50 000 kroner mot en tilsvarende økning på kap. 510, post 01 til å dekke utgifter til etablering av et departementsakademi, jf. nærmere omtale under den posten.

Bevilgningen på posten foreslås også økt med 0,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Bevilgningen foreslås videre økt med 0,8 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Det foreslås samlet å øke bevilgningen på posten med 1,5 mill. kroner.

Kap. 840 Tiltak mot vold og overgrep

Post 70 Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under post 21 og post 61 og kap. 858, post 01

Bevilgningen på posten går blant annet til Mental Helse sin telefon- og chattetjeneste for foreldre, Foreldresupport. Målet med tilskuddet er å gi støtte, informasjon og veiledning til foreldre og omsorgspersoner som trenger det. Det foreslås å øke bevilgningen til Foreldresupport med 2 mill. kroner i 2023 slik at tilbudet kan opprettholdes på samme nivå som i 2022.

Bevilgningen på posten foreslås også økt med 2,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås derfor samlet å øke bevilgningen på posten med 4,9 mill. kroner.

Kap. 841 Samliv og konfliktløsning

Post 71 Bidragsforskott

Posten dekker utgiftene staten har ved å forskottere barnebidrag når bidraget ikke blir betalt. Det anslås et mindrebehov på posten på 10 mill. kroner grunnet færre mottakere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023.

Det tidligere særfradraget for enslige forsørgere i skattesystemet ble avviklet med virkning fra 1. mars 2023, samtidig som den utvidete barnetrygden ble forhøyet tilsvarende den maksimale skatteverdien av særfradraget. Bakgrunnen for omleggingen var å forenkle støtten til enslige forsørgere ved å flytte støtten fra skattesystemet til trygdesystemet. I Stortingets av behandling av statsbudsjettet for 2023, ble det videre besluttet å gi en ekstra økning i utvidet barnetrygd på 5 000 kroner i året, i tillegg til at alle barnetrygdsatsene skulle prisjusteres.

En del mottakere av den behovsprøvde ytelsen bidragsforskott har som følge av den samlede økningen i utvidet barnetrygd fått en inntektsøkning. Økningen har ført til at disse mister retten til forskottet, eller får forskottet redusert. Dette skyldes at utvidet barnetrygd inngår i inntektsgrunnlaget ved behovsprøvingen av forskott.

Regjeringen foreslår på denne bakgrunn å heve inntektsgrensene i forskotteringsordningen. Inntektsgrensen for forhøyet forskott og grensen for bortfall av forskott følger av forskotteringsloven. Det er derfor nødvendig med enkelte endringer i loven. I tillegg er det nødvendig med enkelte endringer i forskrift om gjennomføring av bestemmelsene om inntektsprøving av forskott. Forslaget innebærer et varig løft i inntektsgrensene, og vil medføre at flere personer omfattes av forskotteringsordningen sammenlignet med før økningene i utvidet barnetrygd, også gifte/samboende uten utvidet barnetrygd. Heving av inntektsgrensene vil til sammen øke bevilgningsbehovet i forskotteringsordningen med anslagvis 36,7 mill. kroner i helårsvirkning. Ved innføring 1. juli 2023 vil bevilgningsbehovet i ordningen øke med anslagsvis 18,4 mill. kroner. Det understrekes at anslagene er svært usikre fordi det ikke foreligger fullstendig statistikk over antall personer som blir inkludert i forskotteringsordningen ved økning i inntektsgrensene. For nærmere omtale av forslaget se Prop. 117 LS (2022–2023).

På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen til bidragsforskott med totalt 8,4 mill. kroner.

Kap. 3841 Samliv og konfliktløsning

Post 70 Refusjon fra bidragspliktige

Nav krever refusjon for utbetalt bidragsforskott i barnebidraget fra de bidragspliktige, se omtale under kap. 841, post 71. Innbetalingene blir ført på denne posten. Redusert anslag på mottakere av forskott fører til en lavere refusjonsandel enn tidligere lagt til grunn. Det foreslås derfor å redusere inntektene med 2 mill. kroner.

Kap. 844 Kontantstøtte

Post 70 Tilskudd, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 117,4 mill. kroner. Mindrebehovet på posten skyldes i hovedsak færre anslåtte mottakere av kontantstøtte enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023. Det er ikke foreslått en ekstraordinær prisomregning av kontantstøtten. Dette skyldes at det ikke er vurdert som administrativt mulig av Arbeids- og velferdsetaten å gjennomføre endringen ifm. RNB for 2023.

Det er fra 2023 gjennomført flere omlegginger i Navs praksis for kontantstøtte og barnetrygd i EØS-tilfeller. For alle familieytelsene, herunder kontantstøtten, gis forelderen som oppfyller vilkårene for ytelsene en selvstendig rett til disse. Dette gjelder uavhengig av om foreldrene tidligere har bodd sammen eller ikke. Praksis er videre lagt om, slik at en enslig forsørger som bor sammen med barnet i et annet EØS-land, har rett til utvidet barnetrygd og eventuelt småbarnstillegget i barnetrygden fra Norge, dersom denne forelderen oppfyller vilkårene for ytelsen og barnet «i hovedsak forsørges» av forelderen som arbeider i Norge. Småbarnstillegget i barnetrygden skal videre nå klassifiseres som en familieytelse etter trygdeforordningen.

Det skal åpnes for å behandle saker fra 1. januar 1994 for ordinær barnetrygd og utvidet barnetrygd, 1. august 1998 for kontantstøtte og 1. januar 1998 for småbarnstillegget i barnetrygden. Merbehov til etterbetalinger i kontantstøtte er av Arbeids- og velferdsdirektoratet vurdert som ubetydelige. Merutgifter for barnetrygden er omtalt under kap. 845, post 70.

Praksisendringene medfører også økte administrative utgifter for Arbeids- og velferdsetaten. Det vises til nærmere omtale under kap. 605, post 01.

Kap. 845 Barnetrygd

Post 70 Tilskudd, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten foreslås økt med 502 mill. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023.

Færre fødsler enn tidligere lagt til grunn, trekker i utgangspunktet bevilgningsbehovet ned. Bevilgningen foreslås imidlertid økt som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Arbeids- og velferdsdirektoratet har vurdert 1. juli 2023 som første praktisk mulige innføringstidspunkt for satsendringen. Nye barnetrygdsatser skal derfor gjelde fra 1. juli. Forslaget innebærer om lag 232 mill. kroner i merutgifter i 2023. Helårseffekten er anslått til om lag 464 mill. kroner og inntreffer fra 2024.

I tillegg øker bevilgningsbehovet med 42 mill. kroner i 2023 som følge av gjennomførte endringer i Arbeids- og velferdsetatens praksis for barnetrygd og kontantstøtte i EØS-saker, jf. nærmere omtale under kap. 844, post 70. Varige årlige merutgifter i barnetrygden som følge av praksisomleggingene er anslått til om lag 11 mill. kroner og inntreffer fra 2024.

Bevilgningsbehovet øker også med 228 mill. kroner grunnet flyktningankomster som følge av krigen i Ukraina. Det er vedtatt å forlenge oppholdstillatelsen for ukrainske flyktninger med kollektiv beskyttelse som ankom Norge i mars 2022 eller senere. Alle med opphold utover ett år vil få rett til barnetrygd med tilbakevirkende kraft fra oppholdstillatelse ble innvilget, og dermed rett til etterbetaling av barnetrygd. Etterbetalingene håndteres i 2023.

Kap. 846 Familie- og oppvekststiltak

Post 61 Tilskudd til inkludering av barn og unge, kan nyttes under post 71

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 15 mill. kroner i 2023 til en midlertidig tilskuddsordning for tilskudd til lokale fritidskasser. Tilskuddsordningen vil omfatte alle kommuner, inklusiv bydelene i Oslo. Gjennom lokale fritidskasser kan barn og unge fra familier med lave inntekter få dekket utgifter til deltakelse i fritidsaktiviteter. Søknader om tilskudd til fritidskasser fra kommuner og bydeler i Oslo med høy andel og/eller høyt antall barn i lavinntektsfamilier skal prioriteres. Tilskuddsordningen foreslås etablert med disse hovedelementene:

Mål og målgruppe for tilskuddsordningen

Målet med tilskuddsordningen er å legge til rette for at flere barn og unge kan delta i fritidsaktiviteter gjennom fritidskasser i kommunene. Målgruppen er barn og unge i alderen fra 0 til og med 24 år som har behov for økonomisk støtte for å kunne delta i fritidsaktiviteter.

Kriterium for måloppnåelse

Måloppnåelsen for ordningen blir vurdert ut fra om og i hvilken grad tilskuddsmottakerne har bidratt til å dekke utgifter til fritidsaktiviteter for flere i målgruppen.

Tildelingskriterier

Alle kommuner kan søke om tilskudd til lokale fritidskasser. Bydelene i Oslo blir sidestilt med kommuner i regelverket. Den lokale fritidskassen skal dekke kostnader forbundet med deltakelse i faste, organiserte fritidsaktiviteter. Dette kan være utgifter til reise, cup, leir og/eller deltakeravgifter i faste, organiserte aktiviteter.

Oppfølging, kontroll og evaluering

Oppfølging og kontroll skjer gjennom rapportering og regnskap fra tilskuddsmottakerne. Bufdir og Riksrevisjonen kan iverksette kontroll med at midlene nyttes etter forutsetningene. Barne- og familiedepartementet vil i budsjettproposisjonen rapportere til Stortinget om resultatene som er oppnådd ved tilskuddsordningen i forhold til fastsatte mål. Ordningen er midlertidig og det legges ikke opp til en evaluering ut over dette.

Bevilgningen på posten foreslås også økt med 15,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås samlet å øke bevilgningen på posten med 30,5 mill. kroner.

Post 62 Utvikling i kommunene

Bevilgningen på kap. 846, post 71 går blant annet til utprøving og evaluering av programmet Sammen på vei – Nurse Family Partnership. Utbetalingene til programmet går hovedsakelig til kommuner. Det foreslås derfor å øke posten med 49 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon på kap. 846, post 71 for å sikre korrekt postbruk.

Bevilgningen på posten foreslås også økt med 1,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås samlet å øke bevilgningen på posten med 50,3 mill. kroner.

Post 71 Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 49 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 846, post 62. Se nærmere omtale under kap. 846, post 62.

Bevilgningen på posten foreslås også økt med 1,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås samlet å redusere bevilgningen på posten med 47,4 mill. kroner.

Kap. 847 EUs ungdomsprogram

Post 01 Driftsutgifter, kan overføres

Posten dekker lønn og andre driftsutgifter ved det nasjonale kontoret som forvalter ungdomsdelen av EU-programmet for ungdom, utdanning og opplæring, Erasmus+. Det anslås nå mindreutgifter til programmet i 2023 på 0,6 mill. kroner. Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 0,6 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 285, post 55 til sekretariat for samfunnsoppdrag om inkludering av barn og unge i utdannelse, arbeids- og samfunnsliv.

Bevilgningen på posten foreslås også økt med 0,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås derfor samlet å redusere bevilgningen på posten med 0,4 mill. kroner.

Kap. 853 Barneverns- og helsenemndene

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønn og andre driftsutgifter i barneverns- og helsenemndene og i sentralenheten for nemndene. Bevilgningen inkluderer også sakskostnader. Disse omfatter honorar og reisekostnader for fagkyndige medlemmer, alminnelige medlemmer, sakkyndige i samtaleprosess og talspersoner. I 2023 er det forventet økte sakskostnader. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 5 mill. kroner.

Bevilgningen på posten foreslås også økt med 2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Bevilgningen foreslås videre økt med 1,3 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Det foreslås samlet å øke bevilgningen med 8,3 mill. kroner.

Kap. 854 Tiltak i barne- og ungdomsvernet

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Bevilgningen dekker utgifter til utviklingstiltak i barnevernet, i hovedsak tidsavgrensede prosjekter på barnevernsområdet. Det er bevilget midler på posten til et evalueringsprosjekt om arbeidet med å hjelpe unge som begår, eller står i fare for å begå, lovbrudd. Prosjektet er nå avsluttet. Oslo kommune får tildelt midler over kap. 854, post 61 for å styrke barnevernets arbeid med å hjelpe unge som begår, eller står i fare for å begå, lovbrudd. Tilskuddet til Oslo kommune ble ved en inkurie ikke utbetalt i 2022, og skal etterbetales i 2023. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 2 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 854, post 61 for å dekke etterbetalingen til Oslo kommune.

Bevilgningen foreslås videre økt med 1,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Bevilgningen foreslås også økt med 20 000 kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 0,8 mill. kroner.

Post 23 Kompetansehevingstiltak i barnevernet, kan nyttes under post 72

Posten dekker blant annet utgifter til kompetansehevingstiltak for kommunalt barnevern. Bevilgningen på posten foreslås redusert med 1,4 mill. kroner for å dekke manglende utbetaling av tilskudd i 2022 til Oslo kommune under kap. 854, post 61.

Bevilgningen foreslås også økt med 1,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 0,2 mill. kroner.

Post 61 Utvikling i kommunene

Bevilgningen dekker tilskudd til utviklingsprosjekter og andre tiltak i regi av kommuner og statsforvalterne. Bevilgningen foreslås økt med 8,3 mill. kroner for å dekke manglende utbetaling av tilskudd i 2022 til Oslo kommune. Se omtale under kap. 854, post 21.

Det foreslås i tillegg å øke tilskuddet til Oslo kommune på posten i 2023 med 1,9 mill. kroner for å utvide kapasiteten til tverrfaglig helsekartlegging av barn i barnevernet, mot en tilsvarende reduksjon på kap. 855, post 01.

Bevilgningen foreslås også økt med 1,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 11,9 mill. kroner.

Post 72 Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet, kan overføres, kan nyttes under post 23

Bevilgningen på posten går til langsiktig utviklingsarbeid for å øke kompetansen og kunnskapsnivået i barnevernet. Bevilgningen på posten foreslås redusert med 3,2 mill. kroner for å dekke manglende utbetaling av tilskudd i 2022 til Oslo kommune under kap. 854, post 61.

I 2023 er det bevilget 8,5 mill. kroner på kap. 855, post 01 for å utvide tilgangen til det spesialiserte hjelpetiltaket MST i områder der få eller ingen kommuner har tilgang til tiltaket. Bufetat tilbyr tiltaket, og Nasjonalt utviklingssenter for barn og unge (NUBU) er ansvarlig for kvalitetssikring og opplæring av terapeuter. For å sikre korrekt postbruk foreslås det å øke bevilgningen til NUBU på posten med 2,5 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon på kap. 855, post 01.

Bevilgningen foreslås videre økt med 2,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Det legges opp til å tildele hele beløpet til NUBU, basert på en samlet vurdering av behovene til tilskuddsmottakerne på posten.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 1,9 mill. kroner.

Kap. 855 Statlig forvaltning av barnevernet

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 22

Bevilgningen på posten dekker lønn og sosiale kostnader til ansatte i det statlige barnevernet. Andre vesentlige utgifter er utgifter til leie og drift av barnevernsinstitusjoner, til opplæring og til varer og tjenester.

Det er krevende for Bufetat å realisere fullt ut den samlede bevilgningsreduksjonen på om lag 280 mill. kroner fra Saldert budsjett 2023, som var begrunnet med færre barn i barnevernstiltak. Det foreslås derfor en bevilgningsøkning på 15 mill. kroner.

Det foreslås 60 mill. kroner til økt fremdrift i arbeidet med å øke kapasitet og kvalitet i statlige barnevernsinstitusjoner, en omstilling som også legger grunnlaget for ideell vekst og en gradvis utfasing av kommersielle aktører. Bevilgningen skal benyttes til å etablere flere plasser innenfor målgruppen behandling høy samt oppgradering av eksisterende bygningsmasse for å kunne øke kapasitetsutnyttelsen. Stortinget har videre bedt regjeringen legge frem en plan for arbeidet med å utfase kommersielle aktører ifm. RNB, jf. anmodningsvedtak 80 av 1. desember 2022. Se omtale under Andre saker.

Bevilgningen foreslås videre økt med 21,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Bevilgningen foreslås også økt med 4,3 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 1,9 mill. kroner mot tilsvarende bevilgningsøkning på kap. 854, post 61 til tverrfaglig helsekartlegging av barn i Oslo kommune på kap. 854, post 61. I tillegg foreslås bevilgningen redusert med 2,5 mill. kroner, mot en tilsvarende bevilgningsøkning til NUBU på kap. 854, post 72 for å sikre korrekt postbruk.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 96,7 mill. kroner.

Post 22 Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 01

Bevilgningen dekker det statlige barnevernets kjøp av private barnevernstiltak. Dette omfatter både kjøp fra ideelle og kommersielle leverandører. Det er krevende for Bufetat å realisere fullt ut den samlede bevilgningsreduksjonen på om lag 280 mill. kroner fra Saldert budsjett 2023, jf. omtale under post 01. Det skyldes blant annet økte priser på tiltak fra private leverandører, og at mer komplekse og sammensatte behov hos barna og driftsutfordringer ved enkelte institusjoner har gitt behov for flere kjøp fra private leverandører enn planlagt. Det foreslås på denne bakgrunn en bevilgningsøkning på 100 mill. kroner.

Det foreslås i tillegg å øke bevilgningen med 13,3 mill. kroner for å øke antall spesialiserte fosterhjem i 2023. Den økte bevilgningen planlegges benyttet til økte kjøp av private ideelle fosterhjemsplasser. Helårseffekten i 2024 er 26,5 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås videre økt med 59,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 172,7 mill. kroner.

Kap. 3855 Statlig forvaltning av barnevernet

Post 60 Kommunale egenandeler

Inntektene på posten kommer fra kommunale egenandeler for tiltak i det statlige barnevernet. Det foreslås å redusere inntektene med 165 mill. kroner. Dette skyldes i hovedsak at flere fosterhjem enn ventet vil inngå i overgangsordningen for spesialiserte fosterhjem, der kommunene betaler den lavere egenandelen som gjaldt før barnevernsreformen. Bevilgningen reduseres blant annet også som følge av at egenandelene betales inn etterskuddsvis, og at aktiviteten i fjerde kvartal 2022 var lavere enn forventet.

Kap. 856 Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten dekker utgifter til drift av statlige omsorgssentre for enslige, mindreårige asylsøkere under 15 år, kjøp av plasser i private omsorgssentre, forvaltningsoppgaver knyttet til omsorgssentrene, samt bosettingsarbeid. Bevilgningen i saldert budsjett legger til rette for drift av 50 plasser. Det anslås nå et gjennomsnittlig behov for 137 plasser i 2023. Anslagene er usikre. Det er økte kostnader i de statlig drevne plassene som følge av økt omsorgsbehov. Mange av barna har mer komplekse og sammensatte behov enn tidligere, samt økte priser på plasser hos private leverandører. Som følge av dette foreslås det å øke bevilgningen med 242 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås i tillegg økt med 0,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Bevilgningen foreslås videre økt med 0,1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 242,8 mill. kroner.

Kap. 3856 Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere

Post 04 Refusjon av ODA-godkjente utgifter

Innenlandske utgifter knyttet til mottak av asylsøkere og flyktninger kan ifølge OECD/DACs statistikkdirektiv godkjennes som offisiell utviklingshjelp. Det forventes nå en økning i antall barn i omsorgssentrene. Som følge av dette foreslås det å øke utgiftene på kap. 856, post 01 med 242,9 mill. kroner. 226,2 mill. kroner av denne utgiftsøkningen vil bli rapportert inn som utviklingshjelp.

Det foreslås å øke inntektene på posten med 226,2 mill. kroner.

Post 60 (Ny) Kommunale egenandeler

Det er i utgangspunktet enslige, mindreårige asylsøkere under 15 år som plasseres i Bufetats omsorgssentre eller i private omsorgsplasser. I visse tilfeller er det også mulig å plassere andre barn i omsorgssentrene, herunder barn som etter bosetting har lignende behov for tiltak. For å føre inntekter fra kommunale egenandeler for barn som plasseres i omsorgssentrene som barnevernstiltak, foreslås det å opprette en ny inntektspost.

Inntektene på kap. 3856, ny post 60 anslås til 2,7 mill. kroner.

Kap. 858 Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten dekker lønn og andre driftsutgifter i Bufdir og Bufetats senter for administrasjon og utvikling (BSA). Dette inkluderer opplæring, leie og drift av lokaler i tillegg til kjøp av varer og tjenester.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 1,8 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 854, post 61 for å dekke etterbetaling av tilskudd i 2023 til Oslo kommune.

Finansiering av løpende statistikk på barnevernsområdet ble i 2023 overført fra Barne- og familiedepartementet til Finansdepartementet. Det ble overført 0,8 mill. kroner fra kap. 858, post 01 til kap. 1620, post 01 i saldert budsjett. Beløpet var for høyt. Bevilgningen på posten foreslås derfor økt med 0,4 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1620, post 01.

Bevilgningen foreslås i tillegg økt med 6,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Bevilgningen foreslås videre økt med 1,2 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 6,6 mill. kroner.

Kap. 868 Forbrukertilsynet

Post 01 Driftsutgifter

Forbrukertilsynet skal særskilt prioritere tilsyn med markedsføring og salg av strømavtaler til forbrukere i 2023. I tillegg har tilsynet fått ytterligere oppgaver knyttet til regelverksutvikling på strømmarkedet. Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 868, post 01 med 3 mill. kroner i 2023 slik at tilsynet har tilstrekkelig kapasitet til arbeidet med regelverksutvikling og tilsyn med strømmarkedet.

Bevilgningen foreslås videre økt med 0,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Bevilgningen foreslås i tillegg økt med 0,2 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 4 mill. kroner.

Kap. 881 Tilskudd til trossamfunn m.m.

Post 77 Nasjonaljubileet 2030

Nasjonaljubileet 2030 markerer 1000-årsjubileet for slaget på Stiklestad der kong Olav 2. Haraldsson falt. Moster 2024 er et selvstendig jubileum for innføring av kristenretten i 1024. Det foreslås å økte bevilgningen på posten med 1 mill. kroner slik at det samlet tildeles 2 mill. kroner til Moster 2024. Bevilgningen foreslås i tillegg økt med 0,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 1,1 mill. kroner.

Regjeringen vil foreslå en tildeling på 3 mill. kroner til Moster 2024 og midler til Gulating og Frostating ifm. Nasjonaljubileet 2030 i statsbudsjettet for 2024.

Kap. 2530 Foreldrepenger

Post 70 Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 1 090 mill. kroner. Mindrebehovet skyldes færre mottakere av foreldrepenger, i hovedsak grunnet lavere antall fødsler enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023.

Etter gjeldende regler er foreldrepengeperioden enten 49 uker med 100 pst. inntektsdekning eller 59 uker med 80 pst. dekning, jf. ftrl. § 14-9. Den samlede utbetalingen av foreldrepenger ved redusert dekningsgrad er i dag lavere enn ved full dekningsgrad. Regjeringen ser ingen vektige grunner til å opprettholde en slik forskjell. Det er derfor igangsatt arbeid med å forlenge foreldrepengeperioden ved 80 pst. dekning, slik at den samlede stønadsutbetalingen er tilsvarende som ved 100 pst. Regjeringen tar sikte på å gjennomføre endringen i 2024.

Post 71 Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten foreslås redusert med totalt 42,2 mill. kroner.

Færre mottakere enn tidligere anslått reduserer bevilgningsbehovet med 60 mill. kroner. Det foreslås imidlertid å øke engangsstønaden som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Ny sats for engangsstønaden skal gjelde fra 1. januar 2023. Det legges opp til etterbetaling. Forslaget medfører et økt bevilgningsbehov på 17,8 mill. kroner i 2023.

Post 72 Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten foreslås økt med 5 mill. kroner. Merbehovet skyldes hovedsakelig at anslaget for hvor stor del av foreldrepengene i 2022 som skal utbetales som feriepenger i 2023, er økt.

Post 73 Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 1 mill. kroner. Mindrebehovet skyldes at det forventes færre mottakere enn anslått i Saldert budsjett 2023.

Andre saker

Overføring av Oslo Bispegård til Den norske kirke

I Meld. St. 29 (2018–2019) om Opplysningsvesenets fond blir det lagt til grunn at en overføring av Oslo bispegård blir vurdert i forbindelse med delingen av Opplysningsvesenets fond. Det er staten som eier Oslo bispegård. Statsbygg er forvalter og leier den ut til Oslo bispedømmeråd. Eiendommen blir benyttet til kontor for bispedømmerådet og som representasjonslokaler for Den norske kirken. Dersom eiendommen hadde vært eid av Opplysningsvesenets fond hadde den oppfylt alle kriteriene for overføring til Den norske kirke og blitt overført uten vederlag, jf. Innst. 209 S (2019–2020). Kriteriene er kirkelig bruk og kirkelig verdi, og dersom det er aktuelt kirkehistorisk verdi.

Barne- og familiedepartementet har kommet til at de samme kriteriene legges til grunn for vurderinger av Oslo bispegård, og at overføringen inngår som en del av delingen av Opplysningsvesenets fond, som omtalt i meldingen. Det legges opp til et direktesalg av eiendommen til Den norske kirke basert på markedspris, jf. omtale under Kommunal- og distriktsdepartementet. For at eiendommen skal kunne overføres vederlagsfritt, gis Opplysningsvesenets fond fullmakt til å overføre et kapitaltilskudd til Den norske kirke for kjøp av eiendommen. På denne måten vil ikke Statsbygg påføres tap ved overføringen.

Plan for ideell vekst og utfasing av kommersielle aktører i institusjonsbarnevernet

Innledning

Barne- og familiedepartementet viser til anmodningsvedtak nr. 80, 1. desember 2022:

«Stortinget ber regjeringen om å sikre ideelle virksomheter i barnevernet langsiktige avtaler med det offentlige og senest i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2023 legge fram en plan for å fase ut store kommersielle aktører fra barnevernet.»

Anmodningsvedtaket ble fattet ved behandlingen av statsbudsjettet for 2023, jf. Prop. 1 S (2022–2023) og Innst. 2 S (2022–2023).

Regjeringen har i Hurdalsplattformen et mål om å stoppe utviklingen mot kommersialisering og oppstykking av barnevernssektoren ved å gradvis fase ut store kommersielle aktører innenfor barnevernet, avslutte bruken av konkurranseutsetting og anbud i barnevernssektoren og sikre ideelle virksomheter langsiktige avtaler med det offentlige. Dette er i tråd med Stortingets vedtak nr. 762 fra mai 2018 om en ideell andel på om lag 40 pst. av oppholdsdagene i institusjonsbarnevernet innen 2025.

Regjeringen nedsatte i 2022 Barnevernsinstitusjonsutvalget som kan komme med anbefalinger som har relevans for arbeidet. Utvalget leverer sin innstilling i oktober 2023.

Dagens institusjonstilbud

I 2022 var det til enhver tid i gjennomsnitt 777 barn med opphold i barnevernsinstitusjon i regi av Barne-, ungdoms- og familieetaten (Bufetat), en nedgang fra 849 i 2021 og 874 i 2020. Mot slutten av 2022 og i begynnelsen av 2023 har det imidlertid vært en økning i behovet for institusjonsplasser, særlig i akutt- og behandlingsinstitusjoner for barn og unge med alvorlige atferdsutfordringer. Det er de kommunale barnevernstjenestene som avgjør om og hvor lenge et barn har behov for institusjonsplass, og Bufetat har plikt til å tilby en institusjonsplass når kommunen ber om det. Etaten skal ha et tiltaksapparat som er tilgjengelig og tilstrekkelig differensiert, og Bufetat finansierer tilbudet mot betaling av en fast kommunal egenandel.

Enhver barnevernsinstitusjon skal være godkjent av Bufetat og skal ha en definert målgruppe. Bufetats tilbud består i dag av ulike institusjonstyper:

Omsorgsinstitusjoner, når barnets omsorg hjemme ikke er god nok.

Akuttinstitusjoner, når det er oppstått en situasjon der det er vesentlig fare for liv og helse. Akuttopphold skal som hovedregel være kortvarige og midlertidige.

Behandlingsinstitusjoner for ungdom med alvorlige vansker knyttet til rus, kriminalitet eller annen utfordrende atferd. Oppholdene skal være begrenset til ett år, med mulighet for inntil ett års forlengelse.

Institusjoner for barn under tolv år. Brukes når det er vanskelig å ta vare på barnet i hjemmet eller i fosterhjem. Institusjonsoppholdene skal være så korte som mulig.

Institusjonsutvalget som skal levere sin utredning oktober 2023, har fått i mandat å vurdere dagens målgruppedifferensiering.

Målt i oppholdsdøgn ble 42 pst. av tiltakene i 2022 gitt av statlige institusjoner, mens 26 pst. ble gitt av ideelle og 32 pst. av kommersielle institusjoner. Bruken av ideelle plasser er størst innenfor rusbehandling, mens kommersielle aktører brukes mest i tilbudet til barn og unge med alvorlige atferdsvansker, jf. figur 2.1 der det er skilt mellom behandlingstilbudet til barn og unge med henholdsvis høy og lav risiko («behandling høy» og «behandling lav») for å utvikle varige problemer i form av kriminalitet i voksen alder.

Figur 2.1 Gjennomsnittlig antall barn i ulike institusjoner i 2022.

Kilde: Barne- og familiedepartementet.

Bufetat har en fast kapasitet institusjonsplasser som i 2022 bestod av 443 statlige, 179 ideelle og 10 kommersielle plasser.[3] I tillegg ble det i 2022 gjort enkeltkjøp og benyttet døgnplasser på rammeavtaler uten kjøps- og leveransegaranti, totalt tilsvarende 290 plasser. Ved enkeltkjøp etableres et institusjonstilbud rundt barnet i den enkelte sak, fordi det ikke er mulig å finne et tilbud i statlige tiltak eller innenfor rammeavtaler. Enkeltkjøp utgjorde i 2022 om lag 54 pst. av totalt antall oppholdsdager levert av private leverandører, og de fleste tilbys av kommersielle aktører.

Regjeringens mål

Barnevernsinstitusjoner skal gi barn som oppholder seg på institusjonen, forsvarlig omsorg og behandling, og er et offentlig, statlig ansvar. Dette tilbudet skal ikke styres etter markedsprinsipper eller overlates til private selskaper med fortjeneste som mål.

I arbeidet med en gradvis utfasing av kommersielle aktører på institusjonsområdet vil regjeringen prioritere en trinnvis styrking og omstilling av det statlige institusjonstilbudet, slik at det offentlige selv skal kunne gi et trygt akuttilbud og tilbud til barna med de største og mest sammensatte behovene. Akuttilbudet er allerede i dag i høy grad i offentlig regi, men med noe innslag av kommersielle leverandører. Kommersielle tilbydere står for over halvparten av tilbudet i behandlingsinstitusjonene for barna med de aller største utfordringene. Dette er barn som gjerne har alvorlige psykiske lidelser, rusproblemer og/eller utfordringer med alvorlig eller gjentatt kriminalitet. Barna har ofte behov for hjelp av flere offentlige tjenester, særlig helsetilbud.

Tilnærmingen er faglig begrunnet, og Stortinget sluttet seg til den i vedtak nr. 1196 fra juni 2021:

«Stortinget ber regjeringen vurdere en styrking og omstilling av det statlige tilbudet for målgruppene «akutt» og «atferd høy» blant barn med særlig omfattende oppfølgingsbehov, og sikre at ideelle aktører fortsatt kan levere tilbud for målgruppene «omsorg for barn under 13 år» og rusbehandling».

I tillegg til de statlige institusjonene er det et mål at ideelle aktører skal stå for en større andel av tilbudet enn i dag. Ideell sektor har en lang tradisjon innenfor barnevernet. Flere av de ideelle organisasjonene som i dag tilbyr barnevernstjenester har en mer enn hundre år lang historie på området. Regjeringens mål er å sikre ideelle virksomheter langsiktige avtaler med det offentlige.

Våren 2023 har regjeringen strammet inn på vilkårene for å kunne få avtale som ideell leverandør av institusjonsplasser i barnevernet, slik at alle ledd i eierskapet til institusjonen må være ideell for å få avtale som ideell tilbyder.[4]

Forutsetninger for ideell vekst og utfasing av kommersielle aktører

For at Bufetat hele tiden skal kunne ivareta sin bistandsplikt overfor kommunene, vil et videre omstillingsarbeid skje gradvis og planmessig. Kapasiteten i tilbudet må opprettholdes, samtidig som den faglige kvaliteten ikke svekkes. Dette vil gi merutgifter i en overgangsfase, men også et varig høyere utgiftsnivå til institusjonstilbudet. Årsaken er at kommersielle leverandører jevnt over har pensjons- og arbeidsbetingelser som gir lavere personellutgifter enn staten har, og at det statlige tilbudet sammen med det ideelle må ha beredskap til å ivareta den fleksibiliteten kjøp fra kommersielle har stått for.

Fremdrift i omstillingen vil derfor avhenge av handlingsrommet i de årlige budsjettene, samt kapasiteten i Bufetat til å omstille det helhetlige institusjonstilbudet og hos Statsbygg til å gjennomføre nødvendige tiltak for å etablere egnede institusjonsbygg. Videre må ideelle aktører både tilby flere og andre typer plasser enn i dag, og i geografiske regioner der behovene er størst.

Under betydelig usikkerhet kan det skisseres tre scenarioer for hva som må ligge til grunn økonomisk og kapasitetsmessig. I alle scenarioene legges det til grunn at det i denne omstillingen først prioriteres statlig drift av institusjonstilbudet til barna med de største behovene, inkludert akuttplasseringer, og ideell vekst. Det tas utgangspunkt i dagens kapasitet og behov for institusjonsplasser:

i. I et scenario der ideelle leverandører står for 40 pst. av oppholdsdagene og det ikke benyttes kommersielle leverandører i det hele tatt, må det opprettes om lag 255 statlige institusjonsplasser og 130 ideelle. Den varige merutgiften for staten anslås til om lag 700 mill. kroner årlig. I en omstillingsperiode på om lag seks år antas det at den årlige merutgiften vil være økende opp mot det varige nivået. Det forutsettes en kapasitetsutnyttelse i statlige og ideelle institusjoner på henholdsvis 69 og 90 pst.

ii. I et scenario der ideelle leverandører står for 40 pst. av oppholdsdagene og kommersielle leverandører for om lag 20 pst., må det opprettes om lag 70 statlige institusjonsplasser og 130 ideelle. Den varige merutgiften anslås til om lag 300 mill. kroner årlig. I en omstillingsperiode på om lag seks år antas det at den årlige merutgiften vil være økende opp mot det varige nivået. Det forutsettes en kapasitetsutnyttelse i statlige og ideelle institusjoner på henholdsvis 72 og 90 prosent. Det antas i dette scenarioet at det ikke er behov for å gjøre enkeltkjøp, men at det inngås rammeavtaler med kommersielle leverandører.

iii. I et mindre omfattende scenario der ideelle leverandører står for 30 pst. av oppholdsdagene og kommersielle leverandører for 25 pst, må det opprettes om lag 30 statlige institusjonsplasser og 40 ideelle. Den mindre omfattende oppbyggingen av statlig og ideell kapasitet innebærer at bruken av enkeltkjøp reduseres med om lag 20 pst., og at kommersielle leverandører dermed fortsatt står for en vesentlig del av beredskapen i tilbudet, særlig til barna med de største behovene. Dermed blir også de varige merutgiftene betydelig lavere enn i scenarioene over. I en femårsperiode anslås det en merutgift på om lag 150 mill. kroner årlig, med en varig merutgift på om lag 30 mill. kroner. Det forutsettes i dette scenarioet kapasitetsutnyttelse i statlige og ideelle institusjoner på henholdsvis 78 og 90 pst.

Anslåtte kostnader er svært usikre. Faktiske kostnader vil blant annet avhenge av hvordan behovet for institusjonstiltak, samt behovet innenfor de ulike målgruppene, utvikler seg. Merutgiftene vil avhenge av graden av kapasitetsutnyttelse i statlige og ideelle institusjoner. Det antas at de varige merutgiftene reduseres dersom det gjøres endringer som gjør kapasiteten i det offentlige tilbudet mer fleksibel enn i dag, for eksempel med hvordan statlige institusjonslokaler anskaffes.

Igangsatte og gjennomførte tiltak

Målet om utfasing av kommersielle aktører i institusjonsbarnevernet er fulgt opp av regjeringen med bevilgningsøkninger i både 2022 og 2023, henholdsvis 150 og 10 mill. kroner. I forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2023 foreslår regjeringen i tillegg 60 mill. kroner for å understøtte omstillingsarbeidet ytterligere, jf. omtale under kap. 855. Midlene skal benyttes til å etablere flere statlige plasser innenfor målgruppen behandling høy risiko, samt til bygningsmessige tiltak som skal bidra til høy kapasitetsutnyttelse i de statlige institusjonene, herunder brannverntiltak.

Bufdir er gitt føringer om å gradvis fase ut kommersielle leverandører, ved at de statlige institusjonene skal ta imot barna med de største utfordringene, og at bruken av ideelle leverandører skal øke. Det er inngått rammeavtaler uten tidsbegrensning mellom Bufetat og ideelle aktører i 2022, jf. anmodningsvedtak nr. 80 av 1. desember 2022, og siden 2021 er antall ideelle plasser økt fra 193 til om lag 215. Andelen garanterte kjøp i avtalene med de ideelle leverandørene er økt fra om lag 60 pst. til 83 pst. Det er i tillegg inngått rammeavtaler om i overkant av 100 kommersielle plasser, i hovedsak uten kjøpsgarantier.

Tilleggsbevilgningen på 150 mill. kroner for 2022-budsjettet er benyttet til å sette statlige institusjoner i stand til å ivareta en større andel av barna med de største behovene, slik at bruken av institusjonstiltak fra kommersielle aktører kan reduseres. I tillegg skal bevilgningen bidra til høyere kapasitetsutnyttelse. Arbeidet har så langt resultert i 11 ekstra statlige institusjonsplasser for barn med behov for akuttiltak og barn med de største behovene for tiltak i behandlingsinstitusjoner. Bevilgningen for 2023 på 10 mill. kroner er benyttet til våken nattevakt i enkelte ideelle institusjonsavdelinger. Dette skal gjøre de ideelle institusjonene mer robuste og dermed legge til rette for økt utnyttelse av rammeavtalene med kjøpsgaranti.

Figur 2.2 viser at det har vært en forsiktig økning i andelen oppholdsdager i ideelle institusjoner siden 2021. Figuren inkluderer oppholdsdager i form av enkeltkjøp, der det har vært en reduksjon i samme periode.

Figur 2.2 Utvikling i andel oppholdsdager i statlige institusjoner og ideelle og kommersielle institusjoner 2018–2023. Faktiske oppholdsdager 2018 til og med 2022. Anslag for 2023¹

¹ Den anslåtte utviklingen i antall oppholdsdøgn og fordelingen mellom eierformene i 2023 er usikker, særlig som følge av økningen i behovet for institusjonsplasser mot slutten av 2022 og i begynnelsen av 2023.

Kilde: Barne- og familiedepartementet.

Plan for videre omstilling og økt kapasitetsutnyttelse i statlige institusjoner

Bufdir vil så langt som mulig innenfor gjeldende økonomiske og juridiske rammer gjennomføre tiltak for å omstille og øke kapasitetsutnyttelsen i de statlige institusjonene. Direktoratet har et mål om å øke kapasitetsutnyttelsen i de statlige institusjonene fra 72 pst. i 2022 til 78 pst. i 2023. Dette vil øke den statlige andelen oppholdsdager noe, og redusere den kommersielle. Effekten er hensyntatt i anslagene for 2023 i figur 2.2. Økt kapasitetsutnyttelse i statlige institusjoner kan oppnås gjennom:

Endringer i Bufetats rutiner og systemer for inntak i institusjonene og bedre kapasitetsutnyttelse på tvers av regioner.

Strammere styring av enkeltkjøp.

Tilpasninger av statlige institusjonsbygg.

Endringer i hvordan statlige institusjonslokaler anskaffes, for eksempel mulighetene for mer fleksible og kortsiktige leieavtaler.

Økt bemanning og styrket kompetanse hos de ansatte.

Det er igangsatt tiltak for dette gjennom bruk av tilleggsbevilgningen i 2022, omtalt over. Videre omstilling av statlige institusjoner utover dette vil være avhengig av at det er handlingsrom i de årlige budsjettene til blant annet ombygging og rehabilitering av eksisterende statlige bygg, etablering av nye statlige institusjonsplasser og kompetanseheving og økt bemanningstetthet i institusjonene. Tilleggsbevilgningen på 60 mill. kroner foreslått i revidert nasjonalbudsjett for 2023 skal bidra til fremdrift i dette arbeidet.

Plan for videre ideell vekst

Bufdir har i 2022 og 2023 inngått avtaler med de ideelle leverandørene som kan levere plasser med høy nok kvalitet, tilpasset statens behov innenfor de rammene direktoratet kan tilby. Unntak fra anskaffelsesregelverket gir anledning til å ha målrettet dialog med de ideelle, og Bufdir vil strukturere og intensivere dialogen med de ideelle aktørene direkte, særlig rettet mot leverandører med potensial for ytterligere vekst. Dette arbeidet starter vår/sommer 2023. Det kartlagte behovet for institusjonsplasser vil bli presentert for ideelle leverandører, med forespørsel om mulighet for å bygge opp kapasitet i de geografiske områdene der Bufetat har behov.

Innenfor dagens rammer er det potensial for en viss vekst i antall ideelle plasser. Følgende tiltak er særlig aktuelle for å understøtte dette:

Bruk av plasser som i dag ikke er godkjent, men som potensielt kan tas i bruk etter godkjenning.

Utvide antall plasser i allerede inngåtte avtaler med kjøpsgaranti.

Inngå en intensjonsavtale mellom regjeringen og ideell sektor på institusjonsområdet, som et bidrag til å underbygge ideell vekst.

Betydelig ideell vekst krever imidlertid mer omfattende tiltak for å stimulere sektoren til etablering av flere plasser. BFD utreder blant annet følgende tiltak:

Støtte til etablering, garantier for at kapasitetsøkninger resulterer i faktisk bruk (garanterte fremtidige kjøp) eller en kombinasjon av disse. Departementet vil utrede om og hvordan slike grep eventuelt kan gjennomføres innenfor gjeldende juridiske rammer.

Virksomhetsoverdragelser eller andre større strukturelle grep for å utnytte det videre potensialet for vekst i ideelle institusjonsplasser i geografiske områder eller innenfor målgrupper der de ideelle i mindre grad er til stede i dag.

Konkrete tiltak vil behandles i forbindelse med de ordinære budsjettene. Gjennomføring forutsetter at det er handlingsrom i de årlige budsjettene.

Regjeringen anser med ovennevnte gjennomgang anmodningsvedtak nr. 80 av 1. desember 2022 som fulgt opp.

2.9 Nærings- og fiskeridepartementet

Kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 122 000 kroner for å dekke Nærings- og fiskeridepartementets andel til opprettelse av Departementsakademiet, jf. tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 510, post 01 under Kommunal- og distriktsdepartementet. Videre foreslås bevilgningen økt med 4,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 2,5 mill. kroner som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 6,5 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 5 mill. kroner til diverse tiltak i regjeringens mineralstrategi, jf. omtale under kap. 905, post 01. Midlene foreslås i første omgang bevilget på kap. 900, post 21. Det kan bli aktuelt å foreslå omdisponering av disse midlene i nysalderingen.

Bevilgningen på kap. 900, post 21 foreslås redusert med 0,9 mill. kroner for å dekke inn forslag om å øke driftsbevilgningen til Norsk akkreditering med samme beløp, jf. omtale under kap. 903, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 3 mill. kroner for å dekke inn forslag om å øke driftsbevilgningen til Konkurransetilsynet, jf. omtale under kap. 911, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 1 mill. kroner for å dekke inn forslag om å øke tilskuddet til kommunale ungdomsfiskeprosjekt, jf. omtale under kap. 919, post 61.

Bevilgningen foreslås redusert med 5 mill. kroner for å dekke tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 440 Politiet, post 01 Driftsutgifter under Justis- og beredskapsdepartementet. Midlene skal forsterke arbeidet mot alvorlig fiskerikriminalitet i Økokrim. Tiltaket er et prøveprosjekt med fire års varighet.

I statsbudsjettet for 2023 er det satt av 20 mill. kroner til å gjennomføre en konseptvalgutredning for å vurdere Havforskningsinstituttets bygningsmessige behov. Som følge av Stortingets vedtak i budsjettbehandlingen skal forprosjektet for samlokalisering av Fiskeridirektoratet og Havforskningsinstituttet videreføres. Det vil derfor ikke være behov for konseptvalgutredning. Det foreslås å omdisponere bevilgningen til å dekke forprosjekteringskostnader. Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen med 20 mill. kroner, jf. tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 2445 Statsbygg, post 30 Prosjektering av bygg under Kommunal- og distriktsdepartementet.

Videre foreslås bevilgningen økt med 1,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 23,4 mill. kroner.

Post 22 Nukleære utredninger og prosjektledelse, kan overføres

Det er bevilget 10,8 mill. kroner i Saldert budsjett 2023 til å finansiere nukleære utredninger og prosjektledelse i Nærings- og fiskeridepartementet knyttet til opprydding av nukleært avfall. I tillegg er det overført 8,9 mill. kroner i ubrukte midler fra 2022. Utgiftene til prosjektene som finansieres over posten i 2023, kan dekkes innenfor rammen av de overførte midlene fra 2022 og den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen. Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen med 10,8 mill. kroner.

Videre foreslås bevilgningen økt med 231 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 10,6 mill. kroner.

Post 75 Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres

Shortsea Promotion Centre Norway (SPC-N) samarbeider i European Shortsea Network for å øke kunnskap om nærskipsfart med sikte på å øke markedsandelene for nærskipsfart på nasjonalt og europeisk nivå. SPC-N har vært organisert som et prosjekt under Maritimt Forum, som har fått tilskudd fra Nærings- og fiskeridepartementet og Kystverket. For å samle tilskuddsutbetalingen på én post foreslås det å øke bevilgningen med 0,5 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon på kap. 916 Kystverket, post 01 Driftsutgifter.

Finnmarksløpet er Europas lengste hundeløp og et av Nord-Norges største idretts- og kulturarrangement. Løpet starter og slutter i Alta og går over ca. 1 200 km på tvers av hele Finnmark. For å bidra til videreføring av Finnmarksløpets arbeid knyttet til næringsutvikling foreslås 1 mill. kroner i økonomisk støtte i 2023.

Videre foreslås bevilgningen økt med 0,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 1,9 mill. kroner.

Post 80 (Ny) Kompensasjonsordning for utgifter til innreisekarantene ved bruk av utenlandsk arbeidskraft

Det er fortsatt klager til behandling i kompensasjonsordningen for utgifter til innreisekarantene som følge av koronapandemien. Når Brønnøysundregistrene ikke tar klagen til følge, avgjøres saken i Nærings- og fiskeridepartementet. I saker med en omgjøring av vedtak følger utbetaling. Omfanget av utbetaling som følge av omgjøring vil variere fra sak til sak. Det er ikke avsatt midler til slike utbetalinger i 2023. Det foreslås derfor en bevilgning på 1,5 mill. kroner.

Post 85 (Ny) Midlertidig kompensasjonsordning for foretak med stort omsetningsfall som følge av koronapandemien, overslagsbevilgning

Det er fortsatt klager til behandling i kompensasjonsordningen for foretak med stort omsetningsfall som følge av koronapandemien. Når Brønnøysundregistrene ikke tar klagen til følge, avgjøres saken i Nærings- og fiskeridepartementet. I saker med en omgjøring av vedtak følger utbetaling. Omfanget av utbetaling som følge av omgjøring vil variere fra sak til sak. Det er ikke avsatt midler til slike utbetalinger i 2023. Det foreslås derfor en bevilgning på 3 mill. kroner.

Kap. 3900 Nærings- og fiskeridepartementet

Post 03 Inntekter fra forvaltning av grunneiendom på Svalbard

Nærings- og fiskeridepartementet overtok det direkte ansvaret for grunnforvaltningen på Svalbard i 2020. Etter beslutningen om at gruvedriften i Svea skulle avvikles, har Store Norske Spitsbergen Kulkompani (SNSK), på oppdrag fra departementet, hatt ansvar for å sanere området. Som en del av dette har SNSK hatt fullmakt til å avhende stål og utstyr tilhørende departementets bygningsmasse i Svea for 18,6 mill. kroner.

Med avslutningen av gruveaktiviteten i Svea, vil leieinntektene til grunnforvaltningen reduseres med en helårseffekt på om lag 2,7 mill. kroner. For 2023 utgjør reduksjonen 1,3 mill. kroner.

På denne bakgrunn foreslås det at bevilgningen økes med 17,3 mill. kroner.

Post 70 Garantipremie fra garantiordning luftfart

Det er bevilget 39 mill. kroner i inntekter fra garantiordningen for luftfart for 2023. Ordningen ble avviklet 30. juni 2021. Som følge av at SAS er i mislighold, forventes det reduserte innbetalinger i 2023. Bevilgningen foreslås redusert med 38,5 mill. kroner.

Kap. 902 Justervesenet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 4,4 mill. kroner ut over den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen, mot økte gebyrer og avgifter under hhv. kap. 3902 og 5574.

Videre foreslås bevilgningen økt med 1,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 0,2 mill. kroner som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2. Samlet vil økningene dekke økte utgifter i Justervesenet. Virksomhetens utgifter utenom lønn er i stor grad knyttet til strøm, husleie og reise-/transportutgifter. Etatens spesialtilpassede bygg på Kjeller og nødvendig reisevirksomhet som følge av landsdekkende tilsyn, gjør at prisveksten gir høye utgiftsøkninger.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 6 mill. kroner.

Kap. 3902 Justervesenet

Post 01 Gebyrinntekter

Det foreslås å øke bevilgningen med 3 mill. kroner. 2 mill. kroner av økningen følger av omfordelte ressurser fra salg av tjenester til tilsyn. Det vises for øvrig til forslag under kap. 902, post 01.

Post 03 Inntekter fra salg av tjenester

Justervesenet er registrert som teknisk kontrollorgan på de viktigste områdene for norsk industri og kan dokumentere overfor produsent om et måleredskap oppfyller EØS-regelverkets krav. For slike tjenester har Justervesenet effektuert en prisøkning fra 1. mars 2023.

Det er redusert etterspørsel etter førstegangsverifikasjoner som Justervesenet utfører i kraft av å være teknisk kontrollorgan. Dette skyldes at flere produsenter har fått godkjenning til selv å utføre sluttkontroll. Økt etterspørsel etter andre tjenesteoppdrag er innenfor områder som krever økt kompetanse i etaten for å kunne utføres. Inntektene fra salg av tjenester anslås å bli 4 mill. kroner lavere i 2023 enn det som er budsjettert.

Kap. 903 Norsk akkreditering

Post 01 Driftsutgifter

Norsk akkreditering har behov for økt kapasitet i 2023. På lengre sikt vil etaten få øktegebyrinntekter som følge av økt kapasitet. For å dekke behovet på kort sikt foreslås det å øke bevilgningen med 0,9 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon på kap. 900, post 21. Videre foreslås bevilgningen økt med 0,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 0,2 mill. kroner som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 1,9 mill. kroner.

Kap. 904 Brønnøysundregistrene

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det er i 2023 bevilget 10,3 mill. kroner til dekning av utgifter til Brønnøysundregistrenes delprosjekt Rett fra start i Skatteetatens utviklingsprosjekt Framtidens innkreving. Det legges opp til noe raskere fremdrift i 2023 enn opprinnelig planlagt. Som følge av dette foreslås bevilgningen økt med 3 mill. kroner. Videre foreslås bevilgningen økt med 1,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 4,2 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Av bevilgningen i Saldert budsjett 2023 gjelder 143,9 mill. kroner ny registerplattform (BRsys) og 30 mill. kroner prosjektet Brukervennlige Registertjenester. BRsys har hatt kapasitetsutfordringer blant annet som følge av at prosjektressurser er benyttet til kompensasjonsordningen for næringslivet. Dette har medført lavere gjennomføringsevne for BRsys og et mindreforbruk. Brønnøysundregistrene og Nærings- og fiskeridepartementet har tett dialog om BRsys for å legge til rette for fremdrift og realisering av gevinster. Det forventes at utgiftene vil utgjøre inntil 153 mill. kroner i 2023. Disponibel bevilgning til prosjektet i 2023, inkl. overførte midler fra 2022, er 217,2 mill. kroner. Dette innebærer at bevilgningen kan reduseres med 64 mill. kroner.

Videre foreslås bevilgningen økt med 5,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 58,8 mill. kroner.

Kap. 905 Norges geologiske undersøkelse

Post 01 Driftsutgifter

Regjeringen er i sluttfasen i sitt arbeid med en mineralstrategi. Økt utvinning og produksjon av mineralske råvarer i Norge er viktige bidrag for vestlige verdikjeder og tilgang på kritiske mineraler som er viktige i det grønne skiftet. Regjeringen arbeider tett med EU-kommisjonen for tilgang til mineralske råvarer og redusert avhengighet til land Norge ikke har sikkerhetssamarbeid med.

For å sørge for rask oppstart og gjennomføring av tiltak i mineralstrategien, foreslås det økte bevilgninger på til sammen 20 mill. kroner. Av dette foreslås 10 mill. kroner til Norges geologiske undersøkelse (NGU) på kap. 905, post 21 til økt kartlegging av kritiske mineraler, jf. omtale nedenfor. Videre foreslås 5 mill. kroner til Forskningsrådet på kap. 920, post 50 og 5 mill. kroner til andre tiltak på kap. 900, post 21. De foreslåtte bevilgningsøkningene kommer i tillegg til aktiviteten som gjennomføres innenfor gjeldende bevilgninger for 2023, herunder økningen på 10 mill. kroner sammenlignet med 2022 til kartlegging av mineralressurser og tilgjengeliggjøring av informasjon.

Gode geologiske datasett er en forutsetning for at Norge kan tiltrekke seg private lete- og undersøkelsesselskaper og at disse kan målrette sine undersøkelser. For å legge bedre til rette for økt lete- og undersøkelsesaktivitet foreslås det en ettårig økning på 10 mill. kroner til NGU, og at dette rettes særlig mot kritiske mineraler.

Videre foreslås bevilgningen økt med 1,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og med 0,5 mill. kroner som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 12,0 mill. kroner.

Kap. 906 Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard

Post 32 Miljøtiltak Folldal, kan overføres

Bevilgningen skal dekke utgifter til bygg, anlegg, materiell og særskilte tiltak hvor utbetalingstakten kan være usikker. Det foreslås derfor at posten tilføyes stikkordet «kan overføres».

Bevilgningen foreslås økt med 549 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Kap. 907 Norsk nukleær dekommisjonering

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det er bevilget 395 mill. kroner på posten i Saldert budsjett 2023. I tillegg kommer overførte midler fra 2022 på 157,9 mill. kroner. Norsk nukleær dekommisjonering (NND) har i samarbeid med Institutt for energiteknikk (IFE) gjennomgått prosjektporteføljen på nytt, og vurdert at igangsetting og fremdrift i prosjektene må forskyves. Dette skyldes blant annet at det er behov for å gjøre alternativvurderinger, utredninger og sikkerhetsvurderinger for å følge opp krav fra Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet og statens prosjektmodell. I tillegg tar blant annet plan- og reguleringsprosesser i vertskommunene lenger tid enn forutsatt. NND anslår nå det samlede behovet for midler i 2023 til om lag 500 mill. kroner. Det foreslås derfor at bevilgningen reduseres med 52,9 mill. kroner.

Det er en bestillingsfullmakt knyttet til posten, som blant annet gjelder inngåelse av kontrakter for håndtering av brukt brensel og infrastrukturtiltak på Kjeller og i Halden. Som følge av oppdatert fremdriftsplan foreslås bestillingsfullmakten redusert fra 450 til 365 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

En viktig del av NNDs oppdrag er å sørge for god kommunikasjon rundt tiltakene som planlegges og iverksettes. For å få til dette er det viktig å bygge opp kompetanse og etablere et godt samarbeid mellom NND og nåværende og potensielle vertskommuner. I tillegg er det viktig å bidra til kunnskapsoverføring og god dialog med organisasjoner som arbeider innenfor området. NND har frem til nå finansiert tredjeparts kostnader over kap. 907, post 21. Det foreslås nå å opprette to nye tilskuddsposter, post 60 Tilskudd til kommuner og post 70 Tilskudd til organisasjoner, og overføre til sammen 5,5 mill. kroner til de to nye postene.

Videre foreslås bevilgningen økt med 8,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 50 mill. kroner.

Post 30 Opprydding Søve

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet har pålagt staten v/Nærings- og fiskeridepartementet å rydde opp radioaktivt avfall etter gruvevirksomheten til AS Norsk Bergverk ved Søve gruver i Telemark. Fra 1. januar 2020 er Nærings- og fiskeridepartementets fagetat, Norsk nukleær dekommisjonering, gitt i oppdrag å stå for oppryddingen. Det har vært flere forskyvninger i anbudskonkurransen som følge av tidligere innklaget og avlyst anbudskonkurranse med tilhørende juridisk oppfølging. Oppdatert plan tilsier oppstart i andre halvår 2023. Det er gjennomført ekstern gjennomgang av anbudsgrunnlaget for å sørge for gjennomføring i henhold til plan. I Saldert budsjett 2023 er det bevilget 41,5 mill. kroner til oppryddingen. Med oppdatert fremdriftsplan kan bevilgningen reduseres med 31,5 mill. kroner.

Videre foreslås bevilgningen økt med 1,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgingen redusert med 30,1 mill. kroner.

Det er knyttet en bestillingsfullmakt til posten på 150 mill. kroner for å ta høyde for signering av kontrakter i forbindelse med oppryddingen. På grunn av forsinkelsene i anbudskonkurransen, vil signering av avtaler måtte skyves ut i tid, jf. omtale over. Det forventes inngåelse av endelig entreprisekontrakt først etter 2023 og bestillingsfullmakten foreslås derfor redusert med 120 mill. kroner, til 30 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 60 (Ny) Tilskudd til kommuner

Det vises til omtale under kap. 907, post 21. Det foreslås å opprette en tilskuddsordning, forvaltet av Norsk nukleær dekommisjonering, for kommuner som enten har eller kan få atomanlegg. Målet er å bidra til å gi kommunene forutsetninger til å ivareta de forskjellige roller som følger av å være en vertskommune for atomanlegg, og bygge opp kompetanse innen fagfelt som dekommisjonering, bygging av atomanlegg og håndtering av atomavfall. Det foreslås bevilget 4 mill. kroner. For å bidra til langsiktighet i arbeidet er det ønskelig å kunne gi flerårige tilsagn. Det foreslås derfor en tilsagnsfullmakt på 8 mill. kroner knyttet til ordningen, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 70 (Ny) Tilskudd til organisasjoner

Det vises til omtale under kap. 907, post 21. Det foreslås å opprette en tilskuddsordning for organisasjoner, forvaltet av Norsk nukleær dekommisjonering, for å bidra til kunnskapsoverføring og god dialog med organisasjoner som arbeider innenfor opprydningsarbeidet. Det foreslås bevilget 1,5 mill. kroner. For å bidra til langsiktighet i arbeidet er det ønskelig å kunne gi flerårige tilsagn. Det foreslås derfor en tilsagnsfullmakt på 3 mill. kroner knyttet til ordningen, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 908 Institutt for energiteknikk

Post 70 Tilskudd til drift av atomanlegg

Det er behov for økt kapasitet og kompetanse i Institutt for energiteknikk (IFE) for å følge opp pålegg og vilkår fra Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet. På grunn av utsatt overføring av de nukleære anleggene fra IFE til staten v/Norsk nukleær dekommisjonering er det også behov for nyrekruttering for å sikre kompetanseoverføring fra eldre medarbeidere med kritisk kompetanse. Videre er det behov for å øke den sikringsfaglige kompetansen. Samlet er det behov for seks nye stillinger i løpet av 2023. Halvårseffekten for disse stillingene er anslått til 4,8 mill. kroner. IFE hadde i 2022 et mindreforbruk på 3,8 mill. kroner. Når det tas hensyn til dette, er netto behov for økt bevilgning 1 mill. kroner.

Videre foreslås bevilgningen økt med 7,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 8,7 mill. kroner.

Post 71 Tilskudd til sikring av atomanlegg

Tilskuddet finansierer oppgradering av sikringsnivået ved Institutt for energiteknikks (IFEs) nukleære anlegg i tråd med de pålegg som er gitt av Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet, oppfølging relatert til sikkerhetsloven og Nærings- og fiskeridepartementets vedtak fra 2021 knyttet til klassifisering av IFEs skjermingsverdige objekter.

Bevilgningen for 2023 er 19 mill. kroner. Inkludert mindreforbruk i 2022 disponerer IFE 36,1 mill. kroner til sikringstiltak i 2023. IFE anslår at hele beløpet vil bli brukt til planlagte sikringstiltak og risiko- og sårbarhetsanalyser for de konsesjonsbelagte anleggene på Kjeller, i Halden og Statsbyggs anlegg for lagring av lav- og mellomaktivt radioaktivt avfall (KLDRA) i Aurskog-Høland. Risikoanalysene dekker imidlertid ikke behovet for en fullverdig analyse innen digital sikkerhet. Det er også behov for tiltak til IKT-sikkerhet ut over det som er lagt til grunn i saldert budsjett. Som følge av dette foreslås bevilgningen økt med 8 mill. kroner.

Videre foreslås bevilgningen økt med 406 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 8,4 mill. kroner.

Post 72 Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur

Det er lagt opp til at de nukleære anleggene skal overføres fra Institutt for energiteknikk (IFE) til staten v/Norsk nukleær dekommisjonering (NND). Dette innebærer at IFE må flytte en rekke laboratorier og IKT-infrastruktur knyttet til sin øvrige virksomhet, ut av området som skal overføres til NND. For å sørge for fremdrift i oppryddingsarbeidet har IFE blitt gitt et lån for å finansiere flyttingen. Fremdriften i flytteprosjektet har vært lavere enn det som ble lagt til grunn i budsjettet for 2023. Oppdatert anslag fra IFE tilsier at bevilgningen kan reduseres med 45 mill. kroner for 2023. Videre foreslås bevilgningen økt med 1,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 43,6 mill. kroner.

Kap. 909 Tiltak for sysselsetting av sjøfolk

Post 73 Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning

I tilskuddsordningen for sysselsetting av sjøfolk kan rederier søke om tilskudd på grunnlag av innbetalt inntektsskatt, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift for tilskuddsberettigede sjøfolk på skip registrert i Norsk ordinært skipsregister (NOR) og Norsk internasjonalt skipsregister (NIS). Ordningen er rettighetsbasert og regelstyrt. Antallet tilskuddsberettigede sjøfolk, og lønnsnivået blant sjøfolkene omfattet av ordningen, har økt mer enn det som lå til grunn i Saldert budsjett 2023. Bevilgningen foreslås økt med 155 mill. kroner.

Kap. 911 Konkurransetilsynet

Post 01 Driftsutgifter

Arbeidet med konkurranseforholdene i dagligvarebransjen har vært et prioritert område for Konkurransetilsynet over flere år, og vil også være det i 2023. Den 12. januar 2023 ble tre nye tiltak på dagligvareområdet varslet, herunder undersøkelser av prisdannelse, lønnsomhet og marginer i dagligvarebransjen. Undersøkelsene skal gjennomføres av Konkurransetilsynet i løpet av 2023. Det foreslås på den bakgrunn å øke bevilgningen på kap. 911, post 01 med 3 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon i bevilgningen på kap. 900, post 21.

Videre foreslås bevilgningen økt med 670 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1 og med 610 000 kroner som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 4,3 mill. kroner.

Kap. 912 Klagenemndssekretariatet

Post 21 (Ny) Spesielle driftsutgifter

En av Klagenemndssekretariatets tilknyttede nemnder, Energiklagenemnda, har vedtatt omgjøring av et vedtak fattet i Reguleringsmyndigheten for energi (RME). Energiklagenemnda har videre fattet vedtak om at den klagende part skal få dekket sine saksomkostninger. Etter forvaltningsloven § 36, tredje ledd, er det organet som treffer avgjørelse om omgjøring som står ansvarlig for dekning av kostnadene. Det foreslås bevilget 565 000 kroner.

Overskridelsesfullmakt

Når et forvaltningsvedtak endres til gunst for en part, skal parten tilkjennes dekning for vesentlige kostnader som har vært nødvendige for å få endret vedtaket, jf. forvaltningsloven § 36, første ledd. Ifølge forvaltningsloven § 36, tredje ledd, er organet som treffer avgjørelsen ansvarlig for å dekke kostnadene. Klagenemndssekretariatet (KNSE) sitt budsjett er ikke dimensjonert for å dekke slike saksomkostningskrav, og det kan heller ikke anses som en ordinær driftsutgift.

Det er behov for en mer varig løsning for å dekke lignende saksomkostningskrav overfor KNSE sine nemnder, som gir etaten økt forutsigbarhet. Det foreslås på den bakgrunn en fullmakt til å overskride bevilgningen for å dekke eventuelle saksomkostninger knyttet til endring av påklagde vedtak til fordel for en part i medhold av forvaltningsloven § 36, i saker som behandles av klagenemndene som Klagenemndssekretariatet betjener, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 3912 Klagenemndssekretariatet

Post 01 Klagegebyr

Posten gjelder klagegebyr for Klagenemnda for offentlige anskaffelser (KOFA). I løpet av de siste seks årene har antallet rådgivende klagesaker falt, mens antallet klagesaker som gjelder ulovlige direkte anskaffelser har økt. Gebyrsatsen for rådgivende klagesaker er vesentlig høyere enn gebyrsatsen for klagesaker om ulovlige direkte anskaffelser. Videre har det blitt tilbakebetalt gebyr i flere saker de tre siste årene. Det forventes at denne trenden vil fortsette fremover, og at den vil medføre lavere inntekter på posten.

Bevilgningen foreslås redusert med 200 000 kroner.

Post 87 Overtredelsesgebyr

I Saldert budsjett er det bevilget 100 000 kroner til overtredelsesgebyr for ulovlige direkteanskaffelser som ilegges av Klagenemnda for offentlige anskaffelser. Det har allerede blitt fakturert overtredelsesgebyrer ut over størrelsen på bevilgningen, og det er sannsynlig at det vil bli fakturert ytterligere overtredelsesgebyrer som vil bli innbetalt i løpet av året. Det er usikkerhet knyttet til størrelsen grunnet både antall og type saker.

Bevilgningen foreslås økt med 10 mill. kroner.

Kap. 916 Kystverket

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

Det foreslås at bevilgningen økes med 58,5 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 5574 Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet, post 77 Sektoravgifter Kystverket. Endringen skyldes økt aktivitet i lostjenesten.

Det vises til omtale under kap. 922, post 71 om forlengelse av Radarsat-avtalen. Kystverket er en av brukeretatene av satellittdata fra avtalen. Kystverkets driftsbevilgning foreslås redusert med 1,3 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 922, post 71 til forlengelse av avtalen.

Bevilgningen foreslås redusert med 0,5 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 75 Tilskudd til særskilte prosjekter, jf. omtale under sistnevnte post.

Videre foreslås bevilgningen økt med 33,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og økt med 11,1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 101,2 mill. kroner.

Post 30 Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

Ansvaret for fiskerihavner er tilbakeført fra fylkeskommunene til staten fra 1. januar 2023. Bevilgningen på posten foreslås derfor økt med 37,4 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon under Kommunal- og distriktsdepartementets kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 60 Innbyggertilskudd.

På grunn av forsinkelser i enkelte av Kystverkets prosjekter, blant annet innseiling Borg, er det rom for å starte andre farvannsprosjekter i 2023 innenfor videreført ramme. Følgende farvannsutbedringer vil derfor startes opp i 2023:

innseiling Mo i Rana i Rana kommune, Nordland – ferdigstilles i 2025

utdyping Mortingbåen i Kinn kommune, Vestland – ferdigstilles i 2024

Videre foreslås bevilgningen økt med 22,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 59,9 mill. kroner.

Post 70 Tilskudd til overføring av gods fra vei til sjø, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 18,3 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 916, post 71 Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner. Tilskuddsordningen for overføring av gods fra vei til sjø foreslås avviklet.

Ordningen er utformet etter ESAs maritime retningslinjer, og dette innebærer flere begrensninger. Det har vært få søkere til ordningen, og utbetalingene har ligget lavt. Siden ordningen ble opprettet i 2017 har kun et fåtall prosjekter fått tilskudd. I 2022 var det ingen kvalifiserte søkere til ordningen, og i 2023 er det ingen aktive prosjekter.

Post 71 Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 18,3 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon på kap. 916, post 70 Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø, jf. omtale ovenfor. Videre foreslås tilsagnsfullmakten på posten økt fra 90 mill. kroner til 116,5 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Videre foreslås bevilgningen økt med 2,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Dette omfatter også lønns- og prisjustering av overførte midler fra kap. 916, post 70.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 20,8 mill. kroner.

Kap. 917 Fiskeridirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 10,5 mill. kroner for å dekke kostnader til etablering og drift av IT-systemer og rapporteringsløsninger i forbindelse med innføring av grunnrenteskatt i havbruksnæringen.

Det vises til omtale under kap. 922, post 71 om forlengelse av Radarsat-avtalen. Fiskeridirektoratet er en av brukeretatene av satellittdata fra avtalen, og direktoratets driftsbevilgning foreslås redusert med 0,5 mill. kroner til inndekning av forlengelse av avtalen.

Videre foreslås bevilgningen økt med 4,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Bevilgningen foreslås økt med 1,1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 15,6 mill. kroner.

Post 22 Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

På grunnlag av endret anslag for inntektene fra fiskeriforskningsavgiften, jf. nærmere omtale under kap. 5574, post 74, foreslås det å øke bevilgningen med 25,6 mill. kroner.

Videre foreslås bevilgningen økt med 205 000 kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 25,8 mill. kroner.

Kap. 919 Diverse fiskeriformål

Post 61 Tilskudd til kommunale ungdomsfiskeprosjekt

Posten gjelder en søknadsbasert tilskuddsordning for kommuner som legger til rette for at ungdom kan delta i ungdomsfisket i 2023. På grunn av stor interesse for ordningen foreslås det å øke bevilgningen med 1 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon av kap. 900, post 21.

Post 77 Tilskudd til kystrekeflåten

Posten ble opprettet i 2023 som en ekstraordinær ordning for å avhjelpe den økonomiske situasjonen for kystekeflåten, som har en særlig krevende situasjon som følge av høye drivstoffpriser og økende CO₂-avgift. Nytt omsetningskrav for biodrivstoff til sjøfart og fiske fra 1. oktober 2023 forventes å øke drivstoffkostnadene ytterligere. På den bakgrunn foreslås bevilgningen økt med 2 mill. kroner.

Videre foreslås bevilgningen økt med 449 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 2,4 mill. kroner.

Kap. 920 Norges forskningsråd

Post 50 Tilskudd til næringsrettet forskning

Mineralutvinning medfører påvirkning på natur, miljø og lokalsamfunn. For å legge til rette for en fremtidsrettet og bærekraftig mineralnæring er det behov for å avklare behovet for forskning på mange områder fremover, som f.eks. miljømessig og sosial bærekraft, teknologi, disponering og alternativ bruk av overskuddsmasser og utvinning. På bakgrunn av dette foreslås det å øke bevilgningen med 5 mill. kroner til å innhente kunnskap og kartlegge behovet for forskning på området.

Videre foreslås bevilgningen økt med 33,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 38,2 mill. kroner.

Kap. 922 Romvirksomhet

Post 70 Kontingent i European Space Agency (ESA)

Det ble i statsbudsjettet for 2023 bevilget 219,2 mill. kroner til obligatorisk kontingent i Den europeiske romfartsorganisasjonen, ESA. Kontingenten betales i euro. På ESAs ministerrådsmøte i november ble den samlede kontingenten økt og Norge er forpliktet til å betale 2,33 pst. av denne for 2023. Isolert innebærer dette en økning på 0,5 mill. euro eller 5,1 mill. kroner. Videre har kronen svekket seg, og det anslås at bevilgningsbehovet øker med ytterligere 19,6 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås økt med 24,7 mill. kroner.

Post 71 Internasjonal romvirksomhet

Det ble i statsbudsjettet for 2023 bevilget 536,4 mill. kroner til internasjonal romvirksomhet. Bevilgningen dekker ESAs industrirettede romprogrammer, Esrange Andøya Special Project (EASP)-avtalen med Tyskland, Frankrike, Sveits og Sverige og bidrag til utdanningskontoret ESERO ved Andøya Space. Midlene utbetales i hovedsak i euro. Med justering for inflasjon og endrede valutakurser anslås det et økt bevilgningsbehov på 41,9 mill. kroner.

I forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2022 ble det bevilget midler for å forlenge Radarsat-avtalen med Canada. Dette var en midlertidig løsning for å sørge for at norske brukeretater får tilgang til satellittdata etter at den europeiske jordobservasjonssatellitten Sentinel-1B sluttet å virke i desember 2021. Planen med den opprinnelige Radarsat-avtalen var at en permanent løsning skulle være på plass med den nye satellitten Sentinel-1C allerede sommeren 2023. Grunnet forsinkelser vil ikke Sentinel-1C være operativ før en gang i løpet av 2024. Det er derfor nødvendig med ytterligere tilgang til bilder fra Radarsat for å dekke offentlige etaters behov i 2024. Bevilgningsbehovet utgjør samlet 15,4 mill. kroner med valutakurs per 1. mars 2023, fordelt på årene 2023 og 2024, herav 7,8 mill. kroner i 2023. Det er behov for å inngå kontrakt i 2023 om utbetaling av midler i 2024. Det foreslås at utgiftsøkningen dekkes inn av de departementene som har de største brukeretatene av dataene. Foruten Nærings- og fiskeridepartementet omfatter dette Forsvarsdepartementet, Olje- og energidepartementet og Klima- og miljødepartementet.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 49,7 mill. kroner. Det foreslås videre en bestillingsfullmakt på 750 000 dollar, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 73 EUs romprogrammer

Norge har forpliktet seg til å utbetale om lag 3,7 mrd. kroner til deltakelse i EUs romprogram for perioden 2021–2027. Det er også gjenværende forpliktelser knyttet til programperioden 2014–2020. Den endelige summen er avhengig av størrelsen på Norges økonomi sammenlignet med EU, inflasjon og valutakurs. Utbetalinger gjøres i august hvert år. I Saldert budsjett 2023 er det bevilget 572 mill. kroner til deltakelse i EUs romprogram, som skal dekke både nåværende og gamle forpliktelser og utgifter til EUs rombyrå. Regnskapet for romprogrammet gjøres opp to år etter det gjeldende året. Det innebærer at det i 2023 skal justeres for endringer i 2021. EUs romprogram ble forsert i 2021, gjennom at man akselererte byggingen av andregenerasjons Galileo-satellitter. For Norges del utgjør endringen 18 mill. euro. Dette vil innebære reduksjoner i fremtidige innbetalinger. I tillegg er det justeringer for etterslep på tidligere forpliktelser for perioden 2014–2020 og til EUs rombyrå. Disse er begge på 0,2 mill. euro. Samlet utgjør dette et økt bevilgningsbehov på 202,6 mill. kroner.

Det er videre behov for å justere for endret valutakurs. Dette utgjør 56,5 mill. kroner.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 259,1 mill. kroner.

Post 95 Egenkapital Space Norway AS

For å bidra til å løse kommunikasjonsutfordringer i nord er det gitt tilsagn om tilførsel av inntil 101 mill. USD i egenkapital til Space Norway AS for å realisere et prosjekt basert på to satellitter som skal gi bredbåndsdekning i hele Arktis, jf. Prop. 55 S (2017–2018) Space Norway AS og prosjekt for satellittkommunikasjon i nordområdene og Innst. 330 S (2017–2018). Så langt er 54 mill. USD tilført selskapet i egenkapital. Kapitalen tilføres selskapet over flere år, i takt med prosjektets kapitalbehov.

I Saldert budsjett 2023 er det bevilget 346,9 mill. kroner. Justert for endring i valutakurs og fremdrift i programmet er prosjektets egenkapitalbehov for 2023 nå anslått til 485,5 mill. kroner, tilsvarende 47 mill. USD. Med dette vil hele beløpet på 101 mill. USD være innfridd.

Bevilgningen foreslås økt med 138,6 mill. kroner.

Kap. 923 Havforskningsinstituttet

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Lofoten-Vesterålen Havobservatorium består av en kabel som er påmontert noder og sensorer som detekterer ulike data i vannmassene. Dataene benyttes i forskning og overvåking av marint miljø. Kabelen og flere av nodene ble ødelagt i 2021. Arbeidet med å forberede reetablering av havobservatoriet ble satt i gang i 2022.

Havforskningsinstituttet har arbeidet med å finne en teknisk løsning som er mer robust og enklere å vedlikeholde enn opprinnelige planer. Dette reduserer samlet kostnad fra 60,4 mill. kroner til 57,8 mill. kroner, samtidig som fremdriften i reetableringen er forskjøvet.

Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 4,5 mill. kroner i 2023. Det foreslås videre en bestillingsfullmakt på 14 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Videre foreslås bevilgningen økt med 1,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 3,5 mill. kroner.

Kap. 924 Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer

Post 70 Tilskudd

I 2023 er det bevilget 262 mill. kroner til Norges deltakelse i deler av investeringsprogrammet InvestEU. Bevilgningen dekker det norske bidraget til tapsavsetning, administrasjonsutgifter og deltakelse i InvestEU-portalen. Regjeringen har bedt om Stortingets samtykke til inngåelse av avtaler med EU om norsk tilknytning til InvestEU, jf. Prop. 52 S (2022–2023). Etter et eventuelt samtykke fra Stortinget, kan Norges deltakelse i programmet formaliseres og innarbeides i mandatene til Den europeiske investeringsbanken (EIB), Det europeiske investeringsfondet (EIF) og Den nordiske investeringsbanken (NIB).

Planen for Norges overføringer til tapsavsetningen til InvestEU fremgår av avtalene i Prop. 52 S (2022–2023). Totalsummen i euro for hele programperioden er i tråd med tidligere anslag for norsk deltakelse. Størrelsen på de årlige overføringene vil variere. Kronekursen har svekket seg betydelig den siste tiden. Det innebærer at anslaget for Norges totalbidrag til tapsavsetning i norske kroner øker fra om lag 1 822 mill. kroner til om lag 2 036 mill. kroner med valutakurs per 1. mars 2023.

På grunn av forsinkelser i EUs implementering og klargjøring av vilkårene for norsk deltakelse i programmet ble ikke Norges andel av tapsavsetningen for 2021 og 2022 overført til EU i 2022, jf. omtale i Prop. 26 S (2022–2023). Følgelig legges det opp til at Norges andel for de tre første årene av programperioden skal overføres i 2023. Dette utgjør til sammen om lag 50,6 mill. euro som er beregnet å utgjøre 558,8 mill. kroner basert på valutakurs per 1. mars 2023.

I tillegg kommer utgifter til administrasjon og deltakelse i InvestEU-portalen i 2023, som utgjør i underkant av 0,2 mill. euro. Justert for valutakurs per 1. mars vil utgiftene til InvestEU utgjøre totalt om lag 560,6 mill. kroner i 2023. På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen med 298,6 mill. kroner.

Det er også behov for å justere tilsagnsfullmakten for den gjenværende tapsavsetningsforpliktelsen for norsk deltakelse i InvestEU. Behovet for å øke tilsagnsfullmakten skyldes primært endring i valutakursen. I tillegg skyldes om lag 20 mill. kroner forskyvning av utbetalinger mellom årene. Det foreslås at tilsagnsfullmakten økes med 177 mill. kroner, til 1 477 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Videre foreslås bevilgningen økt med 6,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 305,5 mill. kroner.

Kap. 926 Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er ikke tilstrekkelig til å opprettholde dagens toktaktivitet, i hovedsak som følge av økte drivstoffkostnader. Det foreslås å øke bevilgningen med 46 mill. kroner. Økningen foreslås dekket inn av økte inntekter fra fiskeriforskningsavgiften, jf. omtale under kap. 5574, post 74.

Videre foreslås bevilgningen økt med 2,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. og med 0,5 mill. kroner som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 49,4 mill. kroner.

Kap. 928 Annen marin forskning og utvikling

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Formålet til forskningsprosjektet GoNorth er å fremme norsk forskningsinnsats i og om Polhavet. Innsatsen skal øke kunnskapen om bl.a. klimaendringer, næringslivets muligheter, samt Norges rolle og posisjon som arktisk kyststat og ledende polar- og havnasjon. Toktene planlegges gjennomført sammen med utenlandske partnere.

Det ble i statsbudsjettet for 2023 bevilget 10 mill. kroner til gjennomføring av GoNorths tokt i Polhavet. Beløpet har vist seg å ikke være tilstrekkelig, bl.a. grunnet økte kostnader til drivstoff og personell. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 5 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 118, post 70 under Utenriksdepartementet.

Videre foreslås bevilgningen økt med 0,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 5,8 mill. kroner.

Kap. 935 Patentstyret

Post 01 Driftsutgifter

Patentstyrets arkivsystem er en del av Patentstyrets system for søknadsbehandling. Etter pålegg fra Arkivverket må Patentstyret blant annet gjennomføre en mediekonvertering av papirarkivet. Kostnadene er anslått til 10 mill. kroner. Dette bør gjennomføres før etaten flytter til nye lokaler for å unngå kostnader til oppbevaring av papirarkiv. Lisens- og driftskostnadene forventes å øke med om lag 2,8 mill. kroner i forbindelse med overgang til skybaserte løsninger. De økte utgiftene vil inngå i vurderingen av kravet til at utgifter og gebyr- og avgiftsinntekter skal gå i balanse over tid.

Videre foreslås bevilgningen økt med 1,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og 1 mill. kroner som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 15,5 mill. kroner.

Kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Den 7. oktober 2022 inngikk Telenor ASA avtale om salg av en minoritetspost på 30 pst. i det nyetablerte fiberselskapet Telenor Fiber AS. Salgssummen var om lag 10,8 mrd. kroner. Det nye selskapet eier de passive elementene i fibernettet i Norge, som omfatter omtrent 130 000 kilometer med kabler som leverer tjenester til om lag 560 000 husstander. Transaksjonen ble gjennomført 1. februar 2023. Kjøpere var et konsortium bestående av det amerikanske investeringsselskapet Kohlberg Kravis Roberts & Co og Oslo Pensjonsforsikring. Telenor beholder kontroll over Telenor Fiber AS og vil fortsatt ha ansvaret for de operasjonelle prosessene. I avtalen med kjøperne har Telenor ASA en forkjøpsrett ved et ev. fremtidig salg av minoritetsandelen i Telenor Fiber AS. Med bakgrunn i hensynet til nasjonal kontroll og hvordan andre samfunnsmessige hensyn best kan ivaretas, inngikk Nærings- og fiskeridepartementet og Telenor en avtale i forbindelse med salget av minoritetsposten om at Nærings- og fiskeridepartementet kan overta forkjøpsretten dersom Telenor ikke ønsker å benytte denne ved et ev. salg. Det foreslås en fullmakt til å kunne utøve denne forkjøpsretten dersom det blir aktuelt og dermed erverve 30 pst. av aksjene i Telenor Fiber AS, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 72 Tilskudd til pensjonsforpliktelser, Mantena AS

Det vises til Innst. 401 S og Prop. 1 S (2016–2017) hvor det ble etablert en tilskuddsordning med ramme på 320 mill. 2017-kroner til en overgangsordning i Mantena AS for eldre ansatte som ikke fikk videreført sitt medlemskap i Statens pensjonskasse. Basert på utbetalinger i perioden 2019–2022, relevant prisjustering og selskapets anslag på utgifter for 2023 vil ovennevnte ramme nås. 2023 blir dermed siste år med utbetaling. På dette grunnlag foreslås bevilgningen redusert med 4,7 mill. kroner.

Videre foreslås bevilgningen økt med 1,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås posten redusert med 3,6 mill. kroner.

Kap. 2421 Innovasjon Norge

Post 50 Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

Bevilgningen foreslås økt med 17,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. For å opprettholde fremdrift i utviklingen av prosjektet «En vei inn» og legge til rette for utvidelse med flere pilotaktører, foreslås det å bruke inntil 15 mill. kroner av økningen til dette arbeidet i tillegg til 10 mill. kroner som allerede er avsatt innenfor bevilgningen på posten til formålet i 2023.

Låneordningen for skip i nærskipsfart og fiskefartøy – utvidelse av målgruppen

Innenfor rammen av innovasjonslåneordningen disponerer Innovasjon Norge en særskilt ramme til lån til bygging av miljøvennlige skip i nærskipsfart og fiskefartøy. Rammen er 470 mill. kroner i 2023. Det er for årene 2020-2023 bevilget til sammen 385 mill. kroner til tapsavsetning over kap. 2421, post 50 og 54. Det er lagt til grunn at tapsavsetningen skal utgjøre 50 pst. av utestående lån og lånetilsagn. Innovasjon Norge hadde per utgangen av april 2023 gitt lånetilsagn på til sammen 250 mill. kroner, som innebærer at 125 mill. kroner av tapsavsetningen var bundet opp. Det gjensto dermed 260 mill. kroner av tapsavsetningen som ikke var bundet opp.

For norsk innenriks skipsfart og fiske har Stortinget fastsatt mål om å halvere utslippene innen 2030. Internasjonale klimamål og utvikling av nye regler for skipsfarten gjennom Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen (IMO) og EU kan i tillegg bidra til at det blir et stort internasjonalt marked med eksportmuligheter for norsk maritim næring. For å stimulere til økt bruk av ordningen foreslår regjeringen å utvide den til å omfatte flere skipstyper, eksempelvis skip til havbruksnæringen, offshoreskip og ferger. En utvidelse kan bidra til å fremskynde grønn omstilling i maritim næring.

Post 71 Innovative næringsmiljøer, kan overføres

Bevilgningen ble redusert med 75 mill. kroner ved nysalderingen av 2022-budsjettet. Samtidig ble det etablert en tilsagnsfullmakt for posten på tilsvarende beløp. Dette ble gjort for bedre å ivareta føringene om realistisk budsjettering i Stortingets bevilgningsreglement. Ved utgangen av 2022 var 40,3 mill. kroner av tilsagnsfullmakten bundet opp i tilsagn. Det er bevilget 115,5 mill. kroner for 2023, i tillegg kommer overførte midler fra 2022 på 78,9 mill. kroner som i sin helhet var bundet opp i tilsagn. Basert på Innovasjon Norges utbetalingsprognoser vil det være tilstrekkelig med en bevilgning på 35,5 mill. kroner, samt de overførte midlene fra 2022, for å dekke de utbetalingene som forventes å komme i 2023. Bevilgningen foreslås følgelig redusert med 80 mill. kroner. Samtidig foreslås det en tilsagnsfullmakt på posten på 155 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Videre foreslås bevilgningen økt med 2,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 77,5 mill. kroner.

Post 75 Grønn plattform, kan overføres, kan nyttes under post 50, 71 og 76

I Saldert budsjett 2023 er det en tilsagnsfullmakt knyttet til posten på 420 mill. kroner. Utbetalingene har vært krevende å anslå, og i 2022 ble det utbetalt et langt lavere beløp enn forventet. Bevilgningen i Saldert budsjett 2022 på 217,7 mill. kroner ble i nysalderingen satt ned til 114 mill. kroner. Det ble kun utbetalt 69 mill. kroner i 2022, og 45 mill. kroner ble tilbakeført til statskassen.

For å kunne lyse ut nye prosjekter i 2023 i det omfang som ble signalisert til Stortinget i statsbudsjettet for 2023, foreslås det å øke tilsagnsfullmakten med 170 mill. kroner, til 590 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Økningen må ses i sammenheng med endringene som ble gjort i nysalderingen av statsbudsjettet for 2022, samt oppdaterte prognoser for utbetalinger fra Innovasjon Norge.

Bevilgningen foreslås økt med 4,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Basert på foreliggende utbetalingsprognoser vil bevilgningen for 2023 inklusiv dette tillegget være tilstrekkelig til å dekke de utbetalingene som forventes å komme i 2023, inkludert de utbetalingene som måtte komme som følge av nye tilsagn gitt i 2023. Siden det er knyttet stor usikkerhet til utbetalingsprognosene også for 2023, foreslås det å tilføye posten stikkordet «kan overføres», jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 76 Miljøteknologi, kan overføres

Bevilgningen ble redusert med 300 mill. kroner i nysalderingen av 2022-budsjettet, og tilsagnsfullmakten ble økt tilsvarende. Ved utgangen av 2022 var 880,1 mill. kroner av tilsagnsfullmakten på 1 050 mill. kroner bundet opp i tilsagn.

Basert på Innovasjon Norges prognoser vil bevilgningen for 2023 ikke være tilstrekkelig for å dekke forventede utbetalinger i 2023, inkludert de utbetalinger som følge av nye tilsagn gitt i 2023. Det foreslås at bevilgningen økes med 85 mill. kroner. Videre foreslås det at tilsagnsfullmakten økes med 215 mill. kroner, til 845 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Videre foreslås bevilgningen økt med 8,6 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 93,6 mill. kroner.

Avvikling av Investeringsfondet for Nordvest-Russland og Øst-Europa

Investeringsfondet for Nordvest-Russland og Øst-Europa skal fremme næringssamarbeid med Russland, andre tidligere Sovjetrepublikker og mellom- og østeuropeiske land utenfor EU. Fondet fikk sin nåværende innretning i 2019 med bakgrunn i et Dok. 8-forslag om videreføring og sammenslåing av de to ulike fondene for Nord-vest-Russland og Øst-Europa, som ble opprettet i henholdsvis 1996 og 1997. Fondet har kun gjort et fåtall investeringer i året og har hatt begrenset effekt på næringssamarbeidet mellom Norge og mandatområdet. Samtidig er det relativt store kostnader knyttet til å drive investeringsvirksomheten. Regjeringen foreslår derfor at fondet avvikles. Regjeringen vil vurdere muligheten for å overføre midlene til andre kapitalvirkemidler eller fond.

Tabell 2.1 Endring av bevilgninger under kap. 2440 og 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i Petroleumsvirksomheten.

(i mill. kroner)

Kap./post/underpost

Saldert budsjett 2023

Forslag til ny bevilgning for 2023

Endring

Kap. 2440

30

Investeringer

28 300

27 000

-1 300

Sum kap. 2440

28 300

27 000

-1 300

Kap. 5440

24.1

Driftsinntekter

591 700

394 800

-196 900

24.2

Driftsutgifter

-47 800

-86 900

-39 100

24.3

Lete- og feltutviklingsutgifter

-1 200

-2 100

-900

24.4

Avskrivninger

-27 000

-29 400

-2 400

24.5

Renter av statens kapital

-2 400

-2 700

-300

24

Driftsresultat

513 300

273 700

-239 600

30

Avskrivninger

27 000

29 400

2 400

80

Renter av statens kapital

2 400

2 700

300

Sum kap. 5440

542 700

305 800

-236 900

Kontantstrøm til SDØE:

Innbetalinger

91 700

394 800

-196 900

Utbetalinger

77 300

116 000

38 700

Netto kontantstrøm fra SDØE

514 400

278 800

-235 600

Fondet forvaltes i dag av en privat forvalter, etter avtale med Innovasjon Norge, som forvalter statens eierskap i fondet. Det foreslås at Nærings- og fiskeridepartementet gis fullmakt til å starte avviklingen av fondet, jf. forslag til romertallsvedtak. De budsjettmessige konsekvensene vil inngå i statsbudsjettfremlegget for 2024. Tilbakeføring av ledig kapital i fondet forutsettes å finne sted ved utløp av oppsigelsestiden for avtalen mellom privat forvalter og Innovasjon Norge.

Kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten

Bevilgningen på kap. 2440, post 30 Investeringer foreslås redusert med 1,3 mrd. kroner. Reduksjonen skyldes hovedsakelig lavere utbyggingsinvesteringer på Wisting som følge av utsatt investeringsbeslutning for prosjektet.

Anslaget på kap. 5440, underpost 24.1 Driftsinntekter reduseres med 196,9 mrd. kroner. Reduksjonen skyldes i hovedsak redusert gasspris. Det er lagt til grunn en oljepris på 779,4 kroner per fat og en gasspris 6,7 kroner per Sm³, mot hhv 912,4 kroner per fat og 11,4 kroner per Sm³ i Saldert budsjett 2023.

Anslaget på kap. 5440, underpost 24.2 Driftsutgifter øker med 39,1 mrd. kroner. Økningen skyldes høyere betalinger ved kjøp av tredjepartsgass og høyere produksjonskostnader som følge av høyere elektrisitetsutgifter, utgifter knyttet til CO₂-utslipp og vedlikehold.

Anslaget på kap. 5440, underpost 24.3 øker med 900 mill. kroner på grunn av modning av leteplaner og deltakelse i brønner hvor det er store deltakerandeler for SDØE.

Ovennevnte endringer i underposter medfører at SDØEs anslåtte driftsresultat reduseres med 239,6 mrd. kroner, fra 513,3 mrd. kroner til 273,7 mrd. kroner.

Anslaget på kap. 5440, post 30 Avskrivninger øker med 2,4 mrd. kroner, mens post 80 Renter av statens kapital øker med 300 mill. kroner.

Samlet innebærer forslaget at netto kontantstrøm fra SDØE reduseres med 235,6 mrd. kroner fra 514,4 mrd. kroner til 278,8 mrd. kroner.

Kap. 2460 Eksportfinansiering Norge

Post 90 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – alminnelig garantiordning

Posten gjelder lån til Eksportfinansiering Norge (Eksfin) for å dekke utbetalinger under Alminnelig garantiordning. Ved utgangen av 2022 var lånet til Eksfin 11,8 mrd. kroner. I Saldert budsjett 2023 ble det bevilget 1 mrd. kroner til økt utlån. Oppdatert anslag for lånebehov i 2023 er nå redusert med 600 mill. kroner, og bevilgningen foreslås derfor redusert tilsvarende.

Kap. 3951 Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

Post 90 Avdrag

I Saldert budsjett 2023 er avdragene på Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS’ lån anslått til 20,9 mill. kroner. Endret rentenivå og justerte betalingsplaner innebærer at avdragene blir 800 000 kroner lavere enn tidligere lagt til grunn. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 800 000 kroner.

Kap. 5325 Innovasjon Norge

Post 53 (Ny) Tilbakeføring av ubrukte tiltakspakkemidler

Innovasjon Norge skal tilbakebetale midler til statskassen for annullerte tilsagn i 2022 på koronatiltak bevilget over kap. 2421, post 50 i 2020 og 2021. Dette foreslås inntektsført på en ny inntektspost.

Det er lagt opp til å holde tilbake noen annullerte midler for å dekke kostnader knyttet til oppfølging av gjenværende, ikke utbetalte tilsagn om ekstraordinært innovasjonstilskudd, omstillingstilskudd til reiselivsnæringen mv. Beløpet som foreslås tilbakebetalt i 2023, fordeler seg om lag slik på de midlertidige ordningene:

(i 1 000 kroner)

Ekstraordinært innovasjonstilskudd

20 000

Omstillingstilskudd til reiselivs- og eventbransjen

50 000

Ekstraordinært mentortilskudd

100

Tilskudd til klynger

900

Tilskudd til private innovasjonsmiljøer

500

Sum

71 500

Det foreslås en bevilgning på 71,5 mill. kroner.

Post 70 Låneprovisjoner

Innovasjon Norge betaler en låneprovisjon på 0,4 pst. av sine innlån i statskassen. Provisjonen innbetales etterskuddsvis. Låneprovisjon for 2022 som innbetales i 2023, utgjør i underkant av 68,9 mill. kroner. Bevilgningen foreslås redusert med 4,1 mill. kroner.

Post 92 Låneordning for pakkereisearrangører – avdrag

Det er bevilget 38 mill. kroner for 2023. Beløpet var basert på betalingsplan som lå til grunn for lånene for 2023. Som følge av ekstraordinære innfrielser og konstaterte tap i 2022 vil ordinære avdrag i 2023 bli noe redusert. Bevilgningen foreslås redusert med 3,6 mill. kroner.

Kap. 5329 Eksportkredittordningen

Post 71 (Ny) Tilbakeføring av tilskudd til forvaltning av Eksportkredittordningen

I 2021 mottok Eksportfinansiering Norge 60,5 mill. kroner i tilskudd til forvaltning av eksportkredittordningen for perioden 1. juli – 31. desember 2021. Av dette ble 50,5 mill. kroner utgiftsført. Det foreslås at de resterende 10 mill. kroner tilbakeføres statskassen.

Kap. 5460 Eksportfinansiering Norge

Post 51 (Ny) Tilbakeføring av tapsavsetning for risikoavlastningsordningen for garantier til Reisegarantifondet

Risikoavlastningsordningen for garantier for Reisegarantifondet ble avviklet 31. desember 2021. Da ordningen ble etablert, ble det bevilget et tilskudd til tap på 420 mill. kroner, jf. omtale i Prop. 107 S (2020–2021). I 2022 ble 380 mill. kroner av tapsavsetningen tilbakeført, jf. omtale i Prop. 26 S (2021–2022). Per 1. januar 2023 utgjorde tapsavsetning 40 mill. kroner, mens gjenstående garantiansvar var på 29 mill. kroner. Det foreslås derfor å tilbakeføre 11 mill. kroner til statskassen.

Post 55 (Ny) Tilbakeføring av midler fra lånegarantiordningen ifm. krigen i Ukraina

Lånegarantiordningen ble avviklet 31. desember 2022. Da ordningen ble etablert, ble det bevilget et tilskudd til tap under ordningen på 120 mill. kroner og 5 mill. kroner til forvaltning av ordningen, jf. omtale i Prop. 78 S (2021–2022). Eksfin har ikke innvilget noen garantier under ordningen, og det vil ikke påløpe ytterligere utgifter til administrasjon av ordningen. Det foreslås derfor å tilbakeføre 124,8 mill. kroner til statskassen.

Post 90 Avdrag på lån knyttet til bruk av trekkfullmakt under Alminnelig garantiordning

Posten gjelder avdrag på lån til Eksportfinansiering Norge (Eksfin) knyttet til utbetalinger under Alminnelig garantiordning. Det anslås nå at Eksfin i 2023 vil kunne betale 2,75 mrd. kroner i avdrag. Bevilgningen foreslås derfor økt med 2 749 mill. kroner til 2 750 mill. kroner.

Kap. 5574 Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet

Post 74 Fiskeriforskningsavgift

Fiskeriforskingsavgiften utgjør 1,35 pst. av førstehåndsomsetningen av villfisk. Fiskeridirektoratet har oppdatert prognosen for førstehåndsverdien fra norske fiskeri. Det oppdaterte anslaget innebærer økte inntekter fra fiskeriforskningsavgiften på 71,6 mill. kroner. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 71,6 mill. kroner.

Inntektene fra fiskeriforskingsavgiften finansierer normalt disse utgiftspostene:

Kap. 917 Fiskeridirektoratet, post 22, Fiskeriforskning og -overvåking

Kap. 919 Diverse fiskeriformål, post 76 Tilskudd til fiskeriforskning

Kap. 923 Havforskningsinstituttet, post 22 Fiskeriforskning og -overvåking.

På grunn av økte toktkostnader som følge av økte drivstoffpriser foreslås det at deler av inntektene benyttes til å øke bevilgningen på kap. 926 Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy, post 01 Driftsutgifter. Det foreslås at den økte inntekten blir fordelt på utgiftspostene ved at bevilgningen på kap. 917, post 22 økes med 25,6 mill. kroner og kap. 926, post 01 økes med 46 mill. kroner.

Post 75 Tilsynsavgift Justervesenet

Det foreslås å øke bevilgningen med 7 mill. kroner, jf. forslag under kap. 902 Justervesenet, post 01.

Post 76 Kontrollavgift fiskeflåten

Kontrollavgift fiskeflåten beregnes som 0,22 pst. av førstehåndsverdien av villfanget fisk. Avgiften påligger ikke flåten under 15 meter. Flåten over 15 meter står for om lag 80 pst. av førstehåndsomsetningen. Fiskeridirektoratet har lagt frem oppdatert anslag for første-håndsverdien av villfanget fisk for 2023. Det anslås nå en førstehåndsverdi på 30,9 mrd. kroner. Med nytt anslag for førstehåndsverdien av villfanget fisk for 2023 øker anslaget for kontrollavgift fiskeflåten med 8 mill. kroner sammenlignet med saldert budsjett.

Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 8 mill. kroner.

Post 77 Sektoravgifter Kystverket

Det vises til omtale under kap. 916 Kystverket, post 01. Bevilgningen foreslås økt med 58,5 mill. kroner.

Kap. 5612 Renter fra Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

Post 80 Renter

Det vises til omtale under kap. 3951, post 90. I Saldert budsjett 2023 ble renteinnbetalingene anslått til 11,9 mill. kroner. På bakgrunn av nye anslag foreslås det å øke bevilgningen med 7 mill. kroner.

Kap. 5614 Renter under Eksportfinansiering Norge

Post 80 Renter fra lån til Alminnelig garantiordning

I Saldert budsjett 2023 ble renteinnbetalingene anslått til 129 mill. kroner. Som følge av renteøkninger vil innbetalingene bli høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett. Det foreslås å øke bevilgningen med 92 mill. kroner.

Kap. 5625 Renter og utbytte fra Innovasjon Norge

Post 80 Renter på lån fra statskassen

I Saldert budsjett 2023 ble renteinnbetalingene anslått til 675 mill. kroner. De faktiske rentene på Innovasjon Norges innlån som er inngått så langt og der det er renteforfall i 2023, har lavere rentesatser enn det som ble lagt til grunn for bevilgningsforslaget i Prop. 1 S for 2023. Det anslås nå at renteinntektene vil utgjøre i underkant av 500 mill. kroner i 2023. Bevilgningen foreslås derfor redusert med 175 mill. kroner.

Post 81 Rentemargin, innovasjonslåneordningen

Innovasjon Norges innovasjonslåneordning finansieres med innlån fra statskassen hvor renten følger statspapirer med tilsvarende løpetid. Ordningens administrasjonskostnader dekkes av rentemarginen mellom innlån og utlån. Nettobeløpet, etter at administrasjons-kostnadene er dekket, skal tilbakeføres statskassen i påfølgende år. Netto rentemargin ble i 2023 budsjettert til 22 mill. kroner. Det faktiske beløpet ble 20,7 mill. kroner. Bevilgningen foreslås derfor redusert med 1,3 mill. kroner.

Post 82 Låneordning for pakkereisearrangører – renter

Det vises til omtale under kap. 5325, post 92. Som følge av ekstraordinære innfrielser og konstaterte tap i 2022 forventes renteinntektene i 2023 å bli noe lavere. Bevilgningen foreslås redusert med 200 000 kroner.

Post 85 Utbytte, lavrisikolåneordningen

Det er satt et krav om at Innovasjon Norges egenkapitalandel for lavrisikolåneordningen skal være på 10,5 pst. Alt overskytende overskudd når egenkapitaldekning på 10,5 pst. er nådd, skal tilbakeføres til staten. Overskuddet for 2022 ble budsjettert til 100 mill. kroner, mens årsregnskapet viser et overskudd på om lag 104,6 mill. kroner. Bevilgningen foreslås derfor økt med 4,6 mill. kroner.

Kap. 5656 Aksjer under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning

Post 85 Utbytte

Basert på opplysninger fra selskapene anslås det at utbytteinntektene i 2023 vil utgjøre om lag 41,8 mrd. kroner fra Nærings- og fiskeridepartementets selskaper utenom Equinor. Dette er en økning på 7,2 mrd. kroner fra anslaget på 34,6 mrd. kroner i Saldert budsjett 2023, jf. tabellen under. Utbyttene fra de børsnoterte selskapene utenom Equinor anslås å bli 23,9 mrd. kroner, sammenlignet med 17,6 mrd. kroner i Saldert budsjett 2023. Anslag for utbytter fra de børsnoterte selskapene er basert styrenes forslag til utbytte for regnskapsåret 2022.

Tabell 2.2 Utbytteanslag

(i mill. kroner)

Saldert budsjett 2023

RNB 2023

Endring

Børsnoterte selskaper:

Aker Solutions ASA

12,0

30,1

18,1

DNB Bank ASA

5 139,5

6 589,1

1 449,6

Kongsberg Gruppen ASA

295,1

1 064,0

768,9

Norsk Hydro ASA

2 410,1

4 005,1

1 595,0

Telenor ASA

7 023,5

7 099,1

75,6

Yara International ASA

2 767,2

5 073,2

2 306,0

Unoterte selskaper:

Argentum Fondsinvesteringer AS

500,0

500,0

0,0

Baneservice AS

35,0

61,0

26,0

Mesta AS

30,0

30,0

0,0

Nammo AS

100,0

127,0

27,0

Posten Norge AS

600,0

0,0

-600,0

Statkraft SF

15 677,0

17 213,0

1 536,0

Sum

34 589,4

41 791,4¹

7 202,0¹

¹ Summene er noe mindre enn kolonnene skulle tilsi pga. avrunding.

Utbyttene fra de unoterte selskapene anslås å bli til sammen 17,9 mrd. kroner. Anslagene er usikre og avhenger av selskapenes endelige regnskapstall for 2022 og selskapenes utvikling. For Statkraft SF, Nammo og Baneservice AS er utbytteanslagene økt på grunn av bedre resultater enn det som ble lagt til grunn i Saldert budsjett 2023. For Posten Norge AS er utbytteanslaget redusert på grunn av svakere resultat enn det som ble lagt til grunn i Saldert budsjett 2023. Samlet foreslås det at bevilgningen økes med 7 202 mill. kroner.

Kap. 5685 Aksjer i Equinor ASA

Post 85 Utbytte

Equinor utbetaler utbytte fire ganger i året. I løpet av et kalenderår utbetales utbyttet for tredje og fjerde kvartal fra foregående kalenderår, samt første og andre kvartal i inne-værende kalenderår. Styret fastsetter utbytte for første til og med tredje kvartal, etter fullmakt fra generalforsamling. Generalforsamlingen fastsetter utbyttet for fjerde kvartal og året som helhet.

Equinors ordinære utbytte for tredje kvartal 2022 er 0,2 USD per aksje og et ekstraordinært utbytte på 0,7 USD per aksje. Equinors styre har foreslått et ordinært utbytte for fjerde kvartal 2022 på 0,3 USD per aksje og et ekstraordinært utbytte 0,6 USD per aksje. Videre har Equinors styre signalisert at det vil bli betalt ordinært utbytte på 0,3 USD og ekstraordinært utbytte på 0,6 USD per aksje i første og andre kvartal 2023, som legges til grunn for budsjettformål. Det innebærer et samlet utbytte på 3,6 USD per akse til utbetaling i 2023. Med en antatt valutakurs på 10 USD/NOK, lik selskapets prognose ved annonsering, gir det en anslått utbetaling på om lag 76,6 mrd. kroner i 2023.

Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 61 592,3 mill. kroner.

Andre saker

Langsiktig utbytteforventning – Statkraft

I 2017 ble det etablert en ny langsiktig utbytteforventning for Statkraft. Det ble innført en todelt modell med en langsiktig utbytteforventning på 85 pst. utbytteandel fra Statkrafts norske vannkraftvirksomhet og 25 pst. fra øvrig virksomhet. Samtidig ble utbyttegrunnlaget knyttet tettere opp til selskapets kontantgenerering. Forventningen ble videreført i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett i 2021.

I henhold til eierskapsmeldingen, jf. Meld. St. 6 (2022–2023), gjelder en langsiktig utbytteforventning i utgangspunktet for en periode på opptil fem år. Blant annet med bakgrunn i de betydelige endringene som har funnet sted i kraft- og energimarkedene siden 2021 har denne regjeringen vurdert den langsiktige utbytteforventningen på nytt.

Det fremgår av eierskapsmeldingen at statens begrunnelse for eierskapet i Statkraft er å eie norske vannkraftressurser samt opprettholde et ledende energiselskap med hovedkontorfunksjoner i Norge. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer. Det fremgår videre at Statkraft er et viktig selskap i utviklingen av fornybar energi, og at i lys av statens begrunnelse som eier og at Statkraft er et heleid statlig selskap, er staten som eier særlig opptatt av at selskapet i sine vekstplaner fremover vurderer og balanserer risiko, blant annet med hensyn til krevende markeder, på en hensiktsmessig måte.

Statkraft har en viktig posisjon som Norges og Europas største produsent av fornybar energi, og regjeringen ønsker å legge til rette for forutsigbare finansielle rammer som kan videreutvikle og utnytte potensialet i selskapet. Samtidig er det et viktig hensyn at avkastningen fra felles norske vannkraftressurser skal tilkomme fellesskapet.

Statkraft har ambisiøse planer frem mot 2030. Styret viser til at klimamål, fornybarmål og mål om økt elektrifisering har ført til økte forretningsmuligheter, og at selskapets ambisjoner bl.a. er en respons på sterke markedstrender drevet av grønn politikk nasjonalt og globalt. Frem mot 2030 har Statkraft en ambisjon om å være et ledende internasjonalt fornybarselskap. Strategien består av fire hovedelementer, som i stor grad er en videreføring av strategien fra 2018: 1) Sterkere satsing på fleksibel vannkraft, 2), Øke veksten innenfor solkraft, vindkraft og batterilagring, 3) Tilby grønne markedsløsninger til kunder, 4) Skalere nye grønne energiteknologier. Selskapet vil satse innenfor dagens geografiske områder (Norge, Europa, Sør-Amerika og India).

Styret viser til at Statkraft vil styrke veksten i store deler av porteføljen, øke satsingen i Norge og etablere solide posisjoner innenfor havbasert vind, hydrogen og batterilagring. Innenfor solkraft, landbasert vindkraft og batterilagring legger selskapet opp til å øke veksttakten betydelig med en årlig utviklingstakt på 2,5–3 GW innen 2025 og 4 GW innen 2030. I 2030 er ambisjonen til Statkraft å fortsatt være Europas største fornybarprodusent, og en vesentlig aktør i Sør-Amerika og India. Totale investeringer i perioden 2023 til og med 2027, som er tidsperioden for en ny langsiktig utbytteforventning, er skissert til brutto om lag 180 mrd. kroner og netto 105 mrd. kroner. I tillegg kan det være ønskelig fra selskapet med ytterligere investeringer i slutten av perioden frem mot 2027 for å realisere selskapets planer for 2030. Av investeringene er om lag 37 mrd. kroner forpliktet. Forskjellen mellom netto og brutto skyldes forventningen om bruk av nedsalgsmodeller innenfor europeisk vind og sol. De faktiske investeringene vil bl.a. avhenge av kraftprisutviklingen. Ca. 47 pst. av netto investeringer selskapets investeringsplan i perioden 2023-2027 er planlagt allokert til Norden, 23 pst. til det øvrige Europa og 30 pst. til internasjonale markeder.

Statkrafts virksomhet i Norden og i Europa er satsinger som etter regjeringens vurdering støtter godt opp om statens begrunnelse for eierskapet gjennom å bidra til innsikt som gir Statkraft mulighet til å vurdere sine disposisjoner på en bedre måte. Det styrker verdien av de norske vannkraftverkene. Det europeiske markedet er videre preget av enkeltmarkeder med relativt velkjente og transparente rammebetingelser og et relativt oversiktlig risikobilde. Norge og Europa har videre høye ambisjoner for utvikling av fornybar energi for å nå klimamålene, og etter regjeringens vurdering er Statkraft godt posisjonert for å spille en viktig rolle i den norske og europeiske energiomstillingen.

Statkrafts virksomhet utenfor Europa er konsentrert til Sør-Amerika (særlig Brasil og Chile) og India. Denne delen av virksomheten er ikke like nært knyttet til statens begrunnelse for eierskapet, og risikoen synes å være betydelig høyere. Dette er gjerne markeder som i mindre grad er markedsbaserte med mindre transparens og hvor det kan være betydelige høyere institusjonell risiko. Statkraft er videre et heleid selskap, noe som gir mindre grad av risikodeling og markedstesting for selskapets satsinger. Samtidig er dette markeder som også skal gjennom en betydelig energiomstilling, hvor det er forventet betydelig vekst og hvor Statkraft kan ha gode forutsetninger for å lykkes med prosjekter.

På denne bakgrunn forventer regjeringen at hovedprioriteten for selskapet fremover i større grad bør være å videreutvikle selskapets europeiske posisjon, og i lys av statens begrunnelse som eier og at Statkraft er et heleid statlig selskap, er staten som eier særlig opptatt av at selskapet fremover vurderer og balanserer risiko i krevende markeder på en hensiktsmessig måte.

Når det gjelder Statkrafts norske vannkraftvirksomhet, er utgangspunktet for vurderingen av utbytteforventningen at avkastningen fra selskapets norske vannkraftressurser skal komme fellesskapet til gode. Basert på dette og på selskapets forventede vedlikeholds- og oppgraderingsbehov innenfor norsk vannkraft, legges det opp til en videreføring av utbytteforventningen for den norske vannkraftvirksomheten.

Det vil være naturlig at eier over tid i økende grad få ta del i den verdiskapingen som genereres gjennom at virksomheten utenfor norsk vannkraft i større grad modnes. Regjeringen mener derfor det er rom for å øke den langsiktige utbytteforventningen for øvrig virksomhet til 35 pst. En slik økning, som vil være en økning av utbytteandelen fra selskapets forslag, som er en videreføring av dagens utbytteandel på 25 pst., vil kunne påvirke investeringsnivået fremover noe, men forventes ikke å være til hinder for at selskapet i de fleste scenarier vil kunne finansiere sin ambisiøse investeringsplan.

På denne bakgrunn legger regjeringen opp til at den langsiktige utbytteforventningen for Statkrafts norske vannkraftvirksomhet videreføres med en utbytteandel på 85 pst. og at utbytteandelen for øvrig virksomhet økes fra dagens 25 pst. til 35 pst. Forventningen gjelder fra inneværende regnskapsår, dvs. fra statsbudsjettet 2024, og i om lag fem år fremover. Dette bidrar til forutsigbarhet for selskapets planlegging av investeringer og utbetaling av utbytter fremover. Regjeringen legger videre opp til å videreføre de tekniske justeringene som ble gjort i utbyttegrunnlaget i 2017 og 2021 og som har brakt selskapets utbyttegrunnlag nærmere selskapets kontantgenerering. På bakgrunn av utbytteberegningen for Statkraft er relativt kompleks, er det viktig at det er god transparens i hvordan utbyttet beregnes, og regjeringen legger til grunn at det fremover blir større transparens i utbytteberegningen i Statkrafts noteverk i årsrapporten.

Økt kostnadsramme – Norsk havteknologisenter

Kostnadsrammen for byggeprosjektet for Norsk havteknologisenter er siden oppstart av prosjektet prisjustert basert på SBED-indeksen. Prognosesenteret har på oppdrag fra Statsbygg utarbeidet oppdaterte beregninger for prosjektspesifikk prisvekst fra juli 2022 og frem til 1.7.2023. Analysen viser at SBED-indeksen ikke fullt ut har fanget prisutviklingen på materialer i prosjektet, særlig på grunn av den omfattende bruken av betong og stål. Analysen tilsier at en kostnadsramme for byggeprosjektet på 5 329 mill. kroner og en styringsramme på 4 445 mill. kroner for byggeprosjektet vil ivareta prisstigningen på materialer i byggeprosjektet.

Regjeringen foreslår på denne bakgrunn å øke kostnadsrammen for byggeprosjektet Norsk havteknologisenter med 578 mill. kroner til 5 329 mill. kroner.

Konkurranse i den digitale økonomien

I Prop. 1 S (2022–2023) Nærings- og fiskeridepartementet fremgår det at det var planlagt å igangsette en utredning om betydningen av digitalisering for norsk næringsstruktur høsten 2022 som skulle være ferdig i løpet av 2023. Departementet er forsinket og planlagt igangsetting er satt til høsten 2023.

Eksportfremmetiltak

Det vises til omtale i Prop. 1 S (2022–2023) om bevilgningen til eksportfremmetiltak over kap. 940, post 70. I omtalen er det beskrevet at Nærings- og fiskeridepartementet vil gi særskilte oppdrag til Innovasjon Norge om å gjennomføre de vedtatte eksportsatsingene. Den første eksportsatsingen under Hele Norge eksporterer ble lansert 1. desember 2022.

I arbeidet med eksportsatsingene har Nærings- og fiskeridepartementet kommet frem til at midlene bevilget til eksportfremmesatsingene både bør kunne tildeles Innovasjon Norge, men også til andre aktører i virkemiddelapparatet hvor dette vurderes som hensiktsmessig.

Som en del av eksportfremmesatsingen for havvind vil Nærings- og fiskeridepartementet tildele 10 mill. kroner av midlene som er bevilget til eksportfremmetiltak, til Norwegian Energy Partners (Norwep). Norwep er en stiftelse med formål å styrke det langsiktige grunnlaget for norsk verdiskaping og sysselsetting i energirelaterte virksomheter ved å tilrettelegge og bistå til å fremme internasjonalisering av norsk næringsliv innen energisektoren. Tilskuddet til Norwep skal benyttes til aktiviteter som fremmer internasjonalisering av den norske havvindnæringen, i tett samarbeid med virkemiddelapparatet og utenrikstjenesten. Tilskuddet skal benyttes til aktiviteter som er tilgjengelig for alle virksomheter som ønsker å delta.

Deltakelse i Expo 2025

Regjeringen har besluttet at Norge vil delta på Verdensutstillingen Expo 2025 i Osaka, Japan i perioden 13. april–13. oktober 2025. Temaet for verdensutstillingen er «Designing Future Society for Our Lives», og den norske deltakelsen planlegges gjennomført gjennom et nordisk samarbeid om en felles nordisk paviljong. Japan er en av Norges viktigste handelspartnere i Asia. Formålet med den norske deltakelsen er å fremme norsk næringsliv og å styrke våre bilaterale forbindelser med Japan og Norden. Den norske deltakelsen på verdensutstillingen vil være et samarbeid mellom offentlige og private aktører, og norsk næringsliv bidrar til finansiering og gjennomføring av deltakelsen. Det legges opp til at næringslivet vil finansiere om lag halvparten av kostnadene for den norske deltakelsen. Nærings- og fiskeridepartementet har gitt et oppdrag til Innovasjon Norge om å gjennomføre den norske deltakelsen, i tett samarbeid med de ansvarlige aktørene i de andre nordiske landene. Den statlige andelen av den norske deltakelsen vil dekkes av Nærings- og fiskeridepartementet og Utenriksdepartementet. For inneværende budsjettår vil Nærings- og fiskeridepartementets andel av utgiftene dekkes innenfor rammen av kap. 2421 Innovasjon Norge, post 74 Reiseliv, profilering og kompetanse.

Stad skipstunnel

Ved behandlingen av Prop. 97 S (2020–2021) Bygging av Stad skipstunnel vedtok Stortinget våren 2021 bygging av Stad skipstunnel innenfor en kostnadsramme (P85) på 4 090 mill. kroner, jf. Innst. 389 S (2020–2021). Styringsramme (P50) var 3 450 mill. kroner. Etter Stortingets vedtak har prisene på flere innsatsfaktorer i anleggssektoren økt betydelig, og det ble varslet i Prop. 1 S (2022–2023) for Nærings- og fiskeridepartementet at det ville bli foretatt en gjennomgang av kostnadene ved prosjektet. Kystverket har utarbeidet en oppdatert kostnads- og usikkerhetsanalyse som estimerer at forventet kostnad (P50) er økt fra 3 450 mill. kroner til 5 652 mill. kroner, og at kostnadsrammen (P85) er økt fra 4 090 mill. kroner til 7 132 mill. kroner for prosjektet. Dette tilsvarer en økning i kostnadsrammen på 74 pst. I lys av de økte kostnadsanslagene vil regjeringen frem mot statsbudsjettet for 2024 be Kystverket vurdere om prosjektet kan gjennomføres til lavere kostnad. Inntil da stilles arbeidet med tvangsinnløsning av eiendom i forbindelse med prosjektet i bero.

Omdisponering av bevilgning til investeringsfond i Nord-Norge

I forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2021 ble det bevilget 200 mill. kroner til et nytt investeringsfond i Nord-Norge. Fondets formål skulle være å bedre kapitaltilgangen og fremveksten av gode forvaltermiljøer i nord. Fondet skulle ha en minimumsstørrelse på 400 mill. kroner, og staten skulle gå inn med inntil 50 pst. av kapitalen. I tråd med god budsjettpraksis ble 35 pst. av kapitalen ansett som risikokapital, som ble budsjettert som ordinær utgift. Resterende 65 pst. av kapitalen ble lånefinansiert.

Investinor fikk oppdraget med å lyse ut forvaltningen av fondet. Det har ikke lykkes å reise tilstrekkelig med privat kapital til å opprette fondet. For å bedre kapitaltilgangen og fremveksten av gode forvaltermiljøer i nord, foreslår regjeringen derfor at de tidligere bevilgede midlene benyttes til Investinors fonds- og matchingmandat, øremerket til forvaltningsmiljøer og prosjekter i Nord-Norge. Dette mandatet er nylig evaluert med godt resultat. Innenfor dette mandatet kan Investinor investere i fond, gjennom syndikerte strukturer og ved matching av private investorer. Investeringene skal rettes mot bedrifter i venturefasen og tidligere utviklingsfaser. De private forvalterne eller investorene skal stå for utvelgelsen og oppfølgingen av investeringsobjektene. I tillegg åpner mandatet for at man kan bidra til felles investeringsinitiativer med InvestEU og andre Nordiske land. En forutsetning for investeringer i fond som opererer i større deler av Norge eller flere land, må være at minimum en andel tilsvarende Investinors eierandel investeres i Nord-Norge.

Ettersom midlene allerede er tilført Investinor og budsjettert med samme fordeling mellom risikokapital og øvrig kapital, er det ikke behov for bevilgningsendringer.

Oppfølging av anmodningsvedtak om evaluering av støttetiltak for Øst-Finnmark

Ved behandlingen av Innst. 95 S (2022–2023) fattet Stortinget 9. desember 2022 følgende anmodningsvedtak nr. 380 (2022–2023):

«Stortinget ber regjeringen evaluere støttetiltakene for Øst-Finnmark vedtatt ved behandlingene av Prop. 78 S (2021–2022), og orientere Stortinget på egnet måte, senest våren 2023.»

Nærings- og fiskeridepartementet har gjennomgått støttetiltakene som departementet har ansvar for. Den midlertidige lånegarantiordningen med en ramme på 500 mill. kroner under Eksportfinansiering Norge (Eksfin) er ikke benyttet. Innovasjon Norge sin ramme for nye lavrisikolån ble økt med 500 mill. kroner for bedrifter i Øst-Finnmark. Det ble innvilget 70,7 mill. kroner i lavrisikolån til bedrifter i kommuner i Øst-Finnmark i 2022. Disse lånene ville også blitt innvilget under den ordinære utlånsrammen for ordningen. Det ble videre opprettet en tilskuddsordning med en ramme på 55 mill. kroner for bedrifter med inntektsbortfall som følge av Russlands krigføring i Ukraina og de restriktive tiltakene mot Russland og Belarus. Syv bedrifter har søkt om tilskudd under ordningen, og det er innvilget tilskudd på 281 000 kroner til én bedrift. Ytterligere to klagesaker er under behandling hos Innovasjon Norge. For en evaluering av bevilgningen til Troms og Finnmark Fylkeskommune, vises det til Kommunal- og distriktsdepartementets redegjørelse.

Anmodningsvedtaket anses med dette som fulgt opp.

Oppfølging av anmodningsvedtak om nullvisjon for næringer til havs

Ved behandling av Innst. 224 S (2021–2022) fattet Stortinget 8. april 2022 følgende anmodningsvedtak nr. 481 (2021–2022):

«Stortinget stiller seg positiv til ein nullvisjon for næringane til havs, og ber om at regjeringa kjem tilbake til Stortinget på eigna måte, slik statsråden har gjort greie for i svaret sitt.»

Regjeringen har etablert en nullvisjon om ingen omkomne eller hardt skadde på fartøy og innretninger underlagt Sjøfartsdirektoratets forvaltnings- og tilsynsansvar. Dette omfatter blant annet passasjerskip, fiskefartøy, lasteskip og fritidsfartøy. Sjøfartsdirektoratet har fått i oppdrag å utarbeide en handlingsplan, som skal inneholde konkrete tiltak som skal være gjennomførbare og virkningsfulle.

2.10 Landbruks- og matdepartementet

Kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Kommunal- og distriktsdepartementet har inntil nylig hatt ansvaret for behandling av klagesaker etter Finnmarksloven § 27. Landbruks- og matdepartementet har ansvar for høstbare viltressurser. Siden klagesaker etter Finnmarksloven § 27 syvende ledd omhandler forvaltning av fornybare viltressurser og fordeling av adgang til jakt og fiske mellom ulike brukergrupper, har regjeringen besluttet at klagesaker etter Finnmarksloven § 27 skal behandles av Landbruks- og matdepartementet. Som følge av dette foreslås en rammeoverføring fra Kommunal- og distriktsdepartementet til Landbruks- og matdepartementet på 120 000 kroner, jf. omtale under kap. 500, post 01.

Bevilgningen foreslås videre økt med 1,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås også økt med 770 000 kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Bevilgningen foreslås samlet økt med 2 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Departementsakademiet er et kompetansetiltak i strategien for departementsfellesskapet «Gode hver for oss. Best sammen». Organisatorisk innplassering er hos Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon (DSS). Oppstart av akademiet er planlagt høsten 2023. Deler av kostnadene for tiltaket skal fordeles på de ulike departementene, og Landbruks- og matdepartementets andel for 2023 på 48 000 kroner foreslås rammeoverført til Kommunal- og distriktsdepartementets kap. 510, post 01. Bevilgningen på posten foreslås derfor redusert med 48 000 kroner.

Bevilgningen foreslås videre økt med 312 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås også økt med 9 000 kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Bevilgningen foreslås samlet økt med 273 000 kroner.

Kap. 1115 Mattilsynet

Post 01 Driftsutgifter

Den nye forskriften om velferd for hest og hund i konkurranser fastslår at ved hesteløp arrangert av selskap med totalisatorbevilling, skal stevneveterinæren være ansatt i Mattilsynet. Dette innebærer at utgifter som Norsk Rikstoto tidligere har hatt til å lønne og administrere stevneveterinærene, nå dekkes av Mattilsynet. Til dekning av disse utgiftene er det foreslått å innføre et gebyr med virkning fra 1. juli 2023, og dette er lagt til grunn for forslag til endring av kap. 4115 post 01, se omtale nedenfor. Det foreslås en tilsvarende økning på 2,3 mill. kroner på kap. 1115, post 01 knyttet til drift av stevneveterinærene.

Bevilgningen foreslås videre økt med 13,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås også økt med 2,6 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Bevilgningen foreslås samlet økt med 18,3 mill. kroner.

Post 71 Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning

Enkelte av de fordrevne fra Ukraina har med seg kjæledyr til Norge. Disse dyrene vil sjelden oppfylle vilkårene for innførsel. Ukraina har en dårligere dyrehelsestatus enn Norge, særlig når det gjelder rabies. Avhengig av status for det enkelte dyret fra Ukraina, kan det være aktuelt med parasittbehandling, vaksinasjon, identitetsmerking med mikrochips og karanteneopphold.

Basert på oppdaterte prognoser for ankomster, foreslås det å øke bevilgningen på posten med 30 mill. kroner.

Kap. 4115 Mattilsynet

Post 01 Gebyr m.m.

På posten blir det blant annet ført inntekter fra gebyrer som skal dekke utgiftene til lønn og administrasjon av stevneveterinærordningen. Forskrift for velferd for hest og hund i konkurranser fastslår at stevneveterinærer skal være ansatt i Mattilsynet. Det vises til omtale under kap. 1115, post 01. Forutsatt 6 måneders inntektsvirkning fra gebyret, foreslås bevilgningen økt med 2,3 mill. kroner.

Kap. 1136 Norsk institutt for bioøkonomi

Post 50 Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap

Bevilgningen går til Norsk institutt for bioøkonomi (NIBIO) sitt arbeid med kunnskapsutvikling, formidling og beredskap. Bevilgningen foreslås økt med 5 mill. kroner. Økningen skal benyttes til et program for å styrke kunnskapen for ivaretakelse av reindriftens arealer. Som en del av dette skal NIBIO gjennomføre et prosjekt som skal ha som formål å kartlegge vurderinger av reindrift i konsekvensutredninger, og komme med forslag til tiltak for å heve kvaliteten på vurderingene.

Bevilgningen foreslås videre økt med 5,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås også økt med 1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Bevilgningen foreslås samlet økt med 11,2 mill. kroner.

Kap. 1138 Støtte til organisasjoner m.m.

Post 74 (Ny) Opplysningstiltak landbruket

Formålet med bevilgningen er støtte til opplysningstiltak for landbruket. Det foreslås bevilget 1 mill. kroner.

Kap. 1142 Landbruksdirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen går blant annet til reindriftsforvaltningens arbeid med ivaretakelse av reindriftens arealer. Det er behov for bedre kompetanse på reindrift og arealforvaltning i reindriftsforvaltningen og i kommunene. Det foreslås en bevilgning på 5 mill. kroner til arbeid med ivaretakelse av reindriftens arealer.

Det foreslås også at bevilgningen på posten økes med 0,8 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1142, post 45, til Landbruksdirektoratets oppgaver med oppfølging av norsk-finsk reingjerdekonvensjon og reingjerdet mot Russland.

Bevilgningen foreslås videre økt med 2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås også økt med 606 000 kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Bevilgningen foreslås samlet økt med 8,4 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres.

Posten skal blant annet dekke kostnader ved oppfølging av norsk-finsk reingjerdekonvensjon. Bevilgningen foreslås redusert med 0,8 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1142 post 01, jf. omtale under denne posten.

Bevilgningen foreslås videre økt med 414 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås samlet redusert med 386 000 kroner.

Post 75 Stønad til jordbruks- og veksthusnæringen for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning

Primærprodusenter i jordbruket, veksthus og vanningslag har en midlertidig ordning med strømstøtte. Regjeringen foreslår å forlenge ordningen ut 2023. Oppdaterte anslag for strømpriser og strømforbruk tilsier at bevilgningsbehovet på posten blir vesentlig lavere enn forventet, selv med forlengelse av ordningen ut året. På bakgrunn av de nye prisanslagene er det beregnet at bevilgningsbehovet på posten vil utgjøre 525,1 mill. kroner i 2023. Bevilgningen foreslås derfor redusert med 598,9 mill. kroner.

Kap. 1152 Bionova

Post 50 Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket

Formålet med bevilgningen er etablering og drift av Bionova, og aktivitet innenfor Bionovas virkeområde. Bionova er etablert som en enhet under Innovasjon Norge, og forvalter Bioøkonomiordningen og virkemidler innen Verdiskapingsprogrammet for fornybar energi og teknologiutvikling i landbruket. Det er høy etterspørsel etter midler til investeringer i fornybar energi i landbruket. Det foreslås derfor å øke tilsagnsfullmakten tilknyttet posten med 40 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 4162 Statskog SF – forvaltning av statlig eierskap

Post 90 (Ny) Avdrag på lån

I forbindelse med Statskog SFs kjøp av AS Meraker Brug i 2022, ble det gitt et statlig lån til foretaket på 300 mill. kroner, jf. Prop. 6 S (2022–2023). Lånet ble utbetalt 29. november 2022 og løper i femten år. Statskog SF skal betale et årlig minimumsavdrag på 10 mill. kroner fra og med november 2023. Foretaket står fritt til å betale større avdrag. Det foreslås bevilget 10 mill. kroner på posten.

Kap. 5652 Statskog SF – renter og utbytte

Post 80 (Ny) Renter

I forbindelse med Statskog SFs kjøp av AS Meraker Brug i 2022, ble det gitt et statlig lån til foretaket på 300 mill. kroner, jf. Prop. 6 S (2022–2023). Renten på det ansvarlige lånet skal fastsettes på markedsmessige vilkår. For beregninger av rente benyttes 0,8 pst. margin over pengemarkedsrenten med 3 måneders løpetid (3m NIBOR).

Renter på lånet vil være om lag 11,2 mill. kroner i 2023. Eksakt beløp vil avhenge av utvikling i pengemarkedsrenten og størrelse og tidspunkt for innbetaling av avdrag. Avdrag på lånet er omtalt under kap. 4162, post 90. Det foreslås bevilget 11,2 mill. kroner på posten.

Post 85 Utbytte

Utbytte fra Statskog SF for 2022 settes til 75 pst. av årsresultatet etter skatt, jf. Prop. 1 S (2022–2023) for Landbruks- og matdepartementet. Årsregnskapet for 2022 viser et resultat etter skatt på 137,1 mill. kroner. Dette er høyere enn lagt til grunn i Prop. 1 S (2022–2023). Bevilgningen på posten foreslås økt med 82,8 mill. kroner.

2.11 Samferdselsdepartementet

Kap. 1300 Samferdselsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen med til sammen 9,6 mill. kroner.

Bevilgningsforslaget omfatter en økning på 7 mill. kroner for å dekke utgifter til oppdrag og utredninger, mot tilsvarende reduksjon under kap. 1300, post 72 og kap. 1301, post 21. Dette gjelder utgifter til blant annet drosjeutvalget, selskapsgjennomganger, gjennomgang av veisektoren og enkelte utredninger i forbindelse med arbeidet med ny Nasjonal transportplan.

Videre omfatter bevilgningsforslaget en økning på 1 mill. kroner som følge av justert fordeling av innsparing på grunn av endrede reisevaner etter koronapandemien. Det var lagt til grunn en reduksjon i reiseutgiftene på 20 pst. sammenliknet med reiseutgiftene før pandemien. Samferdselsdepartementet har gått igjennom grunnlaget for fordelingen av innsparingen på departementets område. Kap. 1320 Statens vegvesen, postene 01, 22, 28 og 30 foreslås redusert med til sammen 1,6 mill. kroner, mens kap. 1300, post 01 og kap. 1354 Statens jernbanetilsyn, post 01 foreslås økt med samme beløp.

Forslaget omfatter også en økning på 0,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet og 1,0 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i henholdsvis avsnitt 3.1 og 3.2.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 48 000 kroner mot tilsvarende økning under Kommunal- og distriktsdepartementets kap. 510 Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon, post 1 Driftsutgifter for å finansiere opprettelsen av Departementsakademiet. Se nærmere omtale under kap. 510, post 1.

Post 72 Tilskudd til samferdselsberedskap

Det foreslås å redusere bevilgningen med 3 mill. kroner mot tilsvarende økning under kap. 1300, post 01. Dette innebærer at det ikke utlyses midler til tilskudd til samferdselsberedskap i 2023. Formålet med tilskuddsordningen er å styrke samfunnssikkerheten i samferdselssektoren gjennom å støtte sikkerhets- og beredskapsarbeidet i Samferdselsdepartementets underliggende selskaper og foretak. Det har de siste årene vært få søknader til ordningen, og flere har ikke vært i tråd med formålet. Tilskudd fra ordningen har i liten grad vært utløsende for om prosjektene gjennomføres.

Kap. 1301 Forskning og utvikling mv.

Post 21 Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv.

Bevilgningen foreslås redusert med til sammen 3,8 mill. kroner. Forslaget omfatter en reduksjon på 4,0 mill. kroner, mot tilsvarende økning på kap. 1300, post 01. Enkelte utredninger som skal igangsettes, bør føres under Samferdselsdepartementets driftsbudsjett.

Videre omfatter bevilgningsforslaget en økning 0,2 mill. kroner på grunn av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Kap. 1311 Tilskudd til regionale flyplasser

Post 72 (Ny) Tilskudd til dekking av tap

De privatdrevne lufthavnene på Torp og i Haugesund fikk støtte fra staten til dekking av tap under koronapandemien. I tråd med retningslinjene for ordningen skal det foretas etterberegninger av støttegrunnlaget slik at støtten blir riktig.

Det foreslås å bevilge 7,9 mill. kroner til å dekke tap hos Sandefjord Lufthavn AS i forbindelse med pandemitiltak i 2021. Det vises også til omtale under kap. 4311, post 01.

Kap. 1313 Luftfartstilsynet

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen med til sammen 5,8 mill. kroner. Forslaget omfatter 1,5 mill. kroner til å styrke Luftfartstilsynets arbeid med å følge opp arbeidsmiljølovgivningen i norsk luftfart. Tiltaket følger av regjeringens ambisjoner for en sosialt bærekraftig utvikling i norsk luftfart, jf. Meld. St. 10 (2022–2023) Bærekraftig og sikker luftfart – Nasjonal luftfartsstrategi.

Videre omfatter forslaget en økning på 2,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet samt en økning med 1,8 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i henholdsvis avsnitt 3.1 og 3.2.

Kap. 4311 Tilskudd til regionale flyplasser

Post 72 (Ny) Tilbakebetaling av tilskudd til dekking av tap

Det foreslås å bevilge 35,4 mill. kroner i forbindelse med at Sandefjord Lufthavn AS og Lufthavndrift AS (Haugesund) skal tilbakebetale for mye utbetalt tilskudd til dekking av tap under koronapandemien, jf. omtale under kap. 1311, post 72. Tilbakebetalingene gjelder driftsåret 2020 for Sandefjord Lufthavn AS og driftsåret 2021 for Lufthavndrift AS.

Kap. 1315 Tilskudd til Avinor AS

Post 71 Tilskudd til pålagte oppgaver, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 514,5 mill. kroner.

Forslaget omfatter en reduksjon på 617 mill. kroner til ny lufthavn ved Mo i Rana. Basert på forventet fremdrift ble det satt av 653 mill. kroner i statlig tilskudd i 2023. Inngåelse av kontrakter med entreprenørene og ESA-godkjenning av finansieringsplanen har tatt lengre tid enn planlagt. Tidligere oppstart hadde heller ikke vært mulig på grunn av manglende tiltrede som følge av uavklarte forhold rundt Ildgruben reinbeitedistrikt. Tilskuddet fra Rana kommune og deler av tilskuddet fra private, forventes brukt i 2023.

Det har vært en ambisjon å åpne den nye lufthavnen i 2025. Det har vist seg at det er behov for at utbyggingen strekker seg over fire sommersesonger. I tillegg er det behov for en periode med prøvedrift. Planlagt åpning er satt til 2027.

Videre omfatter forslaget en økning på 67 mill. kroner i forbindelse med flyttingen av Bodø lufthavn. Av dette utgjør 10 mill. kroner økte planleggingskostnader for Avinor AS til ny lufthavn og 57 mill. kroner indeksregulering av beløpet Avinor skal betale Forsvarsbygg for dagens flyplasstomt i Bodø. Det vises til omtale under kap. 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg, post 47 Salg av eiendom.

Det er en økning med 35,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Fremdriften i de to prosjektene og det årlige utgiftsbehovet er usikker. Det foreslås derfor at posten får tilføyd stikkordet «kan overføres».

Ny lufthavn ved Mo i Rana – ny kostnadsramme og ev. forlenget rullebane

Det foreslås å øke kostnadsrammen for ny lufthavn ved Mo i Rana med 694 mill. kroner, til 4 890 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Forslaget omfatter blant annet 158 mill. kroner for å ta høyde for ev. økning av rullebanelengden til 2 400 meter. Økningen i kostnadsrammen skyldes i all hovedsak markeds- og prosjektspesifikke forhold som var krevende å forutse i planleggingen av prosjektet.

Lengre rullebane vil legge til rette for mer stabile forbindelser innenlands og til og fra Europa året rundt. Økt rullebanelengde forutsetter lokal delfinansiering, og det foreslås derfor at forventet kostnad (P50) på 132 mill. kroner finansieres gjennom hhv. et lokalt bidrag på minimum 66 mill. kroner og et statlig bidrag på 66 mill. kroner. Det lokale bidraget skal innbetales til Avinor AS før rullebaneforlengelse igangsettes og skal ikke prisomregnes. Avinor går i dialog med de lokale bidragsyterne om en økning av det lokale bidraget for ny rullebanelengde.

Avinor bærer risikoen for uforutsette kostnadsøkninger i byggeperioden ut over ny styringsramme (P50) på 4 450 mill. kroner dersom lufthavnen bygges med rullebane på 2 200 meter, og ut over ny styringsramme på 4 582 mill. kroner dersom lufthavnen bygges med rullebane på 2 400 meter.

Kap. 5619 Renter av lån til Avinor AS

Post 80 Renter

På grunn av økt rentenivå og endringer i gjeldende rentesats foreslås det å øke anslåtte inntekter fra renter av statens lån til Avinor AS med 1,9 mill. kroner.

Kap. 1320 Statens vegvesen

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 466 mill. kroner. Forslaget omfatter 385,3 mill. kroner til å dekke erstatning etter at staten tapte den såkalte Grindgut-saken, jf. omtale under.

Statens vegvesen har fått ansvaret for blant annet å kartlegge omkjøringsveier til landets høyhastighetsveier. Det foreslås å øke bevilgningen med 5 mill. kroner knyttet til dette.

Videre omfatter forslaget en økning på 68,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet samt en økning på 8 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i henholdsvis avsnitt 3.1 og 3.2. Bevilgningen foreslås også redusert med 0,5 mill. kroner som følge av justeringer i fordelingen av gevinster i endrede jobbreisevaner etter koronapandemien, jf. omtale under kap. 1300, post 01.

Grindgut

I desember 2013 inngikk Statens vegvesen kontrakt med International Business Machines AS (IBM) om å levere et nytt sentralsystem for bompengeinnkreving, Grindgut. Statens vegvesen hevet kontrakten i juli 2015 fordi etaten mente at IBM misligholdt sine forpliktelser. IBM bestred rettmessigheten av hevingen, og selskapet hevet kontrakten i august 2015. Statens vegvesen tok ut stevning for tingretten og krevde erstatning fra IBM. IBM fremmet vederlags- og erstatningskrav mot staten. Staten tapte saken i tingretten og lagmannsretten. men anket til Høyesterett da de kontraktsrettslige spørsmålene i saken var relevant for alle tilvirkningskontrakter som staten og andre offentlige oppdragsgivere inngår. Høyesteretts ankeutvalg avviste saken 29. mars 2023, og lagmannsrettens dom er etter dette rettskraftig. Det er behov for 385,3 mill. kroner for å dekke vederlags- og erstatningskravet, renter og motpartens sakskostnader. Statens vegvesens utgifter til å føre rettssaken dekkes innenfor etatens gjeldende budsjettrammer.

Post 22 Drift og vedlikehold av riksveier, kan overføres, kan nyttes under post 29 og post 30

Bevilgningen foreslås økt med 1 237,3 mill. kroner. Forslaget omfatter en økning med 1 044,7 mill. kroner for å styrke vedlikeholdet av riksveier.

Videre foreslås det en økning på 190,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet samt en økning på 1,8 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i henholdsvis avsnitt 3.1 og 3.2. Bevilgningen foreslås redusert med 0,1 mill. kroner som følge av justeringer i fordelingen av gevinster i endrede jobbreisevaner etter koronapandemien, jf. omtale under kap. 1300, post 01.

Den ekstraordinære prisjusteringen innebærer at fullmakten til drift og vedlikehold av riksveier foreslås økt, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 28 Trafikant- og kjøretøytilsyn, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås økt med 81,3 mill. kroner. Forslaget omfatter 30 mill. kroner til ny kontrollstasjon i Porsgrunn for å erstatte dagens stasjon i Lanner, jf. omtale under kap. 4320, post 01. Videre er det en økning på 46,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet samt en økning med 5,1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i henholdsvis avsnitt 3.1 og 3.2. Bevilgningen foreslås redusert med 0,6 mill. kroner som følge av justeringer i fordelingen av gevinster i endrede jobbreisevaner etter koronapandemien, jf. omtale under kap. 1300, post 01.

Post 30 Riksveiinvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 22 og post 29 og kap. 1332, post 66

Bevilgningen foreslås økt med 351,3 mill. kroner. Forslaget omfatter en økning på 347 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet samt en økning på 4,7 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i henholdsvis avsnitt 3.1 og 3.2. Bevilgningen foreslås redusert med 0,4 mill. kroner som følge av justeringer i fordelingen av gevinster i endrede jobbreisevaner etter pandemien, jf. omtale under kap. 1300, post 01.

Den ekstraordinære prisjusteringen innebærer at fullmakten til prosjekter uten kostnadsramme og fullmakten til planlegging, forberedende arbeider og grunnerverv, foreslås økt, jf. forslag til romertallsvedtak.

Rv. 13 Ryfast i Rogaland

Prosjektet er sist omtalt i Prop. 1 S (2022–2023) for Samferdselsdepartementet, side 116. I finansieringsplanen for prosjektet ble det blant annet lagt til grunn 372 mill. 2012-kroner i tilskudd fra lokale aktører, jf. Prop. 109 S (2011–2012) Utbygging og finansiering av rv. 13 Ryfylkesambandet (Ryfast) og fastsetjing av styrings- og kostnadsramme for E39 Eiganestunnelen i Rogaland og Innst. 363 S (2011–2012). Det ble det lagt til grunn at disse tilskuddene ikke skulle prisjusteres. Etter ekstern kvalitetssikring (KS2) ble styrings- og kostnadsrammen for prosjektet endret. Dette påvirket fordelingen mellom det lokale tilskuddet og bompenger i den endelige finansieringsplanen. I Prop. 109 S (2011–2012) er det ikke omtalt mekanismer for å håndtere konsekvensene av manglende prisjustering og den endrede ansvarsdelingen mellom tilskuddsyterne og bompengeselskapet.

På denne bakgrunn legger Samferdselsdepartementet til grunn at staten påtar seg ansvaret for å dekke disse merkostnadene, beregnet til 53 mill. kroner. De økte kostnadene for staten håndteres innenfor bevilgningen på posten.

E39 Eiganestunnelen

Det har vært en tvist mellom Statens vegvesen og en entreprenør i prosjektet E39 Eiganestunnelen, jf. omtale i Prop. 28 S (2022–2023) Endringar i statsbudsjettet 2022 under Samferdselsdepartementet. Staten vant frem i tingretten, men tapte saken i lagmannsretten. Statens vegvesen anket saken til Høyesterett, men ankeutvalget avviste saken 29. mars i år. Lagmannsrettens avgjørelse er dermed rettskraftig. Utgiftene til erstatning, saksomkostninger mv. på til sammen i overkant av 400 mill. kroner dekkes innenfor bevilgningen på posten.

Post 64 Utbedring på fylkesveier for tømmertransport, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 6,5 mill. kroner. Midlene fordeles gjennom et program for å forsterke bruer på fylkesvei. I 2023 er ikke flere prosjekter klare til oppstart, og det er anslått et redusert bevilgningsbehov på 7 mill. kroner. Samtidig foreslås bevilgningen økt med 0,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Den ekstraordinære prisjusteringen innebærer at tilsagnsfullmakten på posten foreslås økt, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 72 Tilskudd til riksveiferjedriften, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 67,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

I Prop. 1 S Tillegg 1 (2022–2023) opplyses det at Samferdselsdepartementet vil komme tilbake til Stortinget i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2023 med en oppdatert vurdering av prisveksten i ferjedriften. Saldert budsjett 2023 er på 3 146,6 mill. kroner, inkl. 285 mill. kroner i ekstra prisjustering, jf. Prop. 1 S Tillegg 1 (2022–2023). Med forslaget til ekstraordinær prisjustering vurderes samlet bevilgning tilstrekkelig til å dekke utgiftene til riksveiferjedriften i 2023.

Den ekstraordinære prisjusteringen innebærer at fullmakten til å pådra forpliktelser for riksveiferjedriften ut over budsjettåret foreslås økt, jf. forslag til romertallsvedtak.

Prisveksten har også hatt konsekvenser for fylkesvegferjedrift, som for kommunesektoren ellers. Regjeringen har i den sammenhengen vurdert kommunesektoren samlet, der utviklingen i enkeltsektorer er hensyntatt i en samlet deflator. Det gjelder også kostnadsutviklingen i fylkesvegferjedrift. Netto kostnadsvekst er relativt sterkere for fylkeskommunene enn for kommunene, blant annet fordi veksten i skatteinntektene har vært større i kommunene enn i fylkeskommunene. Regjeringen foreslår derfor at fylkeskommunene får en større andel av kompensasjonen som gis gjennom rammetilskuddet.

Kap. 4320 Statens vegvesen

Post 01 Salgsinntekter m.m.

Det foreslås at budsjetterte inntekter økes med 35 mill. kroner mot en tilsvarende økning av bevilgningene på post 01 og post 28, jf. omtale under disse postene.

Statens vegvesen eier Lanner kontrollstasjon i Porsgrunn. Kontrollstasjonen må rives, siden ny trasé for E18 Langangen–Bamble i Vestfold og Telemark (delprosjektet E18 Langangen–Rugtvedt) vil gå over eiendommen. Nye Veier AS har ansvaret for prosjektet. Det er avtalt at selskapet skal betale et vederlag for eiendommen på 35 mill. kroner.

Kap. 1321 Nye Veier AS

Post 70 Tilskudd til Nye Veier AS

Bevilgningen foreslås økt med 130,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Fullmakten til å forplikte staten ut over budsjettåret foreslås derfor økt, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 1332 Transport i byområder mv.

Post 63 Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 409,9 mill. kroner. Forslaget omfatter en reduksjon på 460 mill. kroner på grunn av lavere fremdrift enn forutsatt og redusert behov for midler til Fornebubanen i Oslo og Viken, Bussveien på Nord-Jæren og Metrobuss i Trondheim. Videre omfatter forslaget en økning på 50,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Post 66 Tilskudd til byområder, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 110,1 mill. kroner. Forslaget omfatter en økning på 33 mill. kroner til tilskudd for gang, sykkel og kollektivtransport i en byvekstavtale for Tromsø. Videre er det en økning på 77,1 mill. kroner i ekstraordinær lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Med mandat fra Samferdselsdepartementet og Kommunal- og distriktsdepartementet startet Statens vegvesen våren 2022 forhandlinger om en byvekstavtale med Tromsø kommune og Troms og Finnmark fylkeskommune. Forhandlingene ble brutt høsten 2022. Ved behandlingen av statsbudsjettet for 2023, fattet Stortinget anmodningsvedtak nr. 121 jf. Innst. 2 S (2022–2023):

«Stortinget ber regjeringen gjenoppta forhandlingene om byvekstavtale med Tromsø med en statlig finansiering slik at bompengeandelen er på nivå med andre inngåtte byvekstavtaler hensyntatt Tromsøs behov.»

Tromsø har belønningsavtale med staten der det i 2023 er satt av 70,7 mill. kroner. Det er i tillegg lagt til grunn 21,7 mill. kroner i tilskudd til reduserte billettpriser på kollektivtrafikk. For byområder der det blir inngått byvekstavtale, videreføres belønningsmidlene som en del av det statlige bidraget i en byvekstavtale.

I tillegg er det i 2023 satt av 35 mill. kroner til Tromsø under forutsetning at det inngås byvekstavtale, jf. Prop. 1 S (2022–2023) for Samferdselsdepartementet. Midlene videreføres i avtaleperioden dersom det inngås en byvekstavtale. Forslaget om ytterligere 33 mill. kroner årlig i økt ramme i en byvekstavtale, er også avhengig av at forhandlinger om en slik avtale fører frem. Midlene skal gå til tilskudd for kollektivtransport, sykkel og gange.

Kap. 1352 Jernbanedirektoratet

Post 70 Kjøp av persontransport med tog, kan overføres, kan nyttes under post 71

Bevilgningen foreslås økt med 111,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det vises til omtale i Prop. 115 S (2021–2022) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2022, om endret fullmakt til kjøp av persontransport med tog som følge av at konkurransen om persontransport ble avlyst. Det ble varslet i Prop. 1 S (2022–2023) for Samferdselsdepartementet at regjeringen senest i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2023 ville komme tilbake til Stortinget med forslag om endret fullmakt som følge av direktetildelingen av togtilbudet på Østlandet. Regjeringen foreslår en økt fullmakt til å inngå forpliktelser til kjøp av persontransport med tog i forbindelse med direktetildelingen av togtilbudet på Østlandet. Direktetildelingen skal blant annet gi et bedre togtilbud til de reisende og bedre utnyttelse av kapasiteten til infrastrukturen, til en god pris for staten. Usikkerhet om utviklingen i antall reisende etter koronapandemien, sterk prisvekst og økte energipriser medfører at det er langt større usikkerhet enn tidligere om togselskapenes inntekter og utgifter de kommende årene. For å kunne opprettholde et godt togtilbud til de reisende ble avtalene om trafikkpakkene 1 Sør, 2 Nord og 3 Vest reforhandlet i 2022, slik at staten tar en andel av risikoen knyttet til disse usikkerhetene. Det vil også være en risikofordeling mellom staten og togselskapet som drifter togtilbudet på Østlandet. Regjeringen foreslår en samlet ramme for gamle og nye forpliktelser på 34,1 mrd. kroner, og en ramme for forpliktelser som forfaller hvert år på 5,6 mrd. kroner. Forslaget er basert på anslag for den fremtidige utviklingen i togselskapenes inntekter og energikostnader, som er forbundet med stor usikkerhet. Statens utgifter til kjøp av persontransport med tog kan bli høyere eller lavere enn dette, både totalt og i enkeltår, avhengig av den faktiske utviklingen i togselskapenes inntekter og energikostnader.

På bakgrunn av forslaget om økt ramme for fullmakten samt den ekstraordinære prisjusteringen foreslås fullmakten økt, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 71 Kjøp av infrastrukturtjenester – drift og vedlikehold, kan nyttes under post 70

Bevilgningen foreslås økt med 167,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Fullmakten til å forplikte ut over budsjettåret foreslås derfor økt i tråd med gjeldende modell for beregning av fullmaktsbeløp, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette innebærer at samlet ramme og forpliktelser som forfaller hvert år beregnes med utgangspunkt i budsjettforslaget. Ramme for årlig forfall for de fire påfølgende årene utgjør hhv. 90, 85, 80 og 75 pst. av bevilgningen.

Post 73 Kjøp av infrastrukturtjenester – investeringer, kan nyttes under post 74

Bevilgningen foreslås økt med 373,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Fullmakten til å forplikte ut over budsjettåret foreslås derfor økt i tråd med gjeldende modell for beregning av fullmaktsbeløp, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette innebærer at samlet ramme og forpliktelser som forfaller hvert år beregnes med utgangspunkt i budsjettforslaget. Ramme for årlig forfall for de fire påfølgende årene utgjør hhv. 90, 85, 80 og 75 pst. av bevilgningen.

Post 74 Tilskudd til togmateriell mv., kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med til sammen 64,8 mill. kroner. Planlagt anskaffelse av reservevogner for fjerntogtrafikken er likevel ikke nødvendig, og bevilgningen foreslås redusert med 69,1 mill. kroner. Videre foreslås bevilgningen økt med 4,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Post 76 Tilskudd til kulturminner i jernbanesektoren

Det foreslås å øke bevilgningen med til sammen 2,5 mill. kroner. Forslaget omfatter 2,0 mill. kroner i økt driftsstøtte til frivillige landsdekkende organisasjoner og skal bedre ivaretakelsen av historisk togmateriell.

Videre foreslås bevilgningen økt med 0,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Kap. 1354 Statens jernbanetilsyn

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med til sammen 2,1 mill. kroner. Forslaget omfatter en økning på 1,0 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet samt en økning på 0,5 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i henholdsvis avsnitt 3.1 og 3.2. Videre økes bevilgningen med 0,6 mill. kroner som følge av justeringer av gevinster i endrede jobbreisevaner etter koronapandemien, jf. omtale under kap. 1300, post 01.

Kap. 1356 Bane NOR SF

Post 95 (Ny) Kapitalinnskudd

Det foreslås å bevilge et kapitalinnskudd på 200,1 mill. kroner for å tilbakeføre Spordrift AS til Bane NOR SF. For å sikre helhetlig oppfølging av drift og vedlikehold på jernbanen, ble eierskapet til Spordrift AS overført fra Samferdselsdepartementet til Bane NOR SF 13. mars 2023. Transaksjonen ble gjennomført ved å øke foretakskapitalen i Bane NOR SF med 200,1 mill. kroner, gjennom et tingsinnskudd av aksjer. Det foreslås bevilget tilsvarende til tilbakebetaling av aksjekapital fra Spordrift AS, jf. omtale under kap. 4351, post 96.

Kap. 4351 Spordrift AS

Post 96 (Ny) Tilbakebetaling av aksjekapital

Det foreslås å bevilge 200,1 mill. kroner, jf. omtalen under kap. 1356, post 95.

Kap. 5611 Aksjer i Vygruppen AS

Post 85 (Ny) Utbytte

Det er ikke budsjettert med utbytte fra Vygruppen AS i 2023. Den langsiktige utbytteforventningen til Vygruppen AS utgjør 50 pst. av konsernets årsresultat etter skatt. Konsernets årsresultat etter skatt for 2022 er 133 mill. kroner. I tråd med gjeldende utbytteforventning foreslås det å ta et utbytte fra Vygruppen AS på 66,5 mill. kroner for regnskapsåret 2022.

Kap. 5672 Bane NOR SF

Post 85 Utbytte

Bevilgningen foreslås redusert med 13 mill. kroner. Den langsiktige utbytteforventningen til Bane NOR SF utgjør 30 pst. av Bane NOR Eiendom AS’ årsresultat etter skatt. Bane NOR Eiendom AS’ årsresultat etter skatt for 2022 er 164,7 mill. kroner. I tråd med gjeldende utbytteforventning foreslås det å ta et utbytte fra Bane NOR SF på 50 mill. kroner for regnskapsåret 2022.

Kap. 1370 Posttjenester

Post 70 Kjøp av posttjenester, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 106 mill. kroner. Posten Norges AS har varslet Samferdselsdepartementet om at brevomdelingstjenestene staten kjøper i 2022 og 2023 vil bli mer ulønnsomme enn tidligere forventet. Endringen gjelder primært økte kostnader i postbudnettet og må sees i sammenheng med uventet høy underliggende pris- og kostnadsvekst i Norge. Behovet for økt statlig kjøp motvirkes noe av at Posten Norge AS har økt portoen og satt i verk tiltak for å redusere kostnader.

Andre saker

Kjøp av sjøtransportjenester på strekningen Bergen–Kirkenes

I Prop. 1 S (2022–2023) for Samferdselsdepartementet ble det orientert om at de to siste skipene til Havila Kystruten AS, Havila Polaris og Havila Pollux, var forventet å komme i drift på kystruten slik at rederiet etter planen ville seile med gradvis økning til full kapasitet mot slutten av første kvartal 2023. Havila Kystruten AS har i lengre tid vært i en omfattende prosess for å sikre at refinansieringen av skipene ikke er i strid med sanksjonsregelverket mot Russland. Det er nødvendig å avklare dette før rederiet kan få levert Havila Polaris, som er ferdigstilt ved verftet, og deretter Havila Pollux. I en børsmelding 28. april 2023 meddelte rederiet at ny plan for driftsoppstart er satt til 12. juni for Havila Polaris og 18. juni for Havila Pollux. Samferdselsdepartementet har akseptert rederiets påstand om at forsinkelsene for å sette skipene i drift fra og med 29. desember 2022 skyldes forhold utenfor deres kontroll (force majeure) og har trukket krav om konvensjonalbot.

Sandbukta–Moss–Såstad

Prosjektet er sist omtalt i Prop. 1 S (2022–2023) for Samferdselsdepartementet. Det opplyses der om at det er stor usikkerhet om tidspunkt for ferdigstillelse og om kostnadsramme for prosjektet er tilstrekkelig, og at krav om sikkerhet vil styre fremdriften i prosjektet. Kostnadsrammen ble i Stortingets behandling av Prop. 193 S (2020–2021) Nokre saker om luftfart, veg, særskilde transporttiltak og jernbane økt med 70 pst., jf. Innst. 648 S (2020–2021). Omregnet til 2023-kroner utgjør kostnadsrammen nå 19 203 mill. kroner. Bane NOR SF har varslet Jernbanedirektoratet om at det vil være nødvendig å øke kostnadsrammen for prosjektet, og at ferdigstillelse vil bli ytterligere utsatt. Dette vil ikke ha budsjettmessige konsekvenser i 2023. Ny kostnadsramme og tidspunkt for ferdigstillelse må kvalitetssikres. Samferdselsdepartementet vil komme tilbake til Stortinget om saken.

2.12 Klima- og miljødepartementet

Kap. 1400 Klima- og miljødepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 15,3 mill. kroner knyttet til endringer i husleiekostnader, herunder en rammeoverføring på 1,6 mill. kroner til Kommunal og distriktsdepartementets kap. 500, post 01. I tillegg foreslås bevilgningen redusert med 88 000 kroner for å delfinansiere etableringen av Departementsakademiet i DSS, jf. nærmere omtale under kap. 510, post 01.

Videre foreslås bevilgningen økt med 2,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og 1,3 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 11,2 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Det foreslås 4 mill. kroner til forvaltningens arbeid med marin forsøpling globalt. Det er blant annet fattet vedtak om å forhandle frem en rettslig bindende internasjonal avtale for å stanse plastforurensning innen utløpet av 2024.

Utover dette foreslås bevilgningen økt med 1,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og 0,1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Videre foreslås posten redusert med 0,4 mill. kroner, jf. omtale under kap. 1420, post 69.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 5,2 mill. kroner.

Post 76 Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres

Det foreslås omdisponert 0,7 mill. kroner til kap. 1420, post 21 under Miljødirektoratet som skal gjennomføre samfunnsøkonomiske analyser ifm. arbeidet med en kommende stortingsmelding om villrein. Videre foreslås posten redusert med 6 mill. kroner, jf. omtale under kap. 1420, post 69.

Bevilgningen foreslås økt med 2,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 4,6 mill. kroner.

Kap. 1410 Kunnskap om klima og miljø

Post 51 Forskningsprogrammer under Norges forskningsråd

Det foreslås å rammeoverføre 1,545 mill. kroner til Kunnskapsdepartementets kap. 285 post 55 i forbindelse med Forskningsrådets økte administrative oppfølging av Mission Innovation Zero-Emission Shipping i 2023.

Videre foreslås bevilgningen økt med 8,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen på posten foreslås samlet sett økt med 6,9 mill. kroner.

Kap. 1412 Meteorologiformål

Post 50 Meteorologisk institutt

Bevilgningen foreslås økt med 7,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og 1,2 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Videre foreslås bevilgningen redusert med 0,28 mill. kroner som skal rammeoverføres til Nærings- og fiskeridepartementets kap. 922, post 71. Dette er et bidrag til finansiering av forlengelse av Radarsat-avtalen med Canada for tilgang til satellittdata i 2023.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 8,4 mill. kroner.

Post 70 Internasjonale samarbeidsprosjekter

Bevilgningen på posten dekker kontingenter til deltakelse i internasjonale meteorologiske organisasjoner. Bevilgningen på posten foreslås økt med 2,1 mill. kroner. Dette skyldes i hovedsak reduksjoner i kontingenten for Eumetsat og WMO, samt endringer i valutakursene. Til tross for reduserte kontingenter, har den norske kronekursen svekket seg så mye at det er behov for en økning av bevilgningen.

Kap. 1420 Miljødirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 5,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og 1,6 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

For å redusere sårbarheten og risiko for tap av kritisk kompetanse og redusere omfanget av konsulentinnleie på IT-området, foreslås en økning på 2,8 mill. kroner for at Miljødirektoratet kan ansette egne folk som erstatter innleide konsulenter som tidligere ble utgiftsført under post 21, jf. forslag om tilsvarende reduksjon under den posten.

Bevilgningen på posten foreslås samlet sett økt med 9,8 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 12,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og 0,1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

For å redusere sårbarheten og risikoen for tap av kritisk kompetanse, samt redusere omfanget av konsulentinnleie på IT-området, foreslås det at 2,8 mill. kroner omdisponeres til post 01 for at direktoratet skal kunne ansette eget IT-personell. Se nærmere omtale under post 01.

I tildelingsbrevet for 2023 har Forskningsrådet fått i oppdrag å gjennomføre en naturvitenskapelig fagfellevurdering av fagsystemet for økologisk tilstand. Oppdraget skal gjennomføres i 2023 og 2024. Oppdraget øker virksomhetskostnadene, og i tråd med retningslinjene for styring av virksomhetskostnader i Forskningsrådet foreslås det å rammeoverføre 1 mill. kroner til kap. 285, post 55.

Det foreslås å øke bevilgningen til bekjempelse av pukkellaks med 10 mill. kroner i 2023. Pukkellaks utgjør en trussel mot naturmangfoldet i berørte vassdrag, og innebærer risiko for den rødlistede villaksen. Pukkellaks utgjør også risiko for vannkvalitet ettersom den dør og råtner i elvene etter gyting. Den utgjør videre en fare i forbindelse med sykdomsspredning til både villfisk og oppdrettsfisk. Innsiget av pukkellaks i 2023 forventes å øke betydelig sammenliknet med 2021. Mottiltakene i 2023 vil bli viktige for at Norge skal klare å holde pukkellaksbestanden på et håndterbart nivå i årene fremover samt for å hindre spredning sørover i Norge og til resten av Europa. Bevilgningen skal dekke utgifter til tiltak i Tanavassdraget og samt forsvarlig avhending av død pukkellaks fra berørte vassdrag.

Det foreslås å øke bevilgningen med 0,7 mill. kroner for å dekke utredningsbehov ifm. arbeidet med ny stortingsmelding om villrein, jf. kap. 1400, post 76.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 19,7 mill. kroner.

Post 37 Skogplanting, videreføring av pilotprosjekt for stedegne treslag, kan overføres

Miljødirektoratet og Landbruksdirektoratet arbeider med å ferdigstille en veileder for planting av skog på nye arealer basert på erfaringene fra pilotprosjektet. Bevilgningen på posten er ikke tilstrekkelig for å etablere en langsiktig tilskuddsordning for skogplanting. Det foreslås derfor at 5,1 mill. kroner omdisponeres til kap. 1420, post 21 som delvis inndekning av kostnadsøkningene til bekjempelse av pukkellaks.

Bevilgningen foreslås videre økt med 0,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen på posten foreslås samlet sett redusert med 4,9 mill. kroner.

Post 69 Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79

Det er forsinkelser i de to store oppryddingsprosjektene i Hammerfest Havn og Store Lungegårdsvann i Bergen. Etter planen skulle prosjektene være ferdig ryddet og utbetalt i 2023. I nysalderingen for 2022-budsjettet ble bevilgningen redusert med 43,3 mill. kroner samtidig som fullmakten til å inngå forpliktelser økte med tilsvarende beløp.

I 2023 er det behov for økt bevilgning til Hammerfest havn med til sammen 43,7 mill. kroner, hvor 19,6 mill. kroner er midler som ble redusert i nysalderingen, og 24,1 mill. kroner er økte kostnader for statens andel av oppryddingen i Hammerfest havn. Kostnadene for prosjektet har økt, blant annet fordi prosjektets kontrakt med entreprenøren indeksreguleres iht. SSBs byggekostnadsindeks for veganlegg. Prosjektets samlede kostnader er anslått å øke fra 456,5 mill. kroner til 602,8 mill. kroner. Det er også behov for å bevilge 11,7 mill. kroner til mindre oppryddingsprosjekter.

Forsinkelser ved Store Lungegårdsvann-prosjektet trekker i motsatt retning i 2023. 18,2 mill. kroner av utbetalingene som var planlagt for 2023 må skyves til 2024.

Det foreslås derfor en økning av bevilgningen på posten med 37,2 mill. kroner. Bevilgningsøkningen foreslås delvis dekket inn fra kap. 1400, post 21 (0,4 mill. kroner) og kap. 1400, post 76 (6 mill. kroner).

Det foreslås også å øke bestillingsfullmakten til prosjektet i Store Lungegårdsvann med 29,4 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. 9 mill. kroner av dette er forventede kostnadsøkninger i prosjektet, mens 20,4 mill. kroner er endringer i forventet utbetalingstakt og forskyvninger av prosjektet til 2024.

Utover dette foreslås bevilgningen økt med 3,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 40,4 mill. kroner.

Post 73 Tilskudd til rovvilttiltak, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 10 mill. kroner til skadefelling av rovdyr gjennomført av kommunale/interkommunale skadefellingslag. Rask og effektiv skadefelling er viktig i tapsutsatte beiteområder, og i den forbindelse kreves kompetent mannskap, trente hunder, teknisk utstyr og forberedelser. Midlene foreslås benyttet til blant annet organisering og forberedelser av kommunale/interkommunale fellingslag, kompetansebygging gjennom utvidet kurstilbud samt tilskudd til oppgradering av tekniske hjelpemidler.

Bevilgningen foreslås videre økt med 1,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 11,4 mill. kroner.

Post 75 Utbetaling for vrakpant og tilskudd til kjøretøy og fritidsbåter, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 63 mill. kroner som følge av redusert anslag på antall kjøretøy som kasseres i 2023.

Post 76 Refusjonsordninger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten foreslås økt med 6,8 mill. kroner som følge av forskyvning av utbetaling fra 2022 til 2023 knyttet til refusjon av innlevert spillolje.

Post 80 Tilskudd til tiltak for å ta vare på natur, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 5 mill. kroner i tilskudd til laksetrapp i Fustavassdraget i Vefsn, Nordland.

Bevilgningen foreslås økt med 2,7 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Videre har Miljødirektoratet fått i oppdrag å lage forslag til forskrift for tilskuddsordningen for nitrogenrensning av avløp til Oslofjorden, samt å etablere et system for mottak av søknader og utbetaling av tilskudd. Miljødirektoratet har levert forslag til forskrift til Klima- og miljødepartementet. Klima- og miljødepartementet vil vurdere forskriftsforslaget og dette vil deretter sendes på høring. I tråd med økonomiregelverket vil tilsagn om tilskudd bli utbetalt etterskuddsvis. Det er derfor ikke realistisk at noen av midlene på tilskuddsordningen blir utbetalt i 2023. Det foreslås derfor at bevilgningen reduseres med 6 mill. kroner mot en tilsvarende økning i tilsagnsfullmakten knyttet til tilskuddsordningen nitrogenrensning av avløp til Oslofjorden, jf. forslag til romertallsvedtak. Eksisterende fullmakt på posten er knyttet til en annen tilskuddsordning, anadrome laksefisk og bygging av laksetrapper i Beiarelva.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 1,7 mill. kroner.

Kap. 1425 Fisketiltak

Post 70 Tilskudd til fiskeformål, kan overføres

Som følge av forslag til redusert refusjon fra Statens fiskefond foreslås det å redusere kap. 1425, post 70 med 2,8 mill. kroner, jf. omtale under kap. 5578, post 72.

Bevilgningen foreslås økt med 0,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen på posten foreslås samlet sett redusert med 2,4 mill. kroner.

Kap. 1429 Riksantikvaren

Post 01 Driftsutgifter

Riksantikvaren har utviklet Digisak, en søknad- og saksbehandlingsløsning for tilskudd og dispensasjoner som alle fylkeskommunene og Sametinget benytter i sin forvaltning av kulturmiljø. Ved oppsplitting av dagens fylkesstruktur vil Riksantikvaren måtte utvikle nye integrasjoner for at de nye fylkeskommunene skal kunne benytte Digisak. Dette vil innebære engangskostnader for hver ny integrasjon som må etableres. Posten foreslås økt med 3,6 mill. kroner for å dekke merkostnader for tilpasning av Digisak. Dette er omdisponert fra den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen på kap. 1429, postene 21, 22, 60, 72, 74, 75, 77 og 79.

Bevilgningen foreslås videre økt med 1,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og 0,3 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 5,3 mill. kroner.

Post 73 Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås økt med 2,3 mill. kroner for å oppgradere og forsterke sikringsanleggene ved enkelte stavkirker. Dette er omdisponert fra den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen på kap. 1429, postene 21, 22, 60, 72, 74, 75, 77 og 79.

Bevilgningen foreslås videre økt med 1,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 3,6 mill. kroner.

Kap. 1471 Norsk Polarinstitutt

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 3,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og 0,3 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Det foreslås å rammeoverføre 0,9 mill. kroner fra posten til Nærings- og fiskeridepartementets kap. 922, post 71 for videreføring av det kanadiske radarsatellittprogrammet Radarsat, jf. også kap. 1412, post 50.

Bevilgningen på posten foreslås samlet sett økt med 3,3 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

I februar 2023 ble en av Norsk Polarinstitutts ansatte på Troll akutt syk, og det måtte iverksettes en medisinsk evakuering ut fra Antarktis utenom planlagt oppsatte fly. Påløpte kostnader er 3,3 mill. kroner for evakuering med fly, og 0,4 mill. kroner for sykehusbehandling og påfølgende rekonvalesens i Cape Town. Det foreslås at bevilgningen på posten økes med 3,7 mill. kroner for å dekke kostnaden ved evakueringen.

Bevilgningen foreslås videre økt med 2,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1, og 0,1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 6,1 mill. kroner.

Kap. 1472 Svalbards miljøvernfond

Post 50 Overføringer til Svalbards miljøvernfond

Svalbards miljøvernfond finansieres i hovedsak gjennom inntekter fra en miljøavgift på 150 kroner for reisende til Svalbard, jf. forskrift om miljøavgift for tilreisende til Svalbard. Inntektene fra miljøavgiften bevilges på kap. 5578, post 70 Sektoravgifter under Svalbards miljøvernfond, og motsvares av utgifter på kap. 1472, post 50.

Det er forventet større reiseaktivitet til Svalbard i 2023. Derfor foreslås det at bevilgningen på posten økes med 2 mill. kroner.

Kap. 4481 Salg av klimakvoter

Post 01 Salgsinntekter

Inntektene fra kvotesalg foreslås økt med 524 mill. kroner, fra 2,6 mrd. kroner til 3,1 mrd. kroner.

Økningen skyldes i hovedsak høyere kvotepris og svakere krone enn det som var lagt til grunn i anslagene for Saldert budsjett 2023.

Kap. 5578 Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet

Post 70 Sektoravgifter under Svalbards miljøvernfond

Det vises til omtale under kap. 1472, post 50. Som følge av økt reiseaktivitet til Svalbard foreslås det å øke bevilgningen med 2 mill. kroner.

Post 72 Fiskeravgifter

Som følge av at innbetalingene til Statens Fiskefond i 2021 og 2022 var lavere enn forventet, er fondskapitalen nå på et lavere nivå enn ønsket. Samtidig er inntektene for 2023 trolig budsjettert for høyt. Det foreslås derfor å redusere refusjonen fra fondet til kap. 5578 post 72 med 2,8 mill. kroner for å hensynta lavere inntekter og øke fondskapitalen. Se også omtale under kap. 1425, post 70.

Andre saker

Fullmakt til å avhende areal for makeskifte ved skogvern samt andre avhendelser knyttet til vern og sikring av friluftsområder

Det foreslås at Klima- og miljødepartementet får fullmakt til å godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Miljødirektoratet for inntil 25 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Nedenfor redegjøres det for at det er behov for slik fullmakt knyttet til makeskifte eller salg av areal innkjøpt til verneformål, dernest for at det er behov for slik fullmakt til å avhende areal innkjøpt til friluftslivsformål. Det foreslås en felles fullmakt til disse formålene.

Begrunnelse for en stående fullmakt til avhending av areal i forbindelse med makeskifte og av areal innkjøpt for verneformål

Stortinget har ved en rekke anledninger vist til at det skal legges til rette for makeskifte som oppgjørsform ved skogvern av privat eiendom, herunder i St. meld. (2002–2003). Miljødirektoratet har derfor et kontinuerlig oppdrag om å gjennomføre makeskifteprosesser som del av skogvernarbeidet. I forbindelse med Statskog sine arronderingssalg er det også gitt politiske føringer om at Miljødirektoratet skal vurdere kjøp av disse eiendommene for vern eller bruk i makeskifte med private grunneiere. Dette fremgår bl.a. av Prop. 1 S for 2022 under Klima- og miljødepartementet.

I forkant av kjøp av areal for makeskifte legges det vekt på å avklare grunneiers interesse for de aktuelle arealene, slik at staten ikke blir sittende med uønsket eiendom. I situasjoner der makeskiftearealet som kjøpes er mer verdt enn det arealet som vernes, vil staten bli sittende med et restareal som ofte vil være lite attraktivt på grunn av størrelse og/eller arrondering. Aktuell grunneier vil ofte være interessert i å kjøpe dette arealet av staten, som en del av makeskiftesaken.

For å avhende statlige arealer, også arealer kjøpt inn som makeskiftearealer, kreves det samtykke i hver sak fra Stortinget. Størrelsen og verdien på makeskiftareal er ofte små, og å legge frem hver enkelt sak for Stortinget er ressurskrevende. At avklaringer tar tid, kan også bidra til et økt konfliktnivå og mindre effektiv gjennomføring av skogvernet. Det foreslås derfor at Klima- og miljødepartementet får en stående fullmakt i slike saker. Gjennom postomtalene i Prop. 1 S (2021–2022) for Klima- og miljødepartementet er det også åpnet for at bevilgningene for de andre vernepostene under kap. 1420 (32, 33, 34 og 36) kan brukes til kjøp av areal som er vernet eller planlagt vernet, og dette er gjort i en del tilfeller de siste 30-40 årene. Ofte vil ikke alt areal i en innkjøpt eiendom være aktuelt for vern pga. lave verneverdier og/ eller inngrep av ulike slag. Slike restareal forsøkes brukt i makeskifte i skogvern der dette er mulig, men salg av slike mindre arealer er også ønskelig i noen tilfelle. Også her tilsier størrelse og potensiell nytte for andre statsetater behov for en smidig løsning for avhending.

Begrunnelse for en stående fullmakt til avhending av areal innkjøpt for friluftslivsformål

Staten ved Miljødirektoratet eier og forvalter en del eiendommene som er statlig sikrede friluftslivsområder. Disse er sikret til friluftslivsformål for allmennheten, og skal i utgangspunktet ikke omdisponeres eller selges. Retningslinjene for forvaltning av disse gir føringer for i hvilke tilfeller det likevel, av ulike hensyn, kan være aktuelt for staten å samtykke til omdisponering. Ifølge retningslinjene kan omdisponering skje i saker der andre tungtveiende samfunnstjenlige hensyn må prioriteres, og/eller der en omdisponering eller et salg vil kunne bedre de totale forholdene for utøvelse av friluftsliv i området. Det kan også skje for å oppnå mer rasjonelle eiendomsgrenser eller for å imøtekomme arealbehov knyttet til offentlig infrastruktur mv. Som oftest vil det da dreie seg om mindre arealer lav verdi som friluftsområde. Det er både arbeids- og tidkrevende å legge frem hver slik sak for Stortinget for å be om fullmakt til avhending, og det foreslås derfor en stående fullmakt.

Salg av makeskifteeiendom i vernesaker

Miljødirektoratet har føringer på at makeskifte skal benyttes ved vern på privat grunn. Tiltaket skal virke konfliktdempende i de tilfeller privat grunneier ønsker erstatning oppgjort i areal, i stedet for utbetaling av et kronebeløp. Dette innebærer at staten kjøper arealer fra Statskog SF eller fra andre aktører som inngår i en makeskifteløsning. Det skjer at deler av innkjøpte makeskiftearealer ikke er relevante å bruke som erstatning i skogvernsaker, og derfor er ønskelig å selge til andre.

Det forekommer også en sjelden gang innløsing av festetomter på vernet grunn, etter tomteferdseloven kapittel 6.

Siden dette er salg av en eiendom som tidligere er kjøpt av midler til vern av skog, bør midlene fra salget nyttes til nytt skogvern eller innkjøp av nye makeskifteeiendommer.

Det foreslås derfor at det opprettes en inntektspost 41 under kap. 4420 for inntektsføring av salg av eiendom i verneområder, herunder makeskifteeiendommer og innløsing av festetomter, og at det samtidig opprettes en merinntektsfullmakt mot kap. 1420, post 32 slik at inntektene under kan øke utgiftene med tilsvarende beløp.

Merinntektsfulmakt mellom kap. 1420 post 30 og kap. 4420 post 40

Salg av eiendom innenfor statlig sikrede friluftslivsområder og inntekter fra innløsing av festetomter føres over kap. 4420 post 40.

Det er tidligere belastet kostnader under kap. 1420 post 30 for investering i de områdene som selges eller innløses. Når områdene selges eller innløses, bør dette gå til dekning av nye investeringer i sikrede friluftslivsområder.

Det foreslås derfor en merinntektsfullmakt slik at inntektene fra salg og innløsinger kan gå til sikringsarbeidet i inneværende år ved at kap. 1420 post 30 økes tilsvarende inntektene.

Nytt omsetningskrav for avansert biodrivstoff til sjøfart

Bakgrunn

Miljødirektoratet har utarbeidet et forslag om å innføre et nytt omsetningskrav for avansert biodrivstoff til sjøfart. Den offentlige høringen ble avsluttet 20. mars 2023. Regjeringen foreslår at det innføres et omsetningskrav for avansert biodrivstoff til sjøfart på 6 prosent fra 1. oktober 2023. Forslaget er en oppfølging av regjeringens budsjettavtale med SV. Omsetningskravet er foreslått avgrenset til flytende drivstoff og flytende brensler brukt til innenriks sjøfart og fiske. Utenriks sjøfart er unntatt omsetningskravet. Det vil si at gass og alle typer drivstoff solgt til fritidsbåter, utenriks sjøfart og innretninger som benyttes til olje- og gassutvinning holdes utenfor kravet.

Konsekvenser

Avansert biodrivstoff er dyrere enn fossilt biodrivstoff, og forslaget innebærer dermed høyere kostnader ved drivstofforbruk. Prisen på en drivstoffblanding er anslått til å øke med omtrent 0,6 kr/liter for innenriks sjøfart og fiske i nære farvann. Fiske i fjerne farvann er ikke omfattet av CO₂-avgiften på mineralske produkter, og kravet anslås derfor å øke prisen på drivstoff med om lag 0,7 kroner per liter for slike fartøy. Forslaget anslås å gi en reduksjon i det nasjonale utslippsregnskapet på rundt 50 000 tonn CO₂ i 2023 som følge av at fossilt drivstoff erstattes av biodrivstoff. I 2024 anslås det at kravet vil redusere utslippene med om lag 160 000 tonn CO₂. På sikt anslås den økte prisen på drivstoff å redusere utslippene med ytterligere 50 000 tonn CO₂. Kravet gir et provenytap fra CO₂-avgiften på mineralske produkter i 2023 på 30 mill. kroner bokført. Årsvirkningen av kravet vil være et provenytap på om lag 130 mill. kroner. Den samfunnsøkonomiske kostnaden av kravet er anslått til om lag 4 400 kroner per tonn CO₂.

Det har kommet innvendinger i høringsrunden som går på at dokumentasjonskravene er omfattende og at omsetningskravet kan føre til karbonlekkasje. Omsetningskravet for sjøfart var opprinnelig tenkt å bygge på innkrevingssystemet for grunnavgift. Da grunnavgiften ble besluttet avviklet ga det usikkerhet om hvordan omsetningskravet kunne utformes. Med avviklingen forsvant kontrollmuligheten for å sjekke opplysninger opp mot det omsetterne hadde rapportert til Skatteetaten. De nye dokumentasjonskravene skyldes altså avviklingen av grunnavgiften for mineralolje. Dette har medført at dokumentasjonskravene er mer blitt omfattende. En rekke høringsinstanser er av denne og andre årsaker kritiske til innføring fra 1. juli som foreslått i høringen.

Det foreslåtte dokumentasjonsregime for omsetterne vil bli omfattende, men dokumentasjonskravet anses likevel gjennomførbart. På bakgrunn av dette foreslås omsetningskravet fra 1. oktober 2023. Ansvaret for korrekt innrapportering til Miljødirektoratet ligger allerede på omsetterne gjennom dagens omsetningskrav for veitrafikk, luftfart og ikke-veigående maskiner. Dokumentasjonskravet vil kreve god dialog med bransjen frem til omsetningskravet trer i kraft.

Risikoen for karbonlekkasje avhenger av totalstørrelsen på omsetningskravet, CO₂-avgiften og prisene på både fossilt drivstoff og på biodrivstoff. Priseffekten som isolert følger av omsetningskravet er lav sammenliknet med bidraget fra den eksisterende CO₂-avgiften på 2,53 kroner per liter i 2021. Skip som seiler utenlands, bunkrer allerede utenfor Norge. Det kan ikke utelukkes at ytterligere flere vil bunkre utenlands når norske drivstoffpriser øker ytterligere.

Det bør følges nøye med på segmenter som er særlig utsatt for ytterligere karbonlekkasje enn det som allerede skjer i dag. Det ligger videre en mulighet for at omsetningskravet kan føre til økt bunkring utenfor territorialgrensen, men dette er vanskelig å forutse. Vi anbefaler å følge med på denne typen aktivitet, ikke bare pga. mulighetene for karbonlekkasje, men også mulige miljømessige konsekvenser av lekkasjer/ulykker til det marine miljøet.

Øremerking av 0,5 mill. kroner til Klimapark 2469 i 2023

Klimapark 2469 AS foreslås tildelt 500 000 kroner over kap. 1400, post 76 som tilskudd til videreføring av informasjonstiltak i 2023.

Oppfølging av anmodningsvedtak – energieffektivisering

Stortinget har fattet flere vedtak det seneste året knyttet til energieffektivisering, herunder Enova og hvorvidt mandatet deres bør omfatte energieffektivisering i alle sektorer, og om de i større grad bør åpne for støtte til moden teknologi, jf. vedtak 21, 22 og 23 av 16. oktober 2022 og vedtak 507, 508 og 509 av 23. februar 2023.

Vedtak nr. 21, 16. oktober 2022:

«Stortinget ber regjeringen vurdere, i lys av den aktuelle strømsituasjonen, å gi Enova et tilleggsmandat om å bidra til å styrke forsyningssikkerheten ved å legge til rette for vesentlig mer energieffektivisering og fleksibel og effektiv energi- og effektbruk gjennom målrettede tiltak for bedrifter og husholdninger. En slik oppdatering må sikre at støtte til moden teknologi som gir raske reduksjoner i strømforbruket, blir en sentral oppgave for Enova, som for eksempel gjennom varmepumper, etterisolering av deler av bygningskroppen, utskiftning av vinduer, batterier, bergvarme og lignende.»

Vedtak nr. 22, 16. oktober 2022:

«Stortinget ber regjeringen vurdere å endre dagens Enova-tilskudd «helhetlig oppgradering av bygningskropp» slik at husholdninger kan få tilskudd også når bare deler av bygningen oppgraderes.»

Vedtak nr. 23, 16. oktober 2022:

«Stortinget ber regjeringen vurdere å legge om Enovas løsning for utbetaling til forbrukere slik at man får samtidig utbetaling.»

Vedtak nr. 507, 23. februar 2023:

«Stortinget ber regjeringen om å endre Enovas mandat slik at det omfatter energieffektivisering for alle sektorer i løpet av våren 2023.»

Vedtak nr. 508, 23. februar 2023:

«Stortinget ber regjeringen sørge for at Enova har tilgjengelig støtteordninger for energieffektivisering med moden teknologi i tråd med Vedtak 21 (2022–2023) senest i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2023.»

Vedtak nr. 509, 23. februar 2023:

«Stortinget ber regjeringen gi Enova et tilleggsmandat om å sørge for økt forsyningssikkerhet ved å bidra til vesentlig mer energieffektivisering og lokal energiproduksjon hos husholdninger. Dette må gjøres gjennom støtte til moden teknologi som gir raske reduksjoner i bruk av strøm fra nettet, for eksempel gjennom varmepumper, etterisolering av deler av bygningskroppen, utskiftning av vinduer, batterier, bergvarme og lignende. Det må gis støtte med samtidig utbetaling. Tilleggsmandatet til Enova må være på plass innen mars 2023.»

Tilgang på ny kraft, effektiv bruk av kraften vi har, og evnen til kraftnettet til å overføre kraft er faktorer som har betydning for oppnåelse av klimamålene våre. Dette og Stortingets vedtak er bakgrunnen for at regjeringen i februar presiserte mandatet til Enova knyttet til energi, jf. tillegg til avtalen om forvaltningen av midlene fra Klima- og energifondet av 15. februar 2023. Mandatet omfatter nå energieffektivisering i alle sektorer, og åpner i større grad for støtte til moden og velkjent teknologi, i umodne markeder.

Regjeringen er opptatt av at en satsing på energieffektivisering skal være basert på faglige vurderinger. Klima- og miljødepartementet ba derfor Enova levere en anbefaling om hvordan de vil innrette sin aktivitet i lys av presiseringen av mandatet, herunder hvilke nærmere definerte kriterier som kan ligge til grunn for støtte til mer moden og velkjent teknologi. Som nærmere definerte kriterier legger Enova til grunn at det (1) må vurderes som sannsynlig at varig markedsendring kan oppnås og (2) at det på sikt vil komme på plass andre rammebetingelser (f.eks. reguleringer) som sørger for videre utbredelsen av teknologien. (3) Tilskudd må dessuten kunne avsluttes når markedet er modent eller andre rammebetingelser er på plass slik at markedet ikke stopper opp.

Enova legger opp til å støtte energieffektivisering og energi med til sammen mellom 1,5 og 2 mrd. kroner i 2023. Av dette vil om lag en 0,5 mrd. kroner være en økt satsing på energieffektivisering. Innsatsen rettes mot effektive og fleksible energisystemer gjennom for eksempel fjernvarme, varmesentraler, utnyttelse av overskuddsvarme i industrien og utvikling av ny teknologi som havvind. Det inkluderer investeringsstøtte rettet mot forbedret energiytelse i yrkesbygg, borettslag og sameier. Målet er å skape varige endringer slik at energieffektiviseringspotensialet på sikt i større grad kan utløses uten støtte, blant annet gjennom å bidra til å utvikle markedet for energitjenester. Å rette innsatsen mot samlet energiytelse fremfor enkeltteknologier gjør at det kan anbefales løsninger tilpasset den aktuelle bygningen. Enova øker samtidig innsatsen på eneboliger og småhus gjennom Enovatilskuddet, og vil foreta regelmessige vurderinger av innsatsen mot disse for å bidra til varige markedsendringer. I tillegg vil Enova videreutvikle sine informasjonsvirkemidler, som kursing av energirådgivere og utvikling av beregningsverktøy.

Enova har tilgjengelige støtteordninger for energieffektivisering med moden teknologi etter nærmere definerte kriterier, jf. vedtak 508.

De fleste energibrukerne har ikke nødvendigvis forutsetninger for selv å fullt ut vurdere hvilke energitiltak det kan lønne seg å gjennomføre. Energimerkeordningen kan i den forbindelse bli et viktig informasjonsvirkemiddel. Dette er noe som vil omtales nærmere i regjeringens kommende handlingsplan for energieffektivisering som vil legges frem senest samtidig med budsjettet for 2024.

I tillegg til støtten gjennom Enova, mener regjeringen det er viktig å bidra til at også husholdninger med lavere inntekter får mulighet til å få energieffektivisert sine boliger. Denne gruppen er særlig utsatt for høye priser og har samtidig lite rom for å prioritere energieffektiviseringstiltak. Det foreslås derfor å øke bevilgningen til ENØK-tiltak i kommunale boliger med 100 mill. kroner, jf. kap. 581, post 60.

2.13 Finansdepartementet

Kap. 20 Statsministerens kontor

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 2,8 mill. kroner til økt bemanning. Det økte behovet knytter seg blant annet til rådgivning i internasjonale og sikkerhetspolitiske spørsmål.

Som omtalt i Prop. 33 S (2022–2023), har Statsministerens kontor (SMK) og Sivil klareringsmyndighet (SKM) inngått en avtale om at SKM skal behandle alle klareringssaker ved SMK. Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 50 000 kroner mot en tilsvarende økning under Justis- og beredskapsdepartementet kap. 453, post 01.

Bevilgningen foreslås økt med 0,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Videre foreslås bevilgningen økt med 0,9 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 20, post 01 med 4,5 mill. kroner.

Kap. 41 Stortinget

Post 01 Driftsutgifter

På grunn av lavere innkjøp til Stortingets kafeteriaer har Stortingets presidentskap foreslått at bevilgningen på posten reduseres med 0,7 mill. kroner. Salgsinntektene på kap. 3041, post 01, foreslås redusert med samme beløp.

Bevilgningen foreslås økt med 7,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Videre foreslås bevilgningen økt med 5,2 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 41, post 01 med 11,7 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Presidentskapet har bedt om at bevilgningen på posten økes med 0,5 mill. kroner. Merbehovet gjelder Grunnlovsutvalget som Stortinget har nedsatt.

Bevilgningen foreslås økt med 0,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 41, post 21 med 0,6 mill. kroner.

Kap. 3041 Stortinget

Post 01 Salgsinntekter

Se omtale under kap. 41 Stortinget, post 01 Driftsutgifter. Bevilgningen på posten foreslås redusert med 0,7 mill. kroner.

Kap. 1600 Finansdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å redusere bevilgningen med 108 000 kroner i forbindelse med etableringen av Departementsakademiet, mot en tilsvarende økning under Kommunal- og distriktsdepartementet, kap. 510, post 01.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 3 mill. kroner for å dekke andre nødvendige og uforutsette utgifter. Se også omtale under post 21 nedenfor.

Bevilgningen foreslås økt med 2,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Videre foreslås bevilgningen økt med 3,6 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 1600, post 01, med 2,6 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 27 mill. kroner for å dekke uforutsette merutgifter under andre kapitler. Inndekningen muliggjøres blant annet av lavere kapasitet til gjennomføring av prosjekter og utredninger enn tidligere lagt til grunn.

Bevilgningen foreslås økt med 2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Videre foreslås bevilgningen økt med 0,1 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Av de foreslåtte bevilgningsreduksjonene på kap. 1600, post 01 og 21 foreslås til sammen 30 mill. kroner omdisponert til følgende nødvendige og uforutsette merutgifter under Finansdepartementets budsjettområde:

Tolletatens håndtering av sanksjonsregimet mot Russland – 10 mill. kroner

Skatteetatens arbeid med deling av informasjon om plattformtjenester – 20 mill. kroner

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 24,9 mill. kroner.

Kap. 1610 Tolletaten

Post 01 Driftsutgifter

Kontroll med russiske fiskefartøy

Tolletaten fikk i oktober 2022 i oppdrag å intensivere kontrollen med russiske fiskefartøy, med sikte på at alle russiske fiskefartøy blir underlagt en fysisk kontrollhandling, jf. behandling av Prop. 33 S (2022–2023). Dagens ordning er ressurskrevende, og det arbeides derfor med å etablere en mer langsiktig og bærekraftig ordning for kontrollen. Det foreslås å bevilge 46,5 mill. kroner for å dekke kostnadene i 2023.

Kontroll med vareførsel på Svalbard

Kontroll med vareførsel til og fra Svalbard ble etablert i mai 2022 som en midlertidig ordning og er videreført som en permanent ordning fra 2023. I forbindelse med Russlands krigføring i Ukraina har behovet for kontrollaktiviteter vært høyere enn tidligere antatt. Disse kontrollene er vesentlig mer ressurskrevende enn antatt i form av at kontrollene tar lengre tid og er mer omfattende. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 1,6 mill. kroner for å øke bemanningen på Svalbard med ett årsverk for å ivareta tilfredsstillende kontrollnivå på høyt prioriterte områder.

Håndtering av sanksjonsregimet mot Russland

Tolletaten må i 2023 bruke betydelige ressurser på å håndtere sanksjonsregimet mot Russland. Arbeidet knytter seg særlig til manuell vurdering og oppfølging av såkalte masketilslag i deklarasjonskontrollen. Dette er prosesser som er avhengige av en manuell behandling og kan ikke automatiseres. I tillegg kommer analysearbeid, dialog med regelverkseiere (UD) og juridiske avklaringer. Det er også økt behov for kontroll ifm. eksport av varer mot sanksjonslister. For å dekke merkostnadene foreslås det å øke bevilgningen med 10 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon over kap. 1600.

Forenklet transfer OSL

Bevilgningen foreslås økt med 3 mill. kroner mot en parallell økning av inntektene, se omtale under kap. 4610, post 05.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 15,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Videre foreslås bevilgningen økt med 2,6 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 1610, post 01, med 79,6 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Magnormoen kontrollstasjon er den største landeveis grenseovergangen uten en stasjonert skanner til bruk i Tolletatens kontroll. Bruk av skannere muliggjør en langt mer målrettet og effektiv kontrollgjennomføring ved at Tolletaten raskt kan avgjøre om det er behov for å gå videre med manuell kontroll eller ikke. Mer tidseffektive kontroller innebærer isolert sett at flere objekter kan kontrolleres, samtidig som tidsbruken for den som kontrolleres reduseres. Det foreslås å bevilge 35 mill. kroner til anskaffelse av en skanner stasjonert på Magnormoen og til nødvendige anleggsmessige tilpasninger. Varige, årlige kostnader til drift av skanneren er anslått til 5 mill. kroner.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 39,6 mill. kroner, inkludert 4,6 mill. kroner i ekstraordinær prisjustering, jf. nærmere omtale under avsnitt 3.1.

Kap. 4610 Tolletaten

Post 05 Refusjon fra Avinor AS

Posten omfatter refusjoner fra Avinor AS for å dekke Tolletatens merkostnader til ordningen med forenklet transfer på Oslo lufthavn. Det foreslås å øke bevilgningen med 3 mill. kroner. Dette skyldes at avtalen med Avinor AS er reforhandlet. Se også omtale under kap. 1610, post 01.

Post 85 Tvangsmulkt og overtredelsesgebyr

Inntektene på post 85 påvirkes i stor grad av antall reisende som passerer grensen. Selv om reisevirksomheten har tatt seg opp etter koronapandemien påvirker dette fortsatt inntektene på posten. Det foreslås å redusere bevilgningen med 13 mill. kroner. Inntektsnedgangen skyldes at antall innrapporterte regelbrudd har vært færre enn tidligere.

Kap. 1618 Skatteetaten

Post 01 Driftsutgifter

Regelverksendringer i skatte- og avgiftsopplegget

Det er i 2023-budsjettet lagt opp til flere endringer i skatte- og avgiftsopplegget knyttet til petroleumsvirksomhet, vannkraftproduksjon, landbasert vindkraft og havbruksnæringen. Reglene trer i kraft fra og med inntektsårene 2022 og 2023 og innebærer konsekvenser for ressursbehovet i Skatteetaten. Det foreslås derfor å øke posten med 21,7 mill. kroner.

Deling av informasjon om plattformtjenester

Det foreslås å øke posten med 20 mill. kroner i 2023 for å gjennomføre nødvendige systemtilpassinger for å kunne innføre OECDs nye standarder for rapportering og deling av informasjon om plattformtjenester. Økningen motsvares av tilsvarende bevilgningsreduksjon over kap. 1600 Finansdepartementet, som er omtalt ovenfor.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 65,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Videre foreslås bevilgningen økt med 16,4 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 1618, post 01, med 123,3 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Det foreslås å redusere bevilgningen med 77,4 mill. kroner. Hovedårsaken til dette er omlegging av avskrivingskonto for tvangsmulkt knyttet til skatteinnkreving, jf. behandling av Prop. 33 S (2022–2023).

Bevilgningen foreslås økt med 4,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 72,7 mill. kroner.

Post 22 Større IT-prosjekter, kan overføres

Fremtidens innkreving

I forbindelse med prosjektet Fremtidens innkreving er det behov for tilpasninger til de nye systemene i Statens Lånekasse for utdanning og Brønnøysundregisteret. Det foreslås derfor å redusere bevilgingen på posten med 4,6 mill. kroner mot en økning på 1,6 mill. kroner hos Lånekassen, kap. 2410, post 01, og 3 mill. kroner hos Brønnøysundregisteret, kap. 904, post 21.

Videre foreslås det å redusere posten med 93,4 mill. kroner grunnet forskyvninger i fremdriften i prosjektet. Reduksjonen påvirker ikke kostnadsrammen til prosjektet.

Memo

Kostnadene til prosjektet for nytt IT-system for merverdiavgift (Memo) er anslått redusert med 30 mill. kroner. Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med tilsvarende beløp. Prosjektet skal etter planen avsluttes i 2023.

Rammeoverføring til NAV

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 3,3 mill. kroner mot en tilsvarende økning under Arbeids- og inkluderingsdepartementet, kap. 605, post 01. Midlene skal disponeres av NAV i forbindelse med bruk av opplysninger fra a-ordningen i obligatorisk tjenestepensjon.

Prisjustering og arbeidsgiveravgift

Bevilgningen foreslås økt med 11,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Videre foreslås bevilgningen økt med 0,5 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 1618, post 22, med 119,6 mill. kroner.

Kap. 4618 Skatteetaten

Post 01 Refunderte utleggs- og tinglysningsgebyr

Posten omfatter refusjon av gebyr ved utleggsforretninger utført av Skatteetaten og de alminnelige namsmennene, jf. kap. 1618, post 21. På grunnlag av regnskapsutviklingen foreslås bevilgningen på posten redusert med 5 mill. kroner.

Post 05 Gebyr for utleggsforretninger

Posten omfatter gebyrinntekter fra utleggsforretninger som Skatteetaten selv utfører. På grunnlag av regnskapsutviklingen foreslås bevilgningen på posten økt med 16 mill. kroner.

Post 85 Inngått på tapsførte lån mv.

På posten føres inntekter fra innkreving av misligholdte lån som allerede er tapsførte i Statens lånekasse for utdanning og i Husbanken. På grunnlag av regnskapsutviklingen foreslås bevilgningen på posten økt med 40 mill. kroner.

Post 86 Bøter, inndragninger mv.

Inntektene på posten påvirkes i hovedsak av aktiviteter og avgjørelser i politiet, påtalemyndigheten og domstolene. På grunnlag av regnskapsutviklingen foreslås bevilgningen på posten redusert med 268 mill. kroner.

Post 87 Trafikantsanksjoner

Posten omfatter inntekter fra trafikkgebyr, parkeringsgebyr og overlastgebyr, utført av politiet og Statens vegvesen. På grunnlag av regnskapsutviklingen foreslås bevilgningen på posten økt med 5 mill. kroner.

Post 88 Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret

Posten omfatter innbetaling av forsinkelsesgebyr, ilagt av Regnskapsregisteret. På grunnlag av regnskapsutviklingen foreslås bevilgningen på posten økt med 70 mill. kroner.

Kap. 1620 Statistisk sentralbyrå

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,4 mill. kroner mot en tilsvarende økning under Barne- og familiedepartementet kap. 858, post 01. Endringen skyldes justering av en tidligere rammeoverføring knyttet til finansiering av statistikk på barnevern.

Bevilgningen foreslås økt med 4,3 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. Videre foreslås bevilgningen økt med 1,2 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 5,1 mill. kroner.

Kap. 1633 Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift

Post 01 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

Ordningen med nettoføring av merverdiavgift i ordinære statlige forvaltningsorgan innebærer at organene som er inkludert i ordningen, ikke belastes merverdiavgift for utgifter på postene 01–49 i sine budsjetter og regnskaper, men kan føre utgiftene til merverdiavgift på et sentralt kapittel for merverdiavgift under Finansdepartementet (kap. 1633, post 01).

Bevilgningen på posten er 9,3 mrd. kroner. Bevilgningen foreslås økt med 283,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. På bakgrunn av regnskapstall og forventet utvikling foreslås bevilgningen økt med ytterligere 416,8 mill. kroner til 10,0 mrd. kroner.

Kap. 1634 Kompensasjon for inntektssvikt som følge av virusutbruddet

Post 70 (Ny) Tilskudd til støtteberettigete virksomheter

Ordningen med tilskudd til støtteberettigete virksomheter ble avsluttet i 2020. Som følge av endringssøknader, klagebehandling og kontrolltiltak vil det også bli enkelte utbetalinger i 2023. Det foreslås derfor å bevilge 1 mill. kroner på posten

Post 71 (Ny) Kompensasjonsordning for arbeidsgivere i tiltakssonen og på Svalbard

Kompensasjonsordningen for arbeidsgivere i tiltakssonen og på Svalbard ble avsluttet i 2020. Etter kontrolltiltak og korreksjon av avgiftsgrunnlag, kan det bli enkelte mindre utbetalinger også i 2023. Det foreslås derfor å bevilge 0,1 mill. kroner på posten.

Post 72 (Ny) Støtte for å ta permitterte tilbake i jobb

Støtteordningen for å ta permitterte tilbake i jobb ble avsluttet i 2021. Etter kontrolltiltak, endringssøknader og korreksjoner, kan det bli enkelte mindre utbetalinger også i 2023. Det foreslås derfor å bevilge 0,5 mill. kroner på posten.

Post 73 (Ny) Lønnsstøtte til foretak rammet av smitteverntiltak

Støtteordningen for lønnsstøtte til foretak rammet av smitteverntiltak er avsluttet. Etter kontrolltiltak, endringssøknader og korreksjoner, kan det bli enkelte mindre utbetalinger også i 2023. Det foreslås derfor å bevilge 5 mill. kroner på posten.

Kap. 4634 Kompensasjon for inntektssvikt som følge av virusutbruddet

Post 85 Tilskudd til støtteberettigete virksomheter – tilbakebetaling

På grunnlag av regnskapsutviklingen foreslås bevilgningen på posten økt med 4 mill. kroner.

Kap. 1650 Statsgjeld, renter mv.

Post 89 Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

Bevilgningsbehovet på posten er usikkert og varierer med størrelsen på og sammensetningen av statsgjelden samt endringer i rentenivået. Bevilgningen på posten foreslås redusert med 694,3 mill. kroner. Hovedårsaken til endringen er at Norges Bank har redusert utestående i egenbeholdningen med til sammen 22 mrd. kroner. Slik reduksjon skjer ved tilbakekjøp av obligasjoner og nedskriving av utestående gjeldsvolum. Se omtale under kap. 1651, post 98. Det er også enkelte andre anslagsendringer på posten som skyldes renteendringer.

Kap. 1651 Statsgjeld, avdrag og innløsing

Post 98 Avdrag på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

Bevilgningen foreslås økt med 16 000 mill. kroner. Økningen skyldes Norges Banks tilbakekjøp av obligasjoner. Se omtale under kap. 1650, post 89.

Kap. 2309 Tilfeldige utgifter

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen er motpost til tilleggsbevilgninger til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder lønnsoppgjøret for statsansatte, takstoppgjøret for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, og til uforutsette utgifter. Bevilgningsbehovet til inntektsoppgjør mv. er usikkert og avhenger av utfallet av lønnsforhandlingene. Det er også avsatt midler på posten til kompensasjon til arbeidsgivere i offentlig sektor for den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften, jf. omtale i avsnitt 3.2.

Bevilgningen på posten foreslås redusert som følge av fordeling av avsatt kompensasjon for den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften. Dette motsvares delvis av at lønnsvekstanslaget for 2023 nå er høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023. Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 2,0 mrd. kroner.

Kap. 5341 Avdrag på utestående fordringer

Post 98 Avdrag på egenbeholdning statsobligasjoner

Bevilgningen foreslås økt med 20 000 mill. kroner. Se omtale under kap. 1651, post 98.

Kap. 5351 Overføring fra Norges Bank

Post 85 Overføring

I saldert budsjett for 2023 er det ført opp 8 600 mill. kroner på kap. 5351, post 85. Bankens representantskap fastsatte 16. mars 2023 endelig beløp til 8 098,9 mill. kroner. Det foreslås derfor at bevilgningen på posten reduseres med 506,1 mill. kroner.

Kap. 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forvaltningsbedrifter

Post 30 Avskrivninger

På denne posten inntektsføres summen av avskrivninger på statens kapital som bevilges på underpost 3 i statens forvaltningsbedrifter (kap. 2445–2490). På bakgrunn av endringer på disse underpostene foreslås bevilgningen på kap. 5491, post 30 redusert med 1,0 mill. kroner.

Kap. 5501 Skatter på formue og inntekt

Post 72 Fellesskatt mv. fra personlige skattytere

Det vises til forslag om økt sats for merkostnader for pendlere som har bodd på hybel, brakke, pensjonat eller hotell (fra 177 kroner til 250 kroner), og til forslag om økt sats for skattefri dekning av kost for langtransportsjåfører (fra 300 kroner til 350 kroner). Se omtale i Prop. 117 LS (2022–2023) Endringar i skatte-, avgifts- og tollovgivinga m.m. og forskotteringsloven (behovsprøving av bidragsforskott) punkt 3. Provenytapet anslås til 40 mill. kroner påløpt og 5 mill. kroner bokført i 2023. Provenytapet fordeles mellom stat og kommuner.

Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 1 mill. kroner.

Post 75 Formuesskatt

Det vises til forslag i Prop. 30 L (2022–2023) og Innst. 111 L (2022–2023) om en særregel for formuesverdsettelse i ikke-børsnoterte selskaper som gjelder inntektsåret 2022, og til forslag i Prop. 78 LS (2022–2023) om en verdsettelsesrabatt for akvakulturtillatelser på 50 pst. av omsetningsverdien, med en tilsvarende forholdsmessig reduksjon av selskapets fradragsberettigede gjeld. Påløpt provenytap av endringene er 110 mill. kroner i 2022 og 200 mill. kroner i 2023. Provenytapet fordeles mellom stat og kommuner. Bokført provenytap i 2023 anslås til 100 mill. kroner for stat og 170 mill. kroner for kommuner.

Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 100 mill. kroner.

Kap. 5543 Miljøavgift på mineralske produkter mv.

Post 70 CO₂-avgift

Det vises til forslag om å innføre et nytt omsetningskrav for avansert biodrivstoff for sjøfart. Se omtale under Andre saker i avsnitt 2.12.

Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 30 mill. kroner.

Kap. 5546 Avgift på forbrenning av avfall

Post 70 CO₂-avgift

Innføring av ulike satser for kvotepliktige og ikke-kvotepliktige utslipp i og opptrappingen av nivået på avgiften på forbrenning av avfall er utsatt. I Saldert budsjett ble det lagt til grunn at de nye satsene skulle gjelde fra 1. januar 2023. Regelverksprosessen i EU har imidlertid tatt lenger tid enn forventet, og ikrafttredelse anslås nå til 1. september 2023.

Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 80 mill. kroner.

Kap. 5552 Avgift på produksjon av fisk

Post 70 Avgift på produksjon av fisk

Det vises til forslag i Prop. 78 LS (2022–2023) om en økning i avgiften på produksjon av fisk fra 0,56 kroner per kg til 0,90 kroner per kg fra 1. juli 2023.

Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn økt med 112,5 mill. kroner.

Kap. 5605 Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer

Post 80 Av statskassens foliokonto i Norges Bank

Renten på foliokontoen i Norges Bank beregnes på grunnlag av renten banken får på sine utenlandske krav. Renten fastsettes for ett kvartal av gangen.

Det foreslås å øke bevilgningen med 3 435,6 mill. kroner. Økningen skyldes høyere rente enn lagt til grunn for saldert budsjett.

Post 82 Av innenlandske verdipapirer

Bevilgningen på posten foreslås økt med 382,8 mill. kroner. Økningen skyldes høyere renter.

Post 89 Garantiprovisjon

For lån under garantiordningen for lån til små og mellomstore bedrifter, skal det betales garantiprovisjon. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 20 mill. kroner grunnet oppjusterte anslag for utnyttelse av ordningen.

Kap. 5692 Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank

Post 85 Utbytte

I saldert budsjett 2023 er det ført opp 86,4 mill. kroner på kap. 5692, post 85. Beløpet var basert på at det ville bli gitt samme utbytte som for 2022.

Bankens styre har for 2023 anbefalt et utbytte på 25 mill. euro, hvorav 21,5 pst. eller 5,4 mill. går til Norge. Basert på eurokursen per 21. mars tilsvarer det 60,8 mill. kroner. Bevilgningen foreslås derfor redusert med 25,6 mill. kroner.

Kap. 5700 Folketrygdens inntekter

Post 72 Arbeidsgiveravgift

Det vises til forslag om økt sats for merkostnader for pendlere som har bodd på hybel, brakke, pensjonat eller hotell (fra 177 kroner til 250 kroner), og til forslag om økt sats for skattefri dekning av kost for langtransportsjåfører (fra 300 kroner til 350 kroner). Se omtale i Prop. 117 LS (2022–2023) Endringar i skatte-, avgifts- og tollovgivinga m.m. og forskotteringsloven (behovsprøving av bidragsforskott) punkt 3.

Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 1 mill. kroner.

2.14 Forsvarsdepartementet

Kap. 1700 Forsvarsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 5,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 3,4 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Forsvarsdepartementet øker tilstedeværelsen ved attachékontoret i Kyiv for å øke Norges samarbeid med Ukraina. Sikkerhetssituasjonen i Kyiv og Ukraina gjør det også nødvendig å anskaffe materiell som er tilpasset sikkerhetssituasjonen. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 9,6 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon i bevilgningen til militær støtte til Ukraina på kap. 1700, post 79.

Det foreslås å øke bevilgningen med 2,4 mill. kroner knyttet til betaling for revisjons- og varslingstjenester levert av Forsvarsdepartementet til virksomhetene i forsvarssektoren, mot en tilsvarende økt inntektsbevilgning under kap. 4700, post 01.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 3,0 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1720, post 01, for å finansiere økt bevilgning til Forsvarets veteranforskning.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,8 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1700, post 71, som inndekking for å øke Forsvarsdepartementets tilskuddsordning til akademiske institusjoner og universitetsmiljø innen sikkerhets- og forsvarspolitisk forskning.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,8 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1720, post 01 for å dekke forsvarssektorens andel av utgifter for én stilling og medlemskap ved Cybersikkerhetssenteret NATO Cooperative Cyber Defence Center of Excellence i Tallinn.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,1 mill. kroner, knyttet til Forsvarsdepartementets andel av utgiftene i forbindelse med etableringen av Departementsakademiet under Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon. Det vises til nærmere omtale under kap. 510, post 01.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1700, post 01 økt med 15,7 mill. kroner.

Post 22 IKT-virksomhet, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 16,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Forsvarsdepartementet skal tilby nasjonale fellesløsninger for høygradert og lavgradert informasjonsutveksling for offentlige og private virksomheter underlagt sikkerhetsloven. I saldert budsjett for 2016 ble det bevilget midler til Forsvarsdepartementet for å utvikle en egen høygradert plattform, Nasjonalt HEMMELIG nett. Løsningen er nå ferdig utviklet med tilhørende drifts- og forvaltningskonsept godkjent etter sikkerhetslovens krav. For å kunne produksjonssette Nasjonalt HEMMELIG nett er det behov for å øke bevilgningen til FDs IKT virksomhet. Dette er for å etablere en grunnbemanning, anskaffe utstyr og etablere en teknisk plattform for å legge til rette for videre forsvarlig drift og forvaltning av plattformen. Tiltakene skal muliggjøre at virksomheter underlagt sikkerhetsloven kan få tilgang til plattformen, foreløpig forventet fra fjerde kvartal 2024. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 79,0 mill. kroner.

Det foreslås å øke bevilgningen med 54,5 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1710, post 47. Midlene skal anvendes til nødvendig utbedring og vedlikehold av Forsvarsdepartementets situasjonssenter.

Det foreslås å øke bevilgningen med 1,0 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1720, post 01. Midlene utgjør Forsvarets andel av utgifter til stillinger knyttet til drift og vedlikehold av tekniske IKT-systemer.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 30,0 mill. kroner som følge av endret periodisering av utgifter mellom år i program Felles IKT.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1700, post 22 økt med 120,7 mill. kroner.

Post 43 Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres

Posten benyttes til uforutsette utgifter som trenger rask avklaring.

Bevilgningen foreslås økt med 0,2 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 2,0 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1700, post 60, for å finansiere et tilskudd til Trøndelag fylkeskommune.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1700, post 43 redusert med 1,8 mill. kroner.

Post 52 Overføringer til statlige forvaltningsorganer

Bevilgningen foreslås økt med 0,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås å øke bevilgningen med 15,0 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1760, post 45. Midlene skal tildeles Norges forskningsråd som et enkeltstående tilskudd. Forskningsprosjektet skal inngå i satsingen på muliggjørende teknologier som er spesielt sentrale for forsvarssektoren. Formålet med tilskuddet er å øke samarbeidet mellom forsvarssektoren og kunnskapsmiljøer på sivil side innenfor kunstig intelligens (KI), autonomi og kvanteteknologi. Prosjektet er av tre års varighet og siste utbetaling til prosjektet er i 2023.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1700, post 52 økt med 15,1 mill. kroner.

Post 60 Overføringer til kommuner og fylkeskommuner

Bevilgningen foreslås økt med 36 000 kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

I forbindelse med etableringen av en landsdekkende flyfaglinje på Fosen videregående skole i Trøndelag er Fosen videregående skole støttet med undervisningsmateriell i form av utrangert militært materiell fra forsvarssektoren. Dette materiellet tilfredsstiller ikke kravene som stilles til undervisningsmateriell for utdanningen, blant annet på grunn av utdatert avionikk i flyene. For å stille godkjent undervisningsmateriell til rådighet for flyfaglinjen er det behov for å anskaffe et avionikklaboratorium og noe annet undervisningsmateriell. Det foreslås derfor å tildele Trøndelag fylkeskommune et enkeltstående tilskudd på 15 mill. kroner, slik at fylkeskommunen kan anskaffe og forvalte undervisningsmateriellet til flyfaglinjen på Fosen videregående skole. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 15,0 mill. kroner mot utgiftsreduksjoner på kap. 1700, post 43, kap. 1720, post 71 og kap. 1760, post 45.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1700, post 60 økt med 15,0 mill. kroner.

Post 73 Forskning og utvikling, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 2,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås å øke bevilgningen med 0,8 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1700, post 01, til Forsvarsdepartementets tilskuddsordning for akademiske institusjoner og universitetsmiljø innen sikkerhets- og forsvarspolitisk forskning. Økningen muliggjør tilskudd til ytterligere ett forskningsprosjekt i 2023.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1700, post 73 økt med 2,9 mill. kroner.

Post 78 Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 14,0 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås å øke bevilgningen med 7,2 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1760, post 45, for blant annet å håndtere en høyere prisstigning i NATO-landene enn forutsatt. Midlene skal også anvendes til økte personell- og vedlikeholdsutgifter, økte driftsutgifter til NATOs flyvende plattformer, økte driftsutgifter med hensyn til situasjonen i Ukraina samt omorganisering av NATO kommandostruktur og konseptfase i et nytt program kalt Ground Based Air Defence.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1700, post 78 økt med 21,2 mill. kroner.

Post 79 Militær støtte til Ukraina, kan overføres, kan nyttes under kap. 1710, post 1 og 47, kap. 1720, post 1 og kap. 1760, post 1 og 45

Regjeringen vil donere artillerigranater til Ukraina med en samlet anskaffelsesverdi på 1 mrd. kroner i 2023, herunder også donasjon av artilleriammunisjon i samarbeid med Danmark. Granatene som doneres er forutsatt videreført i Forsvarets struktur, og vil gjenanskaffes gjennom det foreslåtte anskaffelsesprosjektet for nye artillerigranater, jf. Prop. 94 S (2022–2023) Investeringar i Forsvaret og andre saker. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 1 000 mill. kroner, i tråd med innrettingen på Nansen-programmet, jf. Prop. 44 S (2022–2023). Det legges opp til å foreslå en tilsvarende økt bevilgning for å finansiere gjenanskaffelsen i de årene gjenanskaffelsen kommer til utbetaling.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 531,2 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1720, post 01, knyttet til Forsvarets utgifter i forbindelse med Norges støtte til Ukraina.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 312,5 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1760, post 45, knyttet til gjenanskaffelse av donert materiell og et innovasjonsprosjekt til støtte for Ukraina.

I tråd med innretningen på Nansen-programmet skal bruksverdien eller antatt salgsverdi av overskuddsmateriell donert til Ukraina inngå i beregningen av Norges støtte til Ukraina, og komme til fratrekk på bevilgningene til Ukraina-programmet. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 12,9 mill. kroner knyttet til verdien av donert materiell fra forsvarssektorens avhendingslagre.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 9,6 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1700, post 01 for å finansiere økt tilstedeværelse ved attachékontoret i Kyiv.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 6,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1760, post 01, knyttet til utgifter i forbindelse med klargjøring og transport.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1700, post 79 redusert med 1 872,2 mill. kroner.

Kap. 4700 Forsvarsdepartementet

Post 01 Driftsinntekter

Det foreslås å øke bevilgningen med om lag 2,4 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsbevilgning under kap. 1700, post 01, knyttet til betaling for revisjons- og varslingstjenester.

Kap. 1710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

Post 01 Driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 119,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 10,0 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Det foreslås å øke bevilgningen med 148,8 mill. kroner som følge av justert fremdriftsplan i prosjekt Sikker teknisk infrastruktur. Samlede utgifter til prosjektet forventes å være 650 mill. kroner i 2023.

Det foreslås å øke bevilgningen med 102,4 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1760, post 45. Midlene vil støtte implementering av effektiviserings- og moderniseringstiltak i Forsvarsbygg. Det er identifisert kvantitative gevinster av tiltakene i inneværende langtidsplan, men det største gevinstuttaket forventes å realiseres i neste langtidsplanperiode. Videre er det knyttet engangsgevinster og kvalitative gevinster til flere av tiltakene.

Det foreslås å øke bevilgningen med 67,0 mill. kroner, mot en tilsvarende økt inntektsbevilgning på kap. 4710, post 01, som følge av ny prognose for forsyningstjenester levert av Forsvarsbygg til øvrige virksomheter i forsvarssektoren.

Det foreslås å øke bevilgningen med 18,8 mill. kroner til utgifter til etablering av en prosjektorganisasjon i Forsvarsbygg og andre nødvendige tiltak for å forberede tilbakeføring av renholdstjenesten til forsvarsektoren. Midlene skal anvendes til nødvendige investeringer i infrastruktur og lagerfasiliteter, etableringsutgifter, prosjektgjennomføring samt driftsutgifter frem til første ordinære driftsår. Bevilgningsendringen inngår i regjeringens arbeid med å tilbakeføre renholdstjenesten i Forsvaret.

Det foreslås å øke bevilgningen med 29,0 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1710, post 47. Midlene skal benyttes til tilbakeføring av drivstoffanlegget Namsen i Trøndelag, som er besluttet tatt tilbake i operativ drift i Forsvaret for å øke drivstoffberedskapen. I forbindelse med tilbakeføringen er det behov for å sette anlegget i bedre teknisk stand og gjennomføre nødvendige sikringstiltak.

Det foreslås å øke bevilgningen med 18,0 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1710, post 47. Midlene skal benyttes til nødvendig utbedring på F-blokken ved Joint Warfare Centre Jåtta.

Det foreslås å øke bevilgningen med 15,0 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1710, post 47. I etterkant av kollapsen av Tretten bru i 2022, som hadde tilsvarende konstruksjon som Kjølseter bru, er det gjort vurderinger av bæreevnen til Kjølseter bru. Det er avdekket vesentlige svakheter i konstruksjon. Dette gjør at Kjølseter bru ikke kan belastes med tunge kjøretøy slik den er ment for. Forsvarsbygg forvalter broen og midlene skal benyttes til prosjektering.

Det foreslås å øke bevilgningen med 9,7 mill. kroner til nødvendig oppgradering av eiendom, bygg og anlegg, herunder oppgradering og modernisering av sikre graderte kommunikasjonsløsninger.

Det foreslås å øke bevilgningen med 8,0 mill. kroner mot en tilsvarende inntektsbevilgning på kap. 4710, post 01. Bevilgningsendringen gjelder virksomhetsoverdragelse til Forsvarsbygg av den delen av renholdsvirksomheten som Forsvaret frem til nå har forvaltet på utvalgte lokasjoner, i hovedsak på skjermede områder. Bevilgningsendringen inngår i regjeringens arbeid med å tilbakeføre renholdstjenesten.

Det foreslås å øke bevilgningen med 7,0 mill. kroner mot en tilsvarende inntektsbevilgning på kap. 4710, post 01, knyttet til at Forsvarsbygg vil overta et av kontraktsområdene på renhold fra siste kvartal av 2023. Bevilgningsendringen inngår i regjeringens arbeid med å tilbakeføre renholdstjenesten i Forsvarssektoren.

Det foreslås å øke bevilgningen med 7,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1720, post 01. Bevilgningsendringen gjelder overføring av stabselementet for renhold i Forsvaret til Forsvarsbygg. Bevilgningsendringen inngår i regjeringens arbeid med å tilbakeføre renholdstjenesten i Forsvarssektoren.

Det foreslås å øke bevilgningen med 6,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1710, post 47. Etter brann i en bygning på Akershus festning 4. februar 2023, er det nødvendig med sikring av eiendommen og utredning av restaureringsbehov. Utgiftene tilknyttet dette arbeidet er på nåværende tidspunkt beregnet til 6 mill. kroner i 2023.

Det foreslås å øke bevilgningen med 4,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1710, post 47. Som følge av at Norge og USA har inngått forsvarssamarbeid, Supplementary Defence Cooperation Agreement, vil det i årene fremover bli gjennomført tiltak på flere baser for å tilpasse dem til denne aktiviteten. I avtalen er Norge ansvarlig for blant annet utredninger og tillatelser for gjennomføring av tiltakene. Midlene skal anvendes til utrednings- og planarbeid for å starte arbeider ved Rygge, herunder blant annet å utarbeide ny reguleringsplan og støykonsesjon.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 24,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1760, post 45. Utgiftsreduksjonen gjelder en teknisk retting etter saldert budsjett for 2023, i forbindelse med prosjektet beredskap og planlegging i Forsvarsbygg.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1710, post 01 økt med 546,1 mill. kroner.

Post 47 Nybygg og nyanlegg, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 125,4 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås å øke bevilgningen med 20,0 mill. kroner mot en tilsvarende økt inntektsbevilgning på kap. 4710, post 47. Inntektene etter salg av infanterikasernen i Fredrikstad omdisponeres innenfor forsvarssektoren til finansiering av øvrige behov, jf. Forsvarsdepartementets generelle merinntektsfullmakt.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 54,5 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1700, post 22, knyttet til Forsvarsdepartementets situasjonssenter.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 29,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1710, post 01, knyttet til tilbakeføring av drivstoffanlegget Namsen i Trøndelag.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 18,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1710, post 01, knyttet til nødvendig utbedring på F-blokken ved Joint Warfare Centre Jåtta.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 15,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1710, post 01, knyttet til prosjektering ved Kjølseter bru.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 6,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1710, post 01, etter brann i en bygning på Akershus festning.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 4,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1710, post 01, knyttet forsvarssamarbeidet Supplementary Defence Cooperation Agreement.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1710, post 47 økt med 18,9 mill. kroner.

Kap. 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

Post 01 Driftsinntekter

Det foreslås å øke bevilgningen med 67,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1710, post 01, knyttet til økte inntekter og utgifter som følge av ny prognose for forsyningstjenester levert av Forsvarsbygg til øvrige virksomheter i forsvarssektoren. Økte strømpriser er hovedårsaken til den nye prognosen.

Det foreslås å øke bevilgningen med 8,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1710, post 01, knyttet til virksomhetsoverdragelse av renholdsvirksomheten fra Forsvaret til Forsvarsbygg.

Det foreslås å øke bevilgningen med 7,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1710, post 01, knyttet til at Forsvarsbygg overtar renholdet for ett kontraktsområde fra siste kvartal 2023.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 4710, post 01 økt med 82,0 mill. kroner.

Post 47 Salg av eiendom

Det foreslås å øke bevilgningen med 57 mill. kr i forbindelse med salg av Forsvarets flyplasstomt ved Bodø lufthavn til Avinor AS, jf. omtale under kap. 1315, post 71.

Det foreslås å øke bevilgningen med 20,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1710, post 47. Økte inntekter skyldes salg av infanterikasernen i Fredrikstad og inntektene omdisponeres til å finansiere øvrige behov innenfor forsvarssektoren, jf. Forsvarsdepartementets generelle merinntektsfullmakt.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 4710, post 47 økt med 77 mill. kroner.

Kap. 1720 Forsvaret

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 542,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 140,4 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Det foreslås å øke bevilgningen med 531,2 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1700, post 79. Midlene inngår i Norges støtte til Ukraina. 299,0 mill. kroner vil anvendes til Norges deltakelse i treningsmisjonen Interflex i 2023. 127,0 mill. kroner vil anvendes til utdanning av ukrainsk personell i Trøndelagsområdet. 50,0 mill. kroner vil dekke Forsvarets merutgifter i forbindelse med donasjon av ikke-dødelig materiell fra forsvarssektorens avhendingslagre og øvrig overskuddsmateriell som i utgangspunktet er foreslått solgt eller destruert. 40,0 mill. kroner skal anvendes til klargjøring og transport i forbindelse med donasjon av 155mm-artilleriammunisjon til Ukraina. 15,0 mill. kroner skal anvendes til Forsvaret treningsbidrag for stridsvognsmannskaper til støtte for Ukraina. 0,2 mill. kroner anvendes til opplæring av ukrainske instruktører i vinterstrid.

Det foreslås å øke bevilgningen med 171,0 mill. kroner mot tilsvarende økte inntekter på kap. 4720, post 01, knyttet til oppgjør etter Cold Response 2022. I etterkant av øvelsen faktureres deltakende nasjoner for tjenester levert av Forsvaret. Beløpet ble utfakturert i 2022, men kom først til innbetaling i 2023. Inntektene vil inngå i arbeidet med Cold Response 2023.

Det foreslås å øke bevilgningen med 167,3 mill. kroner til å iverksette tiltak på Andøya for å frigjøre arealer for å legge til rette for sivil næringsvirksomhet samt legge til rette for å bedre evnen til å understøtte alliert mottak i nord.

For å styrke den nasjonale evne til alliert mottak i nord la regjeringen i Meld. St. 10 (2021–2022) til grunn at den vil videreføre og styrke vedlikeholdet av kritisk infrastruktur på relevante lokasjoner i Luftforsvaret, herunder Andøya. Regjeringen ville vurdere evnen til alliert mottak generelt, og den militære understøttelsen av øving, trening og alliert mottak i Nord-Norge spesielt.

Regjeringen la videre til grunn at det i Nord-Norge kun er Andøya som har relevant infrastruktur som kan tilgjengeliggjøres for å styrke evnen til alliert mottak ut over de baser som skal utvikles iht. vedtatt langtidsplan. I vurderingen av utviklingen på Andøya må evnen til understøttelse av alliert planverk, behov for trening og øving og eventuelle fremtidige allierte og nasjonale militære behov hensyntas. Det er også viktig å legge til rette for utvikling av den sivile lufthavnen og annen næringsutvikling på Andøya herunder understøttelse av Andøya Space sitt behov, samtidig som sikkerhetspolitiske forhold ivaretas. De fremtidige løsningene på Andøya må søke å finne balanse mellom Forsvarets behov, allierte forpliktelser, Avinors flyplassdrift, muligheten for relevant lokal næringsutvikling og Andøya Space.

Regjeringen foreslår nå tiltak fra Forsvarets side for å frigjøre arealer som kan benyttes for sivil næringsvirksomhet, samtidig som det legges til rette for å bedre evnen til å understøtte alliert mottak. Tiltakene innebærer å samle virksomhet og arealer som vil kreve sikring, slik at det kan frigjøres areal for utvikling av luftfart- og romrelatert virksomhet samt annen næringsutvikling på deler av Forsvarets eiendom. Det legges også til rette for at Forsvaret fortsatt kan yte støtte til Andøya Space og eventuelt andre sivile aktører på særskilte områder, eksempelvis støtte til ammunisjonshåndtering og gradert samband. Disse tiltakene vil også kunne legge til rette for eventuelle fremtidige tiltak for å øke Forsvarets evne til å understøtte alliert mottak og øving av luftmilitære ressurser, samt at Norge opprettholder bruk av den infrastrukturen som NATO har bekostet på Andøya.

Tiltakene understøtter den pågående omstillingen av Andøya-samfunnet og innebærer et økt ambisjonsnivå sammenliknet med vedtatt langtidsplan for forsvarssektoren. Tiltakene er en forutsetning for næringsutvikling innenfor det eksisterende flystasjonsområdet og Forsvarets evne til å understøtte behovet Andøya Space har for å videreutvikle sin portefølje.

Samtidig er det flere pågående prosesser som ikke er endelig avklart, knyttet til bl.a. fremtidige allierte og nasjonale militære behov. Det endelige ambisjonsnivået for alliert mottak og eventuelt økt aktivitet fra Forsvarets side og konsekvensene av dette vil derfor måtte avklares i det pågående langtidsplanarbeidet for forsvarssektoren.

Det foreslås å øke bevilgningen med 104,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1760, post 45, knyttet til nasjonalt lagringskonsept for stridsklart materiell. Tiltaket er en del av opptrappingsplanen i inneværende langtidsplan og midlene er innledningsvis plassert på kap. 1760, post 45.

Det foreslås å øke bevilgningen med 58,6 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1760, post 45, til utbetaling av feriepenger på sluttbonus til områdesjefer og personell i Heimevernets innsatsstyrker. Feriepengene er utbetalt til personellet i første kvartal av 2023.

For å stille tilstrekkelig antall operative F-35 fly til styrkeproduksjon samt for å tilfredsstille operative krav, er det behov for å leie inn eksterne teknikere frem til intern kapasitet fullt ut kan ivareta dette behovet. Det legges opp til å leie teknikere fra Lockheed Martin ut 2023 og teknikere fra Kongsberg Aviation Maintenance Services til og med august 2023. For å sette Forsvarets logistikkorganisasjon (FLO) bedre i stand til å understøtte tilrettelegging og drift av F-35 systemet, foreslås det videre å øke FLOs bemanning på Ørlandet. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 56,8 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1760, post 45.

Det foreslås å øke bevilgningen med 37,0 mill. kroner, til å dekke økte utgifter som følge av fornyelse av renholdskontrakter med private tilbydere. Forsvaret har fornyet fem av tretten kontraktsområder som utløp 31. desember 2022. De inngåtte kontraktene ble 37 mill. kroner dyrere enn tidligere avtaler.

Avinor skal overta lufthavnoperatøransvaret når P-3 Orion-aktiviteten på Andøya avsluttes medio 2023. Lufthavnen videreføres med en lang rullebane som ivaretar Andøy Space og Forsvarets behov. Forsvaret skal i en overgangsfase frem til medio 2024 videreføre militært vakthold, sikring og nødvendige støttefunksjoner, samt brann-, redning- og plasstjenesten og kapasitet til vedlikehold av bakkemateriell, kjøretøy og utstyr og en tilpasset ledelse. Dette er ett år lengre enn forutsatt. I overgangsfasen vil Avinor kjøpe inn nødvendige tjenester fra Forsvaret, hvor Forsvaret viderefører kapasitet som nevnt frem til Avinor får etablert sitt eget driftskonsept og ansatt eget personell. Dette vil sørge for fortsatt drift av lufthavnen etter at den maritime patruljeaktiviteten flyttes til Evenes flystasjon. Dette gir en utgift for Forsvaret på 47,3 mill. kroner i 2023 og tilsvarende utgift første halvår 2024. Av dette vil Avinor dekke 15 mill. kroner i 2023, og tilsvarende i første halvår 2024. Dette gir et netto merbehov på 32,3 mill. kroner i 2023, for seks måneders drift. Bevilgningen på posten foreslås derfor økt med 32,3 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1760, post 45.

Det foreslås å øke bevilgningen med 26,8 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1760, post 45. Norge donerte i 2022 personlig bekledning og utstyr (PBU) til Ukraina for til sammen om lag 52 mill. kroner. I Saldert budsjett 2023 ble halvparten av midlene til gjenanskaffelse bevilget til Forsvaret og halvparten til Forsvarsmateriell for gjenanskaffelse av PBU. Beløpet som ble bevilget til Forsvarsmateriell skulle i utgangspunktet inngå i prosjektet P4038 Nordic Combat Uniform. Denne bevilgningen foreslås nå omdisponert fra Forsvarsmateriell til Forsvarets driftsbudsjett, slik at også den andre halvparten av verdien på donasjonen kan anvendes til nødvendige PBU-anskaffelser i Forsvaret.

Det foreslås å øke bevilgningen med 19,8 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1760, post 45. Endringen er knyttet til moderniserings- og effektiviseringstiltak i Forsvaret. I tillegg til allerede avsatte midler til slike tiltak på kap. 1720, post 01, skal omstillingsmidlene anvendes innenfor HR-området til Robotic Process Automation, prosjekt for digitale løsninger og økt omstillingskapasitet. Videre skal midlene anvendes til å støtte moderniserings- og effektiviseringsprosjekter på forsyningsområdet. Det er identifisert kvantitative gevinster av flere av tiltakene i inneværende langtidsplanperiode. I tillegg forventes det at tiltakene vil gi kvalitative gevinster. Enkelte av tiltakene er sentrale for å understøtte gjennomføring og realisering av gevinster innenfor andre moderniserings- og effektiviseringstiltak. Sentrale midler til formålet er budsjettert på kap. 1760, post 45. Midlene foreslås omdisponert til aktuelle moderniserings- og effektiviseringstiltak i virksomhetene.

Det foreslås å øke bevilgningen med 16,0 mill. kroner mot en tilsvarende inntektsbevilgning på kap. 4720, post 01, knyttet til oppgjør ifm. redningsaksjon etter ulykken med et amerikansk Osprey-helikopter under vinterøvelsen i 2022.

Forsvaret har besluttet å avvikle internfakturering for tjenester innenfor IKT levert av Cyberforsvaret som et ledd i forenkling av samhandling internt i etaten. Cyberforsvarets leveranser av IKT-tjenester internt i Forsvaret vil med dette være finansiert gjennom bevilgningen på kap. 1720, post 01. Endringene vil i hovedsak gjelde internt på kap. 1720, se omtale av interne omdisponeringer på kap. 1720, post 01 under Andre saker. Samlet vil derfor Cyberforsvaret disponere om lag 400 mill. kroner til formålet. Ut over de interne endringene på kap. 1720, post 01, er det også behov for å omdisponere midler fra Etterretningstjenesten og Redningshelikoptertjenesten som budsjetteres på egne kapitler. Bevilgningen på posten foreslås derfor økt med 14,7 mill. kroner mot tilsvarende utgiftsreduksjoner på kap. 1735, post 21, og kap. 1791, post 01.

Det foreslås å øke bevilgningen med 3,0 mill. kroner til veteranforskning i Forsvaret mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1700, post. 01. Midlene skal blant annet anvendes til maskinell digitalisering og overføring av militære arkiver til Forsvarets helseregister for mannskap som deltok i internasjonale operasjoner i perioden 1947 til 1966. Videre skal det gjennomføres en forstudie om Afghanistan, som skal danne grunnlag for videre forskning på norske bidrag i Afghanistan ved Institutt for forsvarsstudier ved Forsvarets høgskole.

Det foreslås å øke bevilgningen med 1,2 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1735, post 21, knyttet til utgiftsfordeling for vakttjenester levert av Forsvaret til Etterretningstjenesten.

Det foreslås å øke bevilgningen med 0,8 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1700, post 01. Midlene skal dekke forsvarssektorens andel av utgifter for én stilling og medlemskap ved Cybersikkerhetssenteret, NATO Cooperative Cyber Defence Center of Excellence i Tallinn.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 400,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1760, post 45. I Saldert budsjett 2023 ble det omprioritert 400 mill. kroner fra investeringsbudsjettet til driftsbudsjettet. Som følge av den ekstraordinære priskompensasjonen foreslås det å reversere denne omprioriteringen.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 58,5 mill. kroner mot utgiftsøkninger på kap. 1760, post 01 og post 45. Etter oppsigelse av kontrakten om anskaffelse av NH90-helikoptre er helikoptrene tatt ut av drift i Forsvaret og skal på sikt leveres tilbake til leverandøren. Ansvaret for ivaretakelse av helikoptrene flyttes til Forsvarsmateriell fra 1. juni 2023.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 7,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1710, post 01. Bevilgningsendringen gjelder overføring av stabselementet for renhold i Forsvaret til Forsvarsbygg. Bevilgningsendringen inngår i regjeringens arbeid med å tilbakeføre renholdstjenesten til Forsvarssektoren.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 4,5 mill. kroner mot en utgiftsøkning på kap. 922, post 71, knyttet til en rammeoverføring til Nærings- og fiskeridepartementet for kjøp av satellittdata fra Radarsat, jf. nærmere omtale under Nærings- og fiskeridepartementets kap. 922, post 71.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 2,0 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon i inntektene på kap. 4720, post 01. Forsvaret forventer lavere inntekter relatert til husleie for Joint Warfare Centre Jåtta, med tilsvarende reduksjon i utgifter til utleie.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1,0 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1700, post 22. Midlene utgjør Forsvarets andel av utgifter til stillinger knyttet til drift og vedlikehold av tekniske IKT-systemer.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,3 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1791, post 01. Endringen er knyttet til økte driftsutgifter for elektroniske sikringstjenester og ny modell for pensjonsberegning som gjør at Forsvarets verksteder og produksjonsstyring har økt sine timepriser. Den største delen av disse to endringene er innenfor kap. 1720, post 01, se omtale av interne omdisponeringer på kap. 1720, post 01, under Andre saker. En mindre del av dette treffer samhandlingen med Redningshelikoptertjenesten.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,2 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1735, post 21, for å finansiere tiltak for økt nasjonal kompetanse og beredskap innenfor fagfeltene kjemiske stoffer, biologisk agens, radioaktive stoffer, nukleært materiale og eksplosiver.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1720, post 01 økt med 1 449,4 mill. kroner.

Post 71 Overføringer til andre, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 1,0 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 4,1 mill. kroner mot en utgiftsøkning på kap. 1700, post 60. Midlene skal inngå i det foreslåtte tilskuddet til Trøndelag fylkeskommune.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1720, post 71 redusert med 3,1 mill. kroner.

Kap. 4720 Forsvaret

Post 01 Driftsinntekter

Det foreslås å øke bevilgningen med 171,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1720, post 01, knyttet til oppgjør etter Cold Response 2022. I etterkant av øvelsen faktureres deltakende nasjoner for tjenester levert av Forsvaret. Beløpet ble utfakturert i 2022, men kom først til innbetaling i 2023. Inntektene vil inngå i arbeidet med Cold Response 2023.

Det foreslås å øke bevilgningen med 16,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftssøkning på kap. 1720, post 01, knyttet til oppgjør etter redningsaksjon etter ulykken med et amerikansk Osprey-helikopter under vinterøvelsen i 2022.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 2,0 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon i utgiftene på kap. 1720, post 01, knyttet til forventet lavere inntekter fra husleie på Joint Warfare Centre.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 4720, post 01 økt med 185,0 mill. kroner.

Kap. 1735 Etterretningstjenesten

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 14,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås å øke bevilgningen med 53,6 mill. kroner knyttet til merutgifter grunnet økte drivstoff- og energipriser mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1760, post 45.

Den alvorlige sikkerhetspolitiske situasjonen innebærer at Etterretningstjenesten har en særlig viktig rolle som pålitelig leverandør av etterretninger og beslutningstøtte til norske myndigheter og allierte. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til Etterretningstjenesten til kjøp av kommersielle Intelligence, Surveillance, Reconnaissance (ISR)-tjenester. Dette vil gi bedre overvåkningskapasitet tilknyttet situasjonen i Ukraina og i norske havområder, og vil bidra til å dekke behov for forbedret maritim situasjonsforståelse både for NATO og Norge. Denne forbedrede situasjonsforståelsen vil i større grad muliggjøre en proaktiv beskyttelse av norske interesser. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 25 mill. kroner knyttet til kjøp av ISR-tjenester.

Det foreslås å øke bevilgningen med 0,2 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1720, post 01, knyttet til tiltak for å øke den nasjonale kompetansen og beredskapen innenfor fagfeltene kjemiske stoffer, biologisk agens, radioaktive stoffer, nukleært materiale og eksplosiver (CBRNE).

Det foreslås å redusere bevilgningen med 8,5 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1720, post 01, knyttet til avvikling av horisontal samhandling for tjenester innen kommunikasjonsinfrastruktur levert av Cyberforsvaret og utgiftsfordeling for vakttjenester levert av Forsvaret til Etterretningstjenesten.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1735, post 21 økt med 85,2 mill. kroner.

Kap. 1760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45

Bevilgningen foreslås økt med 18,9 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Bevilgningen foreslås økt med 8,8 mill. kroner til utgifter som følge av den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften på inntekt over 750 000 kroner, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2.

Det foreslås å øke bevilgningen med 80,0 mill. kroner mot en tilsvarende inntektsbevilgning på kap. 4760, post 01, knyttet til refusjoner og salg av tjenester, i hovedsak knyttet til system- og artikkelforvaltning (SAF) og salg av tjenester til Forsvaret.

Det foreslås å øke bevilgningen med 13,4 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1760, post 45. Endringen er knyttet til moderniserings- og effektiviseringstiltak i Forsvarsmateriell. Tiltakene innebærer innføring av ny lagerstruktur for avhending av materiell og profesjonalisering av merkantilfunksjonen. Det er identifisert kvantitative gevinster av tiltakene i inneværende langtidsplanperiode. I tillegg forventes det at tiltakene vil gi en rekke kvalitative gevinster. Ny lagerstruktur vil videre understøtte gevinstuttak innenfor forsyningsprosjektet i regi av moderniserings- og effektiviseringsprogrammet. Sentrale midler til modernisering og effektivisering er innledningsvis budsjettert på kap. 1760, post 45, før de fordeles til aktuelle prosjekter i virksomhetene.

Materiellanskaffelser og innføring av nytt materiell er en prioritert oppgave, og forsinkelser i anskaffelsesprosessene kan direkte påvirke Forsvarets tilgjengelighet og operative evne. For å redusere risikoen for forsinket fremdrift i enkelte investeringsprosjekter foreslås det å videreføre tiltaket for økt kapasiteten i investeringsvirksomheten i Forsvarsmateriell fra RNB 2022, herunder kapasiteten til å utarbeide beslutningsdokumenter for investeringer. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 8,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1760, post 45.

Det foreslås å øke bevilgningen med 6,0 mill. kroner som en del av utgiftsreduksjonen på kap. 1720, post 01, knyttet til at ansvaret for ivaretakelse av NH90-helikoptrene er flyttet fra Forsvaret til Forsvarsmateriell fra 1. juni 2023.

Det foreslås å øke bevilgningen med 6,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1700, post 79. Midlene inngår i Norges støtte til Ukraina og skal anvendes til utgifter i forbindelse med klargjøring og transport av materiell fra norske lagre til Ukraina.

Forsvarsmateriell har beregnet at økt kapasitet på kontraktrevisjon kan gi gevinster i form av reduserte priser på innkjøp uten konkurranse. Det ble bevilget 2,4 mill. kroner i 2022 til gjennomføring av tiltaket, og det foreslås at tiltaket også gjennomføres i 2023. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 4,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1760, post 45.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1760, post 01 økt med 145,1 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

De økonomiske forutsetningene for langtidsplanen for forsvarssektoren legger til grunn at Forsvarsdepartementet i hovedsak må kunne håndtere uforutsette endringer innenfor gjeldende budsjettrammer. Det er derfor på kap. 1760, post 45 avsatt midler til å kunne håndtere nødvendige merutgifter over andre poster på forsvarsbudsjettet som ikke var kjent eller avklart på budsjetteringstidspunktet i 2022, eller der hvor det på budsjetteringstidspunktet ikke var avklart hvilken budsjettpost utgiftene vil treffe. Merinntekter, med tilhørende utgiftsside, og mindrebehov er derfor samlet på kap. 1760, post 45, før fordeling til de kapitler og poster hvor det er et merbehov sammenlignet med saldert budsjett. Det vises til nærmere omtale under det enkelte bevilgningsforslag som innebærer omdisponeringer fra eller til kap. 1760, post 45.

Bevilgningen foreslås økt med 659,8 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås å øke bevilgningen med 608,5 mill. kroner som følge av endringer i valutaforutsetningene i budsjetterte utbetalinger i 2023 for investeringskostnadene i store materiellinvesteringsprosjekter. For 2023 er de forventede merutgiftene som følge av valutakursendringer på 1 928,6 mill. kroner. Hensyntatt valutajusteringen i Saldert budsjett 2023 på 1 320,1 mill. kroner og den ekstraordinære priskompensasjonen, foreslås bevilgningen på kap. 1760, post 45 økt med 608,5 mill. kroner. Den foreslåtte bevilgningsendringen baserer seg på realiserte valutadifferanser i januar og februar 2023, pluss planlagte utbetalinger i mars til desember 2023 i utenlandsk valuta, gitt oppdaterte betalingsplaner og valutakurser per 1. mars 2023.

Det foreslås å øke bevilgningen med 400 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1720, post 01. I forbindelse med Saldert budsjett 2023 ble bevilgningen på kap. 1760, post 45, redusert med 400 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1720, post 01. Midlene ble tilført Forsvaret for å håndtere økte strømpriser i 2023. Med den ekstraordinære priskompensasjonen vil Forsvaret kunne håndtere de økte strømprisene innenfor rammen av kap. 1720, post 01, og midlene foreslås derfor tilbakeført til kap. 1760, post 45.

Det foreslås å øke bevilgningen med 312,5 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1700, post 79. Midlene inngår i Norges støtte til Ukraina. 256,5 mill. kroner anvendes til gjenanskaffelse av 155mm-artilleriammunisjon som Norge donerte i 2022. 46,0 mill. kroner anvendes til gjenanskaffelse av fem lastebiler og to krokløft som ble donert fra Forsvaret i 2022 i forbindelse med en amerikansk donasjon av NASAMS-luftvernsystem. 10,0 mill. kroner anvendes til et innovasjonsprosjekt til støtte for Ukraina.

Det foreslås å øke bevilgningen med 52,5 mill. kroner mot en utgiftsreduksjon på kap. 1720, post 01. Etter oppsigelse av kontrakten om anskaffelse av NH90-helikoptre er helikoptrene tatt ut av drift i Forsvaret og skal på sikt leveres tilbake til leverandøren. Ansvaret for ivaretakelse av helikoptrene flyttes til Forsvarsmateriell fra 1. juni 2023. Midlene skal i hovedsak anvendes til kjøp av vedlikeholdstjenester fra Kongsberg Aviation Maintenance Services.

Det foreslås å øke bevilgningen med 24,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1710, post 01. Utgiftsøkningen gjelder en teknisk retting etter saldert budsjett for 2023, i forbindelse med prosjektet beredskap og planlegging i Forsvarsbygg.

Det foreslås å øke bevilgningen med 19,1 mill. kroner mot en tilsvarende inntektsøkning på kap. 4760, post 01, knyttet til høyere inntekter fra royalties enn først budsjettert for 2023. Midlene foreslås anvendt for å håndtere nødvendige omprioriteringer fra investeringsbudsjettet til driftsbudsjettet, jf. Forsvarsdepartementets generelle merinntektsfullmakt.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 135,6 mill. kroner mot utgiftsøkninger på kap. 1710, post 01, 1720, post 01, og 1760, post 01, for å finansiere moderniserings- og effektiviseringstiltak i forsvarssektoren. Sentrale midler til effektivisering og moderniseringstiltak er innledningsvis budsjettert på kap. 1760, post 45 og tildeles aktuelle tiltak i sektoren gjennom året. Se omtale av endringer under de aktuelle utgiftskapitlene.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 104,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1720, post 01, for å finansiere utgifter knyttet til nasjonalt lagringskonsept for stridsklart materiell. Tiltaket er en del av opptrappingsplanen i inneværende langtidsplan og midlene er innledningsvis plassert på kap. 1760, post 45.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 70,0 mill. kroner mot en inntektsreduksjon på kap. 4760, post 45, knyttet til at leveransen av F-16 jagerfly til Romania er forskjøvet med ett år. Utsatt leveranse av flyene innebærer samtidig en reduksjon i påløpte og forventede vedlikeholdsutgifter frem til flyene leveres.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 58,6 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1720, post 01, for å finansiere utbetaling av feriepenger på sluttbonus.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 56,8 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1720, post 01, for å finansiere strakstiltak og innleie av teknikere for F-35.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 53,7 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1735, post 01, for å finansiere utgifter knyttet til økte drivstoff- og energipriser.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 32,3 mill. mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1720, post 01, for å finansiere utgifter knyttet til forlenget flyplassdrift på Andøya i 2023.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 26,8 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1720, post 01, for å finansiere gjenanskaffelse av personlig bekledning og utstyr Norge donerte i 2022.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 15,0 mill. kroner mot en økning på kap. 1700, post 52, for å finansiere et enkeltstående tilskudd til Norges forskningsråd for forskning på muliggjørende teknologier som er spesielt sentrale for forsvarssektoren.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 8,9 mill. kroner mot en økning på kap. 1700, post 60, for å finansiere deler av det foreslåtte tilskuddet til Trøndelag fylkeskommune.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 8,0 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1760, post 01, for å finansiere tiltak for å øke kapasiteten i investeringsvirksomheten i Forsvarsmateriell.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 7,2 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1700, post 78, for å finansiere økte utgifter i forbindelse med Norges tilskudd til NATOs driftsbudsjetter.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 4,0 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1760, post 01, for å finansiere økt kapasitet til kontraktrevisjon i Forsvarsmateriell.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1760, post 45 økt med 1 495,5 mill. kroner.

Kap. 4760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

Post 01 Driftsinntekter

Det foreslås å øke bevilgningen med 80,0 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1760, post 01, knyttet til refusjoner og salg av tjenester, i hovedsak knyttet til system- og artikkelforvaltning (SAF) og salg av tjenester til Forsvaret.

Det foreslås å øke bevilgningen med 19,1 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1760, post 45, knyttet til høyere inntekter fra royalties enn først budsjettert for 2023.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 4760, post 01 økt med 99,1 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter

Leveransen av F-16 jagerfly til Romania er forskjøvet med ett år. Leveranse av flyene forventes først i 2024, og midlene kan først inntektsføres når flyene overleveres til Romania, i tråd med avtalene mellom Norge og Romania. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 1 008,0 mill. kroner. Forskyvelsen innebærer også en mindre utgiftsreduksjon på kap. 1760, post 01 knyttet til reduksjon i påløpte og forventede vedlikeholdsutgifter, frem til flyene leveres.

Kap. 1791 Redningshelikoptertjenesten

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 3,5 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås å øke bevilgningen med 46,3 mill. kroner mot en tilsvarende inntektsbevilgning på kap. 4791, post 01, knyttet til drift av Redningshelikoptertjenesten. Alle utgifter til drift av Redningshelikoptertjenesten belastes forsvarsbudsjettet på kap. 1791. Om lag ti pst. av bevilgningen budsjetteres over forsvarsbudsjettet, mens de resterende 90 pst. budsjetteres over Justis- og beredskapsdepartementets budsjett, og inntektsføres over Forsvarsdepartementets kap. 4791. Bevilgningsendringen er i hovedsak knyttet til prisstigning og økte utgifter i forbindelse med innfasing av nytt helikopter. Videre omfatter bevilgningsendringen økteutgifter til vedlikehold for levetidsforlengelse av helikopterskrog samt økt personellbehov. Se også omtale under kap. 454, post 01.

Det foreslås å øke bevilgningen med 0,3 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1720, post 01, knyttet til økte driftsutgifter for elektroniske sikringstjenester samt ny modell for pensjonsberegning som gir økte timepriser for tjenester levert av Forsvaret.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 7,3 mill. kroner mot en økning på kap. 1720, post 01, knyttet til avvikling av horisontal samhandling for tjenester innen kommunikasjonsinfrastruktur levert av Cyberforsvaret.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1791, post 01 økt med 42,8 mill. kroner.

Kap. 4791 Redningshelikoptertjenesten

Post 01 Driftsinntekter

Det foreslås å øke bevilgningen med 46,3 mill. kroner mot en tilsvarende utgiftsbevilgning på kap. 1791, post 01. Endringen er i hovedsak knyttet til prisstigning og økte utgifter i forbindelse med innfasing av nytt helikopter. Videre omfatter bevilgningsendringen økte utgifter til vedlikehold for levetidsforlengelse av helikopterskrog samt økt personellbehov. Se også omtaleunder kap. 454, post 01.

Andre saker

Etablering av ny felles rekruttskole på Terningmoen

Ved Stortingets behandling av Innst. 50 S (2017–2018) til Landmaktsproposisjonen, Prop. 2 S (2017–2018) ble det bl.a. vedtatt at førstegangstjenesten skal videreutvikles og tilpasses Forsvarets krav til reaksjonsevne, operative avdelingers behov for fleksibilitet og handlefrihet, samt økte krav til kompetanse og kostnadseffektivitet. Et av de sentrale grepene som ble besluttet var å skille rekruttutdanningen ut fra de operative avdelingene i forsvarsgrenene. Basert på en anbefaling fra forsvarssjefens fagmilitære råd i 2019 ble det gjennom Stortingets behandling av Innst. 87 S (2020–2021) til Prop. 14 S (2020–2021) vedtatt å etablere en ny felles rekruttskole for Forsvaret på Terningmoen.

I arbeidet med å følge opp Stortingets vedtak avdekket den forrige regjeringen en feil i plangrunnlaget for etableringen av rekruttskolen som var lagt til grunn i gjeldende langtidsplan, der den planlagte økningen i rekrutter var stipulert for lavt i plangrunnlaget for eiendom, bygg og anlegg (EBA). Det var lagt til grunn en økning til 1100 rekrutter per kontingent fremfor det korrekte antallet 1600. Den forrige regjeringen informerte Stortinget om dette i Prop. 1 S (2021–2022), herunder at det ville kreve at det avsettes ytterligere ressurser i gjennomføringen av tiltaket i perioden etter 2024.

Denne regjeringen har i Prop. 1 S (2022–2023) vist til den forrige regjeringens uttalelser om feil i plangrunnlaget og til andre pågående utredninger i Forsvaret som vil være styrende både for det endelige utdanningsvolumet ved Terningmoen og behovet for å iverksette eventuelle ytterligere tiltak. Det ble lagt til grunn at regjeringen ville komme tilbake til Stortinget om dette.

Basert på Stortingets vedtak og oppdaterte planforutsetninger har Forsvaret, på oppdrag fra departementet, gjennomført en konseptvalgutredning (KVU) for en helhetlig vurdering av hvordan behovene knyttet til oppbygging og tilrettelegging for soldatutdanning kan gjennomføres innenfor den totale økonomiske rammen som er avsatt i langtidsplanen for gjennomføring av tiltak på Terningmoen.

Konklusjonen fra dette arbeidet er at EBA-behovene knyttet til etableringen ikke er ivaretatt i planrammene, og at forutsetningene som er lagt til grunn i langtidsplanen ikke er tilstrekkelige for å dekke utdanningsbehovet. Alle alternativene i KVU ligger kostnadsmessig betydelig over planrammen på 643 mill. kroner som er avsatt i gjeldende investeringsplan.

Terningmoen når en terskelverdi på støttefasiliteter som sykestue, skytebaner og forpleining når antallet rekrutter blir tilstrekkelig høyt. Det samme gjelder behov for tilpasning og utvikling av teknisk infrastruktur. Økningen i antall rekrutter som skal utdannes har gitt et betydelig større gap mellom tilgjengelig kapasitet og nytt behov og dermed også et større behov for ny infrastruktur på Terningmoen. Generelt sett har det også vært en betydelig prisutvikling i bransjen de siste årene.

Siden Stortingets vedtak om etableringen av en felles rekruttskole har det vært en betydelig utvikling som påvirker det opprinnelige forutsetningsbildet. Feilen i selve plangrunnlaget har også bidratt til å forsterke utfordringen, jf. Prop. 1 S (2021–2022). I sum har dette medført at det er et stort avvik mellom planforutsetningene den forrige regjeringen la til grunn og det behovet som nå fremmes fra Forsvarets side. Dette skaper et krevende utgangspunkt i den videre oppfølgingen av vedtaket.

Forsvaret har derfor anbefalt at det gjøres en fornyet og helhetlig vurdering i det pågående arbeidet med forsvarssjefens fagmilitære råd. Forsvarssjefen vil gjøre en fornyet vurdering av forutsetningene for etableringen av en felles rekruttskole på Terningmoen og den videre utviklingen av rekruttutdanningen mer generelt, og vil fremme anbefalinger om dette gjennom sitt fagmilitære råd som skal leveres våren 2023. I den fornyede vurderingen skal det fortsatt ligge til grunn at Terningmoen skal utvikles videre som sentral lokasjon for Forsvarets rekruttutdanning, men også andre alternativer enn Terningmoen skal vurderes helt eller delvis.

Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget om den fremtidige innrettingen av rekruttutdanningen i Forsvaret i lys av anbefalingene fra forsvarssjefen gjennom arbeidet med den kommende langtidsplan for forsvarssektoren.

Tilskudd over kap. 1700, post 71 og post 73 etter Prop. 1 S (2022–2023)

I tillegg til tilskuddsmottakere og formål som er beskrevet i Prop. 1 S (2022–2023) tildeles det tilskudd til følgende tilskuddsmottakere innenfor bevilgningen på kap. 1700, post 71:

Tilskudd på 0,7 mill. kroner til foreningen Akershus slotts venner fra kap. 1700, post 71. Tilskuddet til foreningen skal bidra til lyssetting av Olav Vs hall på Akershus slott. Olav Vs hall er representasjonslokale for regjeringen og utbedringene av belysningen er en del av den generelle oppgraderingen av belysning på Akershus slott.

Tilskudd på 1,7 mill. kroner til Nasjonalt senter for aldring og helse (AH) fra kap. 1700, post 71. Formålet med tilskuddet er å bidra til en studie av de helsemessige konsekvensene av å tjenestegjøre i internasjonale operasjoner. Prosjektet er et samarbeid mellom AH og Folkehelseinstituttet (FHI), og vil undersøke konsekvensene av å tjenestegjøre i Forsvarets operasjoner i Bosnia, Kroatia, Kosovo og Libanon. Midlene ble opprinnelig tildelt Frischsenteret for samfunnsøkonomisk forskning i revidert nasjonalbudsjett for 2022. Frischsenteret etablerte aldri prosjektet og tilskuddet ble etter avtale med Frischsenteret ikke utbetalt. Prosjektet gjennomføres derfor nå av AH, som vil foreta studien i samarbeid med FHI.

I Saldert budsjett 2023 ble det statlige investeringsselskapet Investinor tildelt 0,5 mill. kroner for den administrative forvaltningen av norsk deltakelse i NATOs innovasjonsfond. Regjeringen foreslår å øke tilskuddet med 1,2 mill. kroner til totalt 1,7 mill. kroner. Fondets innretning etableres i 2023 og flere av hovedprosessene er først definert i gjennomføringsåret. Nødvendige bidrag fra Norge er blitt mer omfattende enn det som ble lagt til grunn for tildelingen til Investinor i Saldert budsjett 2023. Tildelingen til Investinor økes derfor for å møte Norges ambisjoner for deltakelse i fondet.

Informasjon om interne endringer på kap. 1720 Forsvaret

Tabell 2.3 viser forsvarssjefens (FSJ) planlagte tildelinger til driftsenhetene på kap. 1720, post 01 i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett for 2023, relativt til opprinnelig plan for 2023.

Tabell 2.3 Interne endringer på kap. 1720 Forsvaret (1 000 kroner)

Driftsenhet

FSJ plan for 2023

FSJ plan Prop. 44 S (2022–2023)

Forslag RNB 2023

Samlet tildeling

Cyberforsvaret

1 983 606

581 773

2 565 379

Forsvarsstaben og Forsvarets fellestjenester

1 871 980

347 838

1 524 142

Forsvarets høgskole

889 187

20 114

909 301

Forsvarets logistikkorganisasjon

2 818 163

230 000

690 877

739 040

Forsvarets operative hovedkvarter

974 206

13 895

960 311

Forsvarets personell- og vernepliktsenter

1 195 814

-1 949

1 193 865

Forsvarets spesialstyrker

1 103 575

117 000

-9 064

1 211 511

Forsvarets sanitet

399 847

543

400 390

Heimevernet

1 736 248

536 530

2 272 778

Hæren

7 125 979

-52 154

7 073 825

Luftforsvaret

8 054 812

2 548

8 057 360

Sjøforsvaret, ekskl. Kystvakten

5 115 007

120 735

5 235 742

Norske styrker i utlandet

773 934

773 934

Kystvakten

1 390 198

-78 846

1 311 352

Sum kap. 1720

35 432 556

1 449 374

37 228 930

Endringene av disponeringer på kap. 1720, post 01, til driftsenhetene i Forsvaret har bakgrunn i det som er beskrevet tidligere under konsekvensjusteringer, ekstraordinær lønns- og priskompensasjon, samt forslag til merbehov og omdisponeringer. I tillegg kommer interne omdisponeringer innenfor forsvarssjefens handlingsrom på kap. 1720, post 01. De viktigste interne omdisponeringene er omtalt nedenfor:

Fase 1-endringer

Høsten 2022 ble fase 1 i det operative planverket aktivert som følge av den sikkerhetspolitiske situasjonen. Dette er en beredskapsheving hvor tiltak og aktiviteter med direkte relevans for situasjonen prioriteres. Forsvarssjefen har relativt vide fullmakter innenfor sitt budsjett til å omdisponere midler i samsvar med situasjonen. Forsvaret planlegger i 2023 å styrke forsyningssikkerheten, IKT-området og personellområdet innenfor eksisterende tildeling.

Styrkingen av disse områdene medfører at Forsvaret vil redusere ambisjonsnivået knyttet til øvelser og trening, og følgelig vil de variable aktivitetsdrevne kostnadene reduseres. Hærens og Luftforsvarets øvingsbudsjett er derfor redusert med henholdsvis 150 og 100 mill. kroner, og i tillegg er 200 mill. kroner avsatt til fellesoperative øvelser omfordelt. Konsekvensene av reduserte øvingsbudsjetter har akseptable konsekvenser i det korte perspektivet, og det er i tillegg fordelaktig å ta ned belastningen på de delene av strukturen der dette er mulig for å redusere slitasje på både personell og materiell. I et lengre perspektiv vil imidlertid redusert øving ha betydelige negative konsekvenser for Forsvarets operative evne.

De omdisponerte midlene fordeler seg med 330 mill. kroner til Forsvarets logistikkorganisasjon for å øke tilgjengelighetene, utholdenheten og reaksjonsevnen på materiellsystemer som kan skape resultater og effekter i det maritime domenet. 120 mill. kroner går til Cyberforsvaret for styrking av IKT-området for å bedre sikkerhetstilstanden.

Avvikling av horisontal samhandling for informasjons- og kommunikasjonstjenester (IKT) fra Cyberforsvaret

Forsvarssjefen har besluttet å avvikle av internfakturering for tjenester innen IKT levert av Cyberforsvaret som et ledd i forenkling av samhandlingen internt i etaten. Cyberforsvaret vil med dette være finansiert gjennom sin tildeling på kap. 1720, post 01. Den største delen av endringene er innenfor kapittelet og samlet vil tildelingen for dette formålet være på om lag 400 mill. kroner. Siden dette også treffer Etterretningstjenesten og Redningshelikoptertjeneste er det også omdisponert midler fra deres budsjettkapitler.

Maritim helikopteraktivitet i Kystvakten

Det er satt av 96 mill. kroner til Kystvakten for operasjoner med maritime helikoptre (NH90). Etter oppsigelse av kontrakten om anskaffelse av NH90-helikoptre er disse tatt ut av drift i Forsvaret og skal på sikt leveres tilbake til leverandøren. Dermed bortfaller behovet i Kystvakten og midlene omdisponeres til andre formål i Forsvaret, blant annet beredskap, øvelser og annen operativ aktivitet.

Ny godtgjøringsmodell for trening av reservister i Heimevernet

Det er inngått en ny avtale for trening av reservister i Heimevernet. Avtalen innebærer at utgiftene for årlig trening øker med om lag 52,4 mill. kroner og midlene overføres fra avsatte midler sentralt i Forsvarsstaben til Heimevernet.

Forsterket maritim aktivitet

For å forsterke maritim aktivitet og nasjonale operasjoner tilføres Sjøforsvaret 20 mill. kroner fra avsatte midler sentralt i Forsvarsstaben.

Concept Development and Experimentation

Budsjettmidlene for Concept Development and Experimentation ble i 2022 flyttet fra Forsvarets forskningsinstitutt til Forsvaret. I Saldert budsjett for 2023 ble tildeling foreløpig lagt til Forsvarets operative hovedkvarter. Nå fordeles midlene til de aktuelle driftsenhetene internt i Forsvaret. Samlet dreier dette seg om 20 mill. kroner.

Sikring av skjermingsverdig infrastruktur/skjermingsverdige objekter

Driftsutgiftene for elektroniske sikringstjenester til skjermingsverdig infrastruktur og skjermingsverdige objekter har økt sammenlignet med det som var lagt til grunn for budsjettet. De økte utgiftene planlegges dekket inn med omdisponeringer i Forsvarets budsjett hvor mesteparten er internt på kap. 1720, post 01, om lag 15,6 mill. kroner.

Fordeling av pensjonspremie fra Forsvarets verksteder og produksjonsstyring

Som følge av den nye modellen for pensjonsberegning har Forsvarets verksteder og produksjonsstyring økt sine timepriser. For å holde denne økningen budsjettnøytral overføres tilsvarende midler til kundene. Dette innebærer flytting av om lag 15 mill. kroner.

Styrking av kompetanse og beredskap vedrørende CBRNE

Endringen er knyttet styrking av den nasjonale kompetansen og beredskapen innenfor fagfeltene kjemiske stoffer, biologisk agens, radioaktive stoffer, nukleært materiale og eksplosiver (CBRNE). I utgangspunktet var dette en del av tildelingen til Hæren. 13,7 mill. kroner av dette omfordeles til andre driftsenheter i Forsvaret. En del av dette omdisponeres også til Etterretningstjenesten.

2.15 Olje- og energidepartementet

Kap. 1800 Olje- og energidepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Olje- og energidepartementet har oppnevnt et ekspertutvalg som skal vurdere prisfastsettelsen på strøm og som skal levere sin rapport med anbefalinger innen 15. oktober 2023. Ekspertutvalgets hovedoppgave er å utrede og drøfte ulike modeller som kan bidra til mer stabile, forutsigbare og konkurransedyktige priser til husholdninger, industri og næringsliv, samt sikre investeringer i fornybar energi. Sammen med avslutning av arbeidet med energikommisjonen vil Olje- og energidepartementet få økte utgifter til utvalg i 2023.

Ansvaret for forvaltningen av lovregler om arbeidsmiljø, sikkerhet, beredskap og sikring på Petroleumstilsynets ansvars- og tilsynsområde og etatsstyringen av Petroleumstilsynet, overføres fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet til Olje- og energidepartementet med virkning fra 1. juli 2023. Det foreslås å øke bevilgingen med 3 mill. kroner til økt saksbehandlingskapasitet, hvorav 1,5 mill. kroner er rammeoverføring fra kap. 600 Arbeids- og inkluderingsdepartementet, post 01 Driftsutgifter. Det vises for øvrig til omtale under Arbeids- og inkluderingsdepartementet og kap. 1812 Petroleumstilsynet.

Videre foreslås det en rammeoverføring av 52 000 kroner til kap. 510 Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon, post 01 Driftsutgifter på Kommunal- og distriktsdepartementets budsjett til medfinansiering av Departementsakademiet i 2023.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 9,4 mill. kroner, inkludert 1,1 mill. kroner i ekstraordinær prisjustering (jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1) og 1,3 mill. kroner i kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift (jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2).

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 50, 71 og 72

Som følge av overføring av ansvaret for lovregler om arbeidsmiljø, sikkerhet, beredskap og sikring på Petroleumstilsynets ansvars- og tilsynsområder fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet, vil Olje- og energidepartementet få økt utredningsbehov.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 2,8 mill. kroner, inkludert 0,8 mill. kroner i ekstraordinær prisjustering, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Post 50 Overføring til andre forvaltningsorganer, kan overføres, kan nyttes under post 72

I budsjettet for 2023 er det bevilget 5 mill. kroner i tilskudd for å styrke kompetansemiljø for havvind. I Prop. 1 S (2022–2023) for Olje- og energidepartementet er det beskrevet at det tas sikte på at en nøytral og kompetent regional aktør, som Universitetet i Agder, kan forvalte ordningen. Olje- og energidepartementet vurderer nå om Sørlandets Kompetansefond, en stiftelse etablert av kommunene i Vest-Agder, heller bør forvalte ordningen. Det foreslås på denne bakgrunn å tilføye posten stikkordet «kan nyttes under post 72».

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 0,1 mill. kroner som følge av den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av budsjettet, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Kap. 1810 Oljedirektoratet

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 85 mill. kroner til grunnundersøkelser for havvindområdene Sørlige Nordsjø II og Utsira Nord. Undersøkelsene skal gi informasjon om dybde og havbunn, og er viktig for å velge plassering av vindkraftverkene innenfor prosjektområdene. Videre omfatter bevilgningen bearbeiding, sammenstilling, lagring og tilgjengeliggjøring av data til selskapene. Undersøkelsene vil dekke de utlyste prosjektområdene på Utsira Nord, det som gjenstår for første fase av Sørlige Nordsjø II, samt halve resterende areal i Sørlige Nordsjø II. Statens utgifter til prosjektspesifikke undersøkelser forutsettes tilbakebetalt av selskapene som får tildelt prosjektområder.

Videre foreslås det å redusere bevilgningen med 0,3 mill. kroner knyttet til rammeoverføring til Nærings- og fiskeridepartementet i forbindelse med forlengelse av Radarsat-avtalen med Canada, jf. nærmere omtale under kap. 922 Romvirksomhet, post 71 Internasjonal romvirksomhet under Nærings- og fiskeridepartementet.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 86,9 mill. kroner, inkludert 0,7 mill. kroner i ekstraordinær prisjustering, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Kap. 1812 (Nytt) Petroleumstilsynet

Ansvaret for Petroleumstilsynet mv. overføres fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet til Olje- og energidepartementet med virkning fra 1. juli 2023. Hovedformålet med overføringen er å få en samordnet og helhetlig forvaltning med tydelig ansvarsplassering av lovregler som omhandler tilsyn med arbeidsmiljø, sikkerhet, beredskap og sikring innenfor petroleumssektoren i lys av den sikkerhetspolitiske situasjonen Norge og Europa står i. Olje- og energidepartementet har bred kompetanse og innsikt i petroleumsnæringen, samt sektoransvar for vurderinger av næringens betydning for nasjonal sikkerhet i henhold til sikkerhetsloven.

Overføringen innebærer at det opprettes nye utgifts- og inntektsposter under Olje- og energidepartementet for Petroleumstilsynet, og at midler på tilsvarende poster under Arbeids- og inkluderingsdepartementet overføres til Olje- og energidepartementet. Det samme gjelder endringer for Petroleumstilsynet som følge av ekstraordinær prisjustering, samt kompensasjon til arbeidsgivere i offentlig sektor for økt arbeidsgiveravgift. Videre foreslås det å etablere tilsvarende merinntektsfullmakter for poster tilknyttet Petroleumstilsynet under Olje- og energidepartementet, som er etablert under Arbeids- og inkluderingsdepartementet i dag, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 01 (Ny) Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

Det foreslås en bevilgning på 333,7 mill. kroner, inkludert ekstraordinær prisjustering (jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1) og kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift (jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2). Det vises til reduksjon under kap. 642 Petroleumstilsynet, post 01 Driftsutgifter.

Post 21 (Ny) Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det foreslås en bevilgning på 33,1 mill. kroner, inkludert ekstraordinær prisjustering (jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1) og kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift (jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2). Det vises til reduksjon under kap. 642 Petroleumstilsynet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Kap. 4812 (Nytt) Petroleumstilsynet

Post 01 (Ny) Gebyrinntekter

Det foreslås en bevilgning på 82,6 mill. kroner, inkludert ekstraordinær prisjustering, jf. nærmere omtale under avsnitt 3.1. Det vises til reduksjon under kap. 3642 Petroleumstilsynet, post 03 Gebyr tilsyn.

Post 02 (Ny) Oppdrags- og samarbeidsinntekter

Det foreslås en bevilgning på 8,5 mill. kroner, inkludert ekstraordinær prisjustering, jf. nærmere omtale under avsnitt 3.1. Det vises til reduksjon under kap. 3642 Petroleumstilsynet, post 02 Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet.

Kap. 1820 Norges vassdrags- og energidirektorat

Post 01 Driftsutgifter

Regjeringen har varslet innføring av en styringsmekanisme for styring av forsyningssikkerheten for kraft. Styringsmekanismen skal gi bedre trygghet i perioder med stor usikkerhet i energimarkedene og består av ulike tiltak som kan tas i bruk når hensynet til forsyningssikkerheten tilsier det. Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) har ansvar for å følge opp styringsmekanismen. Det foreslås midler til økt saksbehandlingskapasitet i NVE med å føre tilsyn og kontroll som følge av styringsmekanismen.

NVE har videre økte driftsutgifter knyttet til arbeid med flom og skredforebygging, herunder i forbindelse med beredskapssituasjoner og til gjennomføring av prosjekter som utgiftsføres under post 22 og post 25. Det foreslås å øke bevilgningen for å bedre NVEs prosjektgjennomføring og saksbehandlingskapasitet for å øke fremdriften i NVEs arbeid og bistand for å forebygge flom- og skredskader, blant annet som følge av at sikringstiltakene blir mer komplekse og ressurskrevende.

Videre medfører omlegging av strømstønadsordningen til timesoppløsning mv. økte administrative kostnader for Reguleringsmyndigheten for energi (RME), jf. omtale under kap. 1820, post 26 og 75. NVEs fellesadministrative kostnader øker også.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 14,7 mill. kroner inkludert 4,9 mill. kroner i ekstraordinær prisjustering (jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1) og 2,8 mill. kroner i kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift (jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2). I tillegg er 3,9 mill. kroner omdisponert fra den ekstraordinære prisjusteringen på kap. 1820, postene 45, 60, 72, 73 og 74.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 1,6 mill. kroner som følge av ekstraordinær prisjustering.

Videre foreslås det å øke bestillingsfullmakten under posten til 20 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Det er økt behov for å inngå forpliktelser i forbindelse med gjennomføring av digitaliseringsarbeid i NVE som pågår over flere år, blant annet knyttet til konsesjonsprosessen og kraftsystemutredninger.

Post 22 Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 45, 60 og 72

Bevilgningen omfatter utgifter til arbeid med flom- og skredforebygging i regi av NVE. Bevilgningen ble redusert med 100 mill. kroner i 2022 samtidig som bestillingsfullmakten ble økt tilsvarende, jf. Prop. 27 S (2022–2023) og Innst. 121 S (2022–2023). Bakgrunnen var forsinkelser og tidsforskyvning i prosjekter, blant annet som følge av prosesser i kommunene, fremdrift og kapasitet hos entreprenører og konsulenter mv. Det anslås at 56 mill. kroner av bevilgningsreduksjonen i 2022 vil komme til utbetaling i 2023, mens resterende 44 mill. kroner vil komme til utbetaling i senere budsjettår.

Det foreslås videre å redusere bevilgningen med 5,2 mill. kroner i hovedsak for å dekke inn økte utgifter under kap. 1820, post 01.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med netto 56,3 mill. kroner, inkludert 5,5 mill. kroner i ekstraordinær prisjustering, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1. I tillegg er 81 000 kroner omdisponert fra den ekstraordinære prisjusteringen på kap. 1820 postene 45, 72, 73 og 74. Bestillingsfullmakten foreslås økt til 224 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Beløpet på bestillingsfullmakten tilsvarer NVEs anslag på udekkede forpliktelser på posten ved utgangen av 2023.

Post 26 Reguleringsmyndigheten for energi

Omlegging av strømstønadsordningen for husholdninger til en beregning av strømstønad basert på spotprisen time for time i det prisområdet husholdningen tilhører øker risikoen for feilutbetalinger under strømstønadsordningen. Det foreslås derfor midler til økt saksbehandlingskapasitet i Reguleringsmyndigheten for energi for å følge opp og kontrollere at utbetalingene blir riktige, jf. kap. 1820, post 75.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 2,3 mill. kroner, inkludert 0,3 mill. kroner i kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift (jf. nærmere omtale i avsnitt 3.2).

Post 60 Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 72

Bevilgningen omfatter utgifter til en tilskuddsordning forvaltet av NVE, hvor kommuner kan søke om tilskudd til å utføre sikringstiltak i egenregi. Tilskuddet gis som tilsagn og prosjektet må normalt være gjennomført innen to år fra utgangen av året tilsagnet er gitt. I forbindelse med ny saldering av statsbudsjettet for 2022 ble bevilgningen til flom- og skredforebygging i regi av kommuner redusert med 100 mill. kroner i 2022 samtidig som tilsagnsfullmakten ble økt tilsvarende, jf. Prop. 27 S (2022–2023) og Innst. 121 S (2022–2023). Bakgrunnen var tidsforskyvninger i prosjekter. Midlene er bundet opp i gitte tilsagn og vil komme til utbetaling i senere budsjettår.

Tilsagnsfullmakten foreslås økt til 260 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Beløpet tilsvarer NVEs anslag på udekkede forpliktelser på posten ved utgangen av 2023.

Post 62 Tilbakeføring av produksjonsavgift fra landbasert vindkraft

I forbindelse med statsbudsjettet for 2022 ble det vedtatt en særavgift for landbasert vindkraft. Avgiften trådte i kraft 1. juli 2022 og i 2022 var avgiftssatsen 1 øre/kWh. Inntektene fra produksjonsavgiften skal tilbakeføres til vertskommunene året etter avgiftsåret. NVE står for tilbakeføring til kommunene over denne posten.

Ved fordeling til vertskommunene vil NVE ta utgangspunkt i den geografiske plasseringen av vindkraftverkene og vindkraftproduksjonen i den enkelte kommune. Det er turbinenes plassering som er avgjørende for hvor produksjonen skal anses å ha funnet sted. Ved fordeling til vertskommunene vil NVE legge til grunn produksjonsdata for det enkelte vindkraftverk slik disse rapporteres i Elhub. Der et vindkraftverk har turbiner i flere kommuner, vil fordelingen skje etter prosentvis andel av installert effekt i de respektive kommunene i henhold til godkjent detaljplan.

For avgiftsperioden i 2022 (fra 1. juli 2022) ble det innbetalt 70,2 mill. kroner, en reduksjon på 12,3 mill. kroner fra Saldert budsjett 2023.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 12,3 mill. kroner.

Post 75 Stønad til husholdninger for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning

Olje- og energidepartementet foreslår flere endringer i strømstønadsordningen for å gjøre ordningen enklere å forstå og mer forutsigbar for den enkelte husholdning, jf. Prop. 116 L (2022–2023) Endringer i midlertidig lov om stønad til husholdninger som følge av ekstraordinære strømutgifter (timesbasert stønadsberegning mv.). Det foreslås at beregningen av strømstønad endres fra å basere seg på gjennomsnittlig spotpris gjennom måneden til å basere seg på spotprisen time for time i det prisområdet husholdningen tilhører. Det foreslås at endringen skal gjelde fra og med forbruk i september 2023. Det foreslås videre at stønadsgraden økes til 90 prosent for alle måneder fra og med forbruk i juni 2023 og at ordningen forlenges slik at den gjelder forbruk ut 2024. Forbrukstaket på 5 000 kWh holdes fast. Det foreslås i tillegg enkelte andre justeringer i regelverket.

Omlegging av strømstønadsordningen til timesoppløsning mv. vil i de aller fleste tilfeller gi høyere utbetalinger enn med månedssnitt. Hvor mye høyere statens utgifter vil bli, vil avhenge av husholdningenes forbruk, hvordan prisene utvikler seg og hvor store variasjoner det blir i prisene innad i måneden:

Med timesoppløsning vil husholdningene få dekket en større andel av prisen i høypristimene sammenlignet med i dag. Dersom forbruket i høypristimene øker, vil det innebære ytterligere økte utgifter for staten sammenlignet med dagens innretning.

Med gjeldende innretting utbetales stønad kun dersom månedlig gjennomsnittlig elspotpris overstiger 70 øre/kWh. En overgang til timesoppløsning fjerner denne terskelen. Olje- og energidepartementet mener det ikke er hensiktsmessig å utbetale strømstønad dersom kraftprisene normaliseres over tid og kun skaper ekstraordinære strømutgifter i svært avgrensede tidsrom i løpet av en måned. Det bør derfor kunne settes en nedre grense for når nettselskapene skal utbetale strømstønad. Olje- og energidepartementet har foreslått en forskriftshjemmel i strømstønadsloven slik at departementet kan fastsette en nedre grense, jf. Prop. 116 L (2022–2023)

Videre vil økt stønadsgrad til 90 pst. for hele året innebære økte utgifter.

Regjeringen foreslår i tillegg å inkludere husholdninger tilknyttet gårds- og grendeverk med private strømnett i strømstønadsordningen for husholdninger, jf. høring om forslag til endringer i midlertidig forskrift om strømstønad (husholdninger tilknyttet gårds- og grendeverk).

Basert på beregninger med terminprisene per 21. mars 2023 og prissvingningene i 2022, anslås utbetalingene under strømstønadsordningen i 2023 til om lag 18 mrd. kroner. Det er lagt til grunn en stønadsgrad på 80 prosent for april og mai og 90 prosent for resten av året, samt at stønadsordningen baserer seg på månedssnitt fra desember 2022 til og med august 2023 og timesoppløsning fra og med september til november. Kostnadsanslaget er usikkert som følge av stor usikkerhet knyttet til husholdningenes tilpasninger, fremtidige kraftpriser og prissvingninger. I kostnadsanslaget er det ikke tatt hensyn til at omlegging til timesoppløsning vil påvirke husholdningenes forbrukerfleksibilitet.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 26,7 mrd. kroner.

Post 76 (Ny) Stønad til husholdninger av nærvarmeanlegg, kan overføres

Husholdningskunder av fjernvarmeanlegg uten konsesjon (heretter kalt nærvarmeanlegg) faller utenfor både strømstønadsordningen og prisregulering av fjernvarme. Visse typer nærvarmeanlegg har et høyt strømforbruk og mange husholdningskunder. Siden disse husholdningskundene faller utenfor strømstønadsordningen, foreslås det etablert en egen stønadsordning for husholdninger av nærvarmeanlegg.

Det foreslås å bevilge 60 mill. kroner til en ny søknadsbasert strømstønadsordning for husholdningskunder av nærvarmeanlegg, inkludert administrative kostnader til etablering og drift av ordningen. Kostnadene ved nærvarmeordningen er usikre, herunder må det kartlegges hvor mange husholdninger som vil være stønadsberettigede og geografisk plassering av nærvarmeanleggene. Kostnadene vil avhenge av både fremtidig strømpris og hvor mange nærvarmekunder som omfattes av ordningen.

Ordningen skal bidra til å redusere utgiftene til oppvarming for husholdninger av nærvarmeanlegg (fjernvarmeanlegg uten konsesjon) som baserer sin varmeproduksjon på elektrisitet.

NVE og Enova samarbeider om å etablere stønadsordningen med tilhørende kriterier for tildeling, løsninger for søknadsbehandling, utbetaling av stønad, oppfølging og kontroll. Et forslag til innretning på stønadsordningen vil sendes på høring før sommeren og det tas sikte på at ordningen er etablert høsten 2023. Ordningen vil være tilbakevirkende og vil dekke forbruk fra og med november 2022.

Kap. 1850 Klima, industri og teknologi

Post 50 Forskning og teknologiutvikling for fremtidens energisystem

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1 mill. kroner på grunn av en rammeoverføring til kap. 285 Norges forskningsråd, post 55 Virksomhetskostnader på Kunnskapsdepartementets budsjett. Rammeoverføringen skal benyttes til kunnskapsinnhenting og studier til bruk i Energi21-styret og -sekretariatets arbeid med oppfølging og utvikling av Energi21-strategien.

Videre foreslås det å redusere bevilgningen med 6,9 mill. kroner for å dekke inn økte utgifter under kap. 1800, post 01 og kap. 1850, post 70.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 13,4 mill. kroner, inkludert 21,2 mill. kroner i ekstraordinær prisjustering, jf. nærmere omtale under avsnitt 3.1.

Post 70 Gassnova SF

Gassnova har ansvar for sentrale deler av oppfølgingen av Langskip. Utviklingen i CO₂-fangstprosjektet til Hafslund Oslo Celsio har våren 2023 ført til økt ressursbehov for Gassnova til oppfølging og kvalitetssikringsaktiviteter, jf. nærmere omtale under post 72 Langskip – fangst og lagring av CO₂.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 7,1 mill. kroner, inkludert 2,1 mill. kroner i ekstraordinær prisjustering, jf. nærmere omtale under avsnitt 3.1.

Post 72 Langskip – fangst og lagring av CO₂, kan overføres

CO₂-fangstprosjektet til Norcem (Heidelberg Materials)

I Prop. 1 S (2022–2023) ble det redegjort for kostnadsøkninger i CO₂-fangstprosjektet til Norcem. Det ble gjennomført en ekstern kvalitetssikring etter statens prosjektmodell av kostnadsøkningene i januar 2022. Leverandører til Norcem varslet sommeren 2022 om ytterligere kostnadsøkninger som skyldes forstyrrelser i leveranser på grunn av pandemien og krigen i Ukraina. I mars 2023 ble det gjennomført en ny ekstern kvalitetssikring, som viste en samlet forventet kostnadsøkning på om lag 1,3 mrd. 2023-kroner (P50) siden KS2, som ble gjennomført i 2020 og som lå til grunn for Stortingets fullmakt om tilskudd til prosjektet. Estimatet det antas 85 prosent sannsynlighet for ikke å overskride (P85), er om lag 800 mill. 2023-kroner høyere enn i KS2 fra 2020.

Norcem har gjennomført en fremdriftsanalyse som viser forventet ferdigstillelse av prosjektet 1. mars 2025. Dette er om lag seks måneder senere enn opprinnelig estimat. Ekstern kvalitetssikrers vurdering er at det er sannsynlig med senere ferdigstillelse fordi prosjektet er det første i sitt slag, og at det dermed er risiko i forbindelse med testing og oppstart.

Når det er klart at kostnadene i prosjektet vil komme til å overskride maksimalbudsjettet (P85) i tilskuddsavtalen, er partene ikke forpliktet til å videreføre prosjektet, men skal i fellesskap søke en omforent løsning. Med mindre partene blir enige om å fortsette, eller den ene av partene tar på seg å finansiere ferdigstillingen alene, vil prosjektet bli skrinlagt og hver av partene tar sine kostnader.

Olje- og energidepartementet og Norcem har forhandlet om håndteringen av kostnadsoverskridelsene og kommet frem til et forslag til løsning som innebærer at Norcem forplikter seg til å ferdigstille prosjektet, med unntak for enkelte ekstraordinære situasjoner. Med forslaget til løsning skal Norcem dekke overskridelsene mot at staten gir et oppstartstilskudd på 150 mill. kroner (løpende) som utbetales ved utskiping av den første lasten med CO₂. For hver dag etter 1. mai 2025 hvor første utskiping ikke er gjennomført, reduseres oppstartstilskuddet med 1 mill. kroner (løpende). I tillegg endres overskuddsdelingsmekanismen i avtalen, som vist i tabellen under, slik at staten får en mindre del av en eventuell oppside i prosjektet dersom gjennomsnittlig årlig realavkastning i tilskuddsperioden blir høy. Statens andel av et eventuelt overskudd over 16 pst. avkastning er uendret.

Tabell 2.4 Overskuddsdelingsmekanismen i tilskuddsavtalen med Norcem om CO₂-fangstprosjektet i Langskip

Overskuddsdeling i dagens avtale

Revidert overskuddsdeling

Avkastningsintervall

Statens andel av kalkulert netto kontantstrøm

Avkastningsintervall

Statens andel av kalkulert netto kontantstrøm

10-14 pst.

50 pst.

12-16 pst.

25 pst.

>14 pst.

75 pst.

>16 pst.

75 pst.

I henhold til inngått tilskuddsavtale er staten forpliktet til å dekke kostnader for covid-19 force majeure på 92 mill. 2022-kroner. Stortinget bevilget midler til å dekke disse kostnadene i forbindelse med revidert budsjett for 2022. Som del av avtalen vil selskapet ikke kunne kreve ytterligere tilskudd til dekning av covid-19-kostnader.

Det foreslås på denne bakgrunn en tilsagnsfullmakt på 150 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. En endring av statsstøtteavtalen må forelegges EFTAs overvåkingsorgan ESA.

CO₂-fangstprosjektet til Hafslund Oslo Celsio

Staten, ved Olje- og energidepartementet, inngikk 29. juni 2022 en tilskuddsavtale med Hafslund Oslo Celsio (Celsio) om finansiering av et CO₂-fangstprosjekt ved avfallsforbrenningsanlegget på Klemetsrud, jf. Prop. 115 S (2021–2022). Planlagt oppstart av fangstanlegget var sommeren 2026. I tilskuddsavtalen mellom staten og Celsio er maksimalbudsjettet for investeringskostnader totalt 5,55 mrd. 2022-kroner (P85). Maksimal statlig investeringsstøtte er 2,15 mrd. 2022-kroner, og maksimal statlig driftsstøtte er 1,35 mrd. 2022-kroner samlet over driftsperioden, jf. Prop. 1 S (2022–2023) for Olje- og energidepartementet. I tillegg gir staten tilskudd for fanget CO₂ som ikke er kvotepliktig.

Olje- og energidepartementet ble 17. mars 2023 varslet om at det pågående arbeidet med en halvårlig kostnads- og usikkerhetsanalyse viste at oppdaterte kostnadsestimater kom til å overskride maksimalbudsjettet i tilskuddsavtalen. Celsio leverte 5. april 2023 endelig kostnads- og usikkerhetsanalyse. Den viste betydelig overskridelse av kostnadsestimatet som lå til grunn for maksimalbudsjettet og forsinkelse i prosjektet. Selskapet vurderer endringer i prosjektkonsept og leverandørkontrakter for å få ned kostnadene. Celsios estimater viser at dersom prosjektet hadde blitt videreført med dagens prosjektgrunnlag, ville forventede samlede investeringskostnader vært i overkant av 8 mrd. kroner, som er om lag 3 mrd. kroner høyere enn ved investeringsbeslutning. Endringer i valutakurser utgjør om lag 600 mill. kroner av kostnadsøkningen.

Det er Celsio som er ansvarlig for gjennomføringen av prosjektet. Selskapet har stanset inngåelse av alle nye kontrakter. For å ha et fullstendig beslutningsgrunnlag for en eventuell videreføring av prosjektet, vil det være nødvendig å modne prosjektgrunnlaget til et forprosjektnivå. Det vil innebære kostnader for selskapet som ikke er dekket av statsstøtteavtalen.

Prosjektets fremdrift er ved utgangen av mars 2023 om lag 5 prosent av gjennomføringsfasen. Selskapet har brukt om lag 10 prosent av den samlede investeringsrammen.

Kostnadsøkningene og forsinkelsen skyldes ikke CO₂-fangstteknologien. De økte kostnadene og forsinkelsen skyldes ifølge Celsio omlokalisering av utskipningsanlegget, eiendomskostnader, infrastruktur for tilgang til strøm og styrking av prosjektorganisasjonen. Celsio viser også til økte energi- og materialkostnader og valutaeffekter.

Når det er klart at kostnadene i prosjektet vil komme til å overskride maksimalbudsjettet (P85) i tilskuddsavtalen er ikke partene forpliktet til å videreføre prosjektet, men skal i fellesskap søke en omforent løsning. Med mindre partene blir enige om å fortsette, eller den ene av partene tar på seg å finansiere ferdigstillingen alene, vil prosjektet bli skrinlagt og hver av partene tar sine kostnader. Olje- og energidepartementet har orientert selskapet om at det ikke kan forvente økte finansieringsbidrag fra staten.

Tilskuddsavtalen gir selskapet rett på statsstøtte til etablering av et CO₂-fangstprosjekt i henhold til en avtalt arbeidsbeskrivelse, samt til visse kunnskapsdelings- og gevinstrealiseringsaktiviteter. I visse tilfeller er avviklingskostnader støtteberettiget. Olje- og energidepartementets vurdering er at øvrige kostnader i etableringsfasen ikke er støtteberettiget, herunder eventuelle kostnader som påløper mens prosjektet er satt på vent og kostnader til å utarbeide et nytt eller betydelig endret prosjekt.

Olje- og energidepartementet er i dialog med selskapet om prosjektet. En forskyvning, slik Celsio har foreslått, vil føre til et lavere bevilgningsbehov i 2023. Olje- og energidepartementet vil komme tilbake til Stortinget med bevilgningsendringer som følge av dette, senest i forbindelse med nysalderingen 2023. Kostnadene Celsio pådrar for å modne prosjektet og sikre finansiering må dekkes av selskapet.

Northern Lights-prosjektet videreføres som planlagt. Prosjektene til Northern Lights og Norcem er ved utgangen av mars hhv. 83 og 56 prosent ferdigstilt.

Kap. 4800 Olje- og energidepartementet

Post 70 Garantiprovisjon, Gassco

Olje- og energidepartementet har stilt garanti innenfor en samlet ramme på inntil 1 mrd. kroner for skader og tap på mottaksterminalene på kontinentet som kan oppstå som følge av forsettlige handlinger hos ledende personell i Gassco AS. Garantiprovisjonen er satt til 70 prosent av forsikringspremien på Gasscos ordinære ansvarsforsikring.

Garantiprovisjonen anslås til 2 mill. kroner i 2023 basert på oppdatert premieanslag, en økning på 0,3 mill. kroner. Bevilgningen på posten foreslås derfor økt med 0,3 mill. kroner.

Kap. 4820 Norges vassdrags- og energidirektorat

Post 01 Gebyrinntekter

Det foreslås å redusere bevilgningen med 32,4 mill. kroner. Reduksjonen har sammenheng med at NVEs tilsyn med vedlikehold og modernisering av elektriske anlegg, tilsyn med fjernvarme og miljøtilsyn, som frem til nå har vært budsjettert som gebyrer, fremover skal budsjetteres og innkreves som sektoravgift, jf. omtale under kap. 5582, post 72.

Kap. 5582 Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet

Post 70 Bidrag til kulturminnevern i regulerte vassdrag

Det foreslås å redusere bevilgningen med 51 mill. kroner. Reduksjonen har sammenheng med at sektoravgifter fra revidert konsesjon for regulering av vassdragene Røssåga og Tokke-Vinje ble innbetalt i 2022 istedenfor 2023 som opprinnelig budsjettert, jf. Prop. 27 S (2022–2023) og Innst. 121 (2022–2023).

Post 72 Sektoravgifter under Norges vassdrags- og energidirektorat

Det ble i Prop. 1 S (2022–2023) varslet et lov- og forskriftsarbeid hvor det tas sikte på å endre enkelte tilsynsordninger under NVE som i dag budsjetteres som gebyr, til å bli administrert og budsjettert som sektoravgift. Videre ble det varslet at Olje- og energidepartementet tar sikte på å komme tilbake til budsjettmessige konsekvenser som følge av omleggingen fra gebyr- til sektoravgiftfinansiering i revidert budsjett 2023.

I desember 2022 fremmet Olje- og energidepartementet lovproposisjonen Prop. 37 L (2022–2023) Endringar i vassdragsreguleringsloven, energiloven og vannressursloven (kostnadsdekning for tilsyn og kontroll), med forslag til endringer i relevant lovgivning slik at tilsynsordningene skal kunne budsjetteres og innkreves som sektoravgift. Det ble i Prop. 37 L (2022–2023) redegjort for at forslag til ny forskrift om sektoravgifter for dekning av kostnader til tilsyns- og kontrollarbeidet til direktoratet vil kunne resultere i endringer med tanke på fordeling av kostnader mellom konsesjonærene. Proposisjonen er behandlet av Stortinget, jf. Innst. 216 L (2022–2023), og det tas sikte på ikrafttredelse av lovendringene fra 1. juli 2023.

Endringene medfører at NVEs tilsyn med vedlikehold og modernisering av elektriske anlegg, tilsyn med fjernvarme og miljøtilsyn som er opprinnelig anslått til 32,4 mill. kroner i 2023 og som frem til nå har vært budsjettert som gebyrer, fremover skal budsjetteres og innkreves som sektoravgift, jf. kap. 4820, post 01.

NVEs kostnader for tilsyn og kontroll består av direkte kostnader til tilsyn, samt indirekte kostnader. Det er gjennomført nye og oppdaterte beregninger hvor det i løpet av de siste årene har blitt avdekket at NVEs faktiske kostnader ved tilsyn er høyere enn det som har blitt utfakturert gjennom gebyrer. Videre viser NVEs gjennomgang en nedgang for enkelte sektoravgifter (beredskapstilsyn) og en økning for andre sektoravgifter, særlig når det gjelder miljøtilsyn. Øvrige tilsynsområder (damtilsyn, elektriske anlegg og fjernvarme) viser mindre endringer. Med bakgrunn i oppdatert kostnadsgrunnlag basert på regnskapet for 2022, anslås det at NVE vil innkreve netto 9,6 mill. kroner i økte sektoravgifter i forbindelse med tilsyns- og kontrollvirksomheten i 2023.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 42 mill. kroner.

Post 75 (Ny) Sektoravgifter under Petroleumstilsynet

Det foreslås en bevilgning på 132,3 mill. kroner, inkludert ekstraordinær prisjustering, jf. nærmere omtale under avsnitt 3.1. Det vises til reduksjon under kap. 5571 Sektoravgifter under Arbeids- og inkluderingsdepartementet, post 70 Petroleumstilsynet – sektoravgift.

Kap. 5680 Statnett SF

Post 85 Utbytte

Konsernets overskudd etter skatt for 2022, justert for endring i saldo for mer- og mindreinntekt etter skatt, utgjør 592 mill. kroner. For regnskapsåret 2022 er utbyttet fastsatt til 50 prosent av konsernets årsresultat.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 586 mill. kroner, til 296 mill. kroner. Reduksjonen i konsernets overskudd skyldes i hovedsak økte systemdriftskostnader, det vil si systemtjenester Statnett bruker for å opprettholde momentan balanse i kraftnettet og tilfredsstillende leveringskvalitet. Økte systemdriftskostnader i 2022 vil først innvirke på Statnetts inntektsramme med to års etterslep. I tillegg var det en økning i øvrige driftskostnader som følge av ekstraordinære prisøkninger på strøm, transport og driftstjenester.

Statnett mottok i 2022 ekstraordinært høye merinntekter fra flaskehalsinntekter som følge av store prisforskjeller internt i Norge og med utlandet. Merinntektene påvirker ikke utbyttegrunnlaget til Statnett. Ekstraordinære merinntekter fra flaskehalsinntekter i 2022 og 2023 utbetales til nettselskapene for å redusere nettleien for forbrukere i de sørlige prisområdene i Norge.

Andre saker

Oppfølging av anmodningsvedtak om strømstønad til husholdninger tilknyttet gårds- og grendeverk

Det vises til anmodningsvedtak nr. 158, 1. desember 2022:

«Stortinget ber regjeringen vurdere hvordan husholdninger tilkoblet mindre, private strømnett, kan motta strømstøtte på linje med andre, og melde tilbake til Stortinget snarest mulig om det er mulig med en justering av strømstøtteordningen for å hensynta slike husholdninger med sikte på utgangen av januar 2023.»

Olje- og energidepartementet sendte 31. mars på høring forslag til endringer i midlertidig forskrift om strømstønad hvor husholdninger tilknyttet gårds- og grendeverk med private strømnett inkluderes i strømstønadsordningen for husholdninger, jf. kap. 1820, post 75 Stønad til husholdninger for ekstraordinære strømutgifter.

Oppfølging av anmodningsvedtak om strømstønad til husholdninger av nærvarmeanlegg

Det vises til anmodningsvedtak nr. 159, 1. desember 2022:

«Stortinget ber regjeringen vurdere hvordan husholdninger som får sin oppvarming fra nærvarmeanlegg, kan omfattes av strømstøtteordningen, og melde tilbake til Stortinget snarest mulig om det er mulig med en justering av strømstøtteordningen for å hensynta slike husholdninger innen utgangen av 2022.»

Det vises til forslag om å bevilge 60 mill. kroner til en ny søknadsbasert strømstønadsordning for husholdningskunder av nærvarmeanlegg som baserer seg på strøm under kap. 1820, ny post 76 Stønad til husholdninger av nærvarmeanlegg.

Oppfølging av anmodningsvedtak om strømstønad til husholdninger med fast bopel i fritidsboliger

Det vises til anmodningsvedtak nr. 160, 1. desember 2022:

«Stortinget ber regjeringen vurdere hvordan husholdninger som reelt sett har fast bopel i bolig registrert som fritidsbolig – og ikke eier eller disponerer annen bolig – kan omfattes av strømstøtteordningen, og melde tilbake til Stortinget snarest mulig om det er mulig med en justering av strømstøtteordningen for å hensynta slike husholdninger med sikte på utgangen av 2022.»

Departementet vedtok 8. februar 2023 endringer i midlertidig forskrift om strømstønad, som på nærmere vilkår inkluderer de som bor fast i fritidsbolig i strømstønadsordningen for husholdninger.

Oppfølging av anmodningsvedtak om kraft- og nettutbygging knyttet til store industrietableringer

Det vises til anmodningsvedtak nr. 701, 10. juni 2022:

«Stortinget ber regjeringen utrede et eget hurtigløp for kraft- og nettutbygging knyttet til store industrietableringer og ber regjeringen komme med en utredning i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2023.»

Strømnettutvalget la frem sin utredning, NOU 2022: 6 Nett i tide – om utvikling av strømnettet, 14. juni 2022 og Energikommisjonen leverte sin utredning, NOU 2023: 3 Mer av alt – raskere, 1. februar 2023. Regjeringens handlingsplan for raskere nettutbygging og bedre utnyttelse av nettet ble lagt frem 19. april 2023, som en del av oppfølgingen av Strømnettutvalgets rapport.

Strømnettutvalget utredet og anbefalte en rekke tiltak for å redusere tiden det tar å utvikle og konsesjonsbehandle nye nettiltak og forbedre systemet med tilknytningsplikt. Energikommisjonens oppgave var blant annet å kartlegge energibehovene og foreslå økt energiproduksjon, med mål om at Norge fortsatt skal ha overskuddsproduksjon av kraft og at norske strømkunder fortsatt skal ha rikelig tilgang på fornybar kraft. Kommisjonen peker på behov for mer nett, mer kraftproduksjon og mer energieffektivisering og stilte seg bak Strømnettutvalgets anbefalinger.

Regjeringen vil at rikelig tilgang på fornybar kraft skal være et konkurransefortrinn for norsk industri og bidra til positiv samfunnsutvikling i hele landet. Olje- og energidepartementet arbeider med å følge opp Strømnettutvalget og Energikommisjonen, og har allerede iverksatt flere tiltak.

I NVEs innspill til departementet i forbindelse med nasjonalbudsjettet for 2024 er det estimert at totale investeringer i transmisjons-, regional- og distribusjonsnettet vil være mellom 15 og 20 mrd. kroner per år de kommende årene. Økt elektrifisering og nytt kraftforbruk er, sammen med behov for reinvesteringer, sterke drivere for investeringene i nettet. Over hele landet står det mange nærings- og industrikunder i kø for å få tilknytning til nettet. De omfattende planene om utbygging av uregulerbar kraft, elektrifisering og økt kraftforbruk til nyetableringer av industri vil i sum utløse investeringer utover de lokale forsterkningene som kreves for å tilknytte hvert enkelt prosjekt.

Høsten 2022 sendte Olje- og energidepartementet en bestilling til NVE, der direktoratet blant annet ble bedt om å oppdatere søknadsveiledere for nettanlegg og å kontinuerlig vurdere forenklinger i saksbehandlingen, herunder videreutvikle hurtigsporet for små og/eller enkle saker. NVE har nå tydeliggjort hvilke krav konsesjonssøknader må oppfylle for å kvalifisere til hurtigsporet. Blant annet kan det ikke være vesentlige innvendinger mot planene, virkningene av tiltaket må være små og avklart og søknadene må ha god kvalitet. Hurtigsporet er aktuelt for anlegg som legger til rette for tilknytning av industriaktører, men ikke begrenset til slike anlegg.

Det er videre lagt til rette for at saker som krever ordinær saksbehandling, med høringsrunder og grundigere utredninger, skal gå fortere. For å få ned køen av konsesjonssøknader er det vedtatt et betydelig ressursløft for konsesjonsmyndighetene i statsbudsjettet for 2023, som betyr at både NVE og Olje- og energidepartementet vil øke saksbehandlingskapasiteten til konsesjonssaker, samtidig som NVE tildeles økte midler til digitalisering av nettplanlegging og konsesjonsbehandling. I tillegg er det prioritert midler for å håndtere oppgaver på havvindområdet, økt analysekapasitet i NVE og videreutvikling av kraftmarkedsmodeller.

I handlingsplanen for raskere nettutbygging og bedre utnyttelse av nettet varsler regjeringen ytterligere grep for å legge til rette for en raskere konsesjonsprosess av nettanlegg. Eksempelvis varsler regjeringen at 132 kV-ledninger opp til 50 km fritas fra meldeplikt. Nettselskapene oppfordres til å omsøke nettiltak i forkant av behovet, og planen tydeliggjør at konsesjonsmyndighetene kan gi betingede konsesjoner som nettselskapene kan ta i bruk når behovet blir mer sikkert. Det legges også til rette for en mer effektiv utnyttelse av nettet, blant annet ved å varsle en rekke forskriftsendringer. Olje- og energidepartementet vil blant annet foreslå forskriftsendringer som innebærer at nettselskapene skal ta hensyn til prosjektets modenhet når nettselskapene skal fordele kapasitet, og at nettselskapene skal utarbeide en nøytral og ikke-diskriminerende praksis for vurdering av modenhet. Utforming av kriteriene skal bidra til prioritet for eksisterende virksomhet slik at denne kan vokse og omstille seg, dernest legge til rette for nye arbeidsplasser og økt verdiskaping i tråd med regjeringens veikart for grønt industriløft.

Regjeringen arbeider for å legge til rette for økt kraftproduksjon, inkludert en ambisjon om å tildele arealer med potensial for 30 GW havvindproduksjon på norsk sokkel innen 2040. Våren 2023 har regjeringen utlyst områder tilknyttet Utsira Nord og Sørlige Nordsjø II. Olje- og energidepartementet har bedt NVE å gjenoppta behandlingen av nye vindkraftprosjekter i kommuner som selv ønsker dette, samtidig som det er lagt frem forslag om lovendringer for i større grad å innlemme vindkraft i plan- og bygningsloven, jf. Prop. 111 L (2022–2023) Endringer i energiloven og plan- og bygningsloven (vindkraft på land). Departementet skal også gjennomføre en kartlegging av regulatoriske barrierer for lokal energiproduksjon. Dette inngår som en del av arbeidet med å følge opp Energikommisjonens anbefalinger.

Oppfølging av anmodningsvedtak om å prioritere hvem som får tilknytning til og uttak fra nettet av større nye forbrukere

Det vises til anmodningsvedtak nr. 731, 10. juni 2022

«Stortinget ber regjeringen, i etterkant av at Strømnettutvalget kommer med sine anbefalinger i juni 2022, vurdere og fremme forslag som sørger for at NVE gjennom forskrifter prioriterer hvem som får tilknytning til og uttak fra nettet av større nye forbrukere og komme tilbake til Stortinget i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2023.»

Strømnettutvalgets rapport NOU 2022: 6 Nett i tide – om utvikling av strømnettet, ble lagt frem 14. juni 2022. Regjeringens handlingsplan for raskere nettutbygging og bedre utnyttelse av nettet ble lagt frem 19. april 2023, som en del av oppfølgingen av Strømnettutvalgets rapport.

Nettkapasitet bør i størst mulig grad reserveres og fordeles til kunder som gjennomfører sine prosjekter. I regjeringens handlingsplan varsles det derfor at Olje- og energidepartementet vil foreslå forskriftsendringer som innebærer at nettselskapene skal ta hensyn til prosjektets modenhet når de fordeler kapasitet, og at de utarbeider en nøytral og ikke-diskriminerende praksis for vurdering av modenhet. Utforming av kriteriene skal bidra til prioritet for eksisterende virksomhet slik at denne kan vokse og omstille seg, dernest legge til rette for nye arbeidsplasser og økt verdiskaping i tråd med regjeringens veikart for grønt industriløft.

3 Andre saker

3.1 Ekstraordinær lønns- og prisjustering av statsbudsjettet

Den kraftige og uventede oppgangen i prisstigningen gjennom fjoråret ble ikke fanget opp i budsjettet. Dette har gitt en utilsiktet innstramming i statlige virksomheter og overføringer over statsbudsjettet. Regjeringen foreslår derfor en ekstraordinær lønns- og prisjustering av statsbudsjettet for 2023 i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen er gjennomført som en teknisk endring basert på samme praksis som for den ordinære prisomregningen i budsjettprosessen. Grunnlaget er bevilgningen per post i saldert budsjett. Justeringene er basert på økningen i anslagene for lønns- og prisveksten i 2023 som lå til grunn for prisomregningen av budsjettet, til anslagene som ligger til grunn for revidert nasjonalbudsjett. For statlige bruttobudsjetterte virksomheter er det den delen av driftsbevilgningen som knytter seg til kjøp av varer og tjenester som prisjusteres. Disse virksomhetene vil som vanlig bli kompensert for lønnsveksten basert på det faktiske utfallet av det sentrale lønnsoppgjøret.

Anslaget for konsumprisveksten (KPI) i 2023 er oppjustert fra 2,8 pst. i nasjonalbudsjettet til 5,4 pst. nå. Mens den uventet høye prisstigningen i 2022 særlig skyldtes økte energipriser og importpriser, skyldes oppjusteringen i 2023 mer innenlandsk prisvekst, spesielt på matvarer, mens både elektrisitets- og drivstoffpriser ser ut til å falle fra 2022 til 2023.

Et stramt arbeidsmarked med lav ledighet og knapphet på arbeidskraft har bidratt til å trekke opp lønnsveksten. Lønnsveksten anslås nå til 5 ¼ i 2023, opp fra anslaget på 3,5 pst. i nasjonalbudsjettet.

Kommunesektoren har merinntekter gjennom vekst i skatteinngangen på 4,3 mrd. kroner som delvis motsvarer kostnadsveksten grunnet økt lønns- og prisvekst på 6,9 mrd. kroner. Det foreslås derfor en kompensasjon til kommunesektoren på 2,6 mrd. kroner, tilsvarende differansen mellom anslått kostnadsvekst og anslått merskattevekst i kommunesektoren samlet sett.

Ytelser under folketrygden som reguleres basert på veksten i folketrygdens grunnbeløp (G), samt ytelser som reguleres med gjennomsnittet av pris- og lønnsvekst, blir på vanlig måte justert fra 1. mai. Dette gjelder blant annet alderspensjon, arbeidsavklaringspenger (AAP), uføretrygd, kvalifiseringsstønad, etterlatteytelser, barnepensjon, overgangsstønad, adopsjonsstønad og menerstatning ved yrkesskade. Andre ytelser og stønader som justeres med KPI, blir som hovedregel justert med oppdaterte prisvekstanslag fra tidspunktet det er praktisk mulig i 2023. Utdanningsstøttesatsene i Lånekassen øker med 7 pst. for studieåret 2023–24, i tråd med vedtatt budsjett.

For bistandsbudsjettet omfatter den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen driftspostene, men ikke tilskuddspostene. Bistandsbudsjettet øker med om lag 1,8 mrd. kroner med regjeringens forslag i forbindelse med RNB. Til sammen øker bistandsbudsjettet med om lag 14,3 mrd. kroner med forslagene som er vedtatt eller fremmet så langt i år, fra 44,2 mrd. kroner i Saldert budsjett 2023 til 58,5 mrd. kroner nå.

Den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av statsbudsjettet som foreslås utgjør til sammen 14,9 mrd. kroner. Bevilgningsendringene per kapittel og post som følge av justeringen fremgår av vedlegg 3.

3.2 Kompensasjon til offentlige arbeidsgivere for midlertidig økt arbeidsgiveravgift

Det ble i statsbudsjettet for 2023 foreslått og vedtatt en midlertidig økt arbeidsgiveravgift på inntekter over 750 000 kroner. Det er avsatt midler i statsbudsjettet til kompensasjon til arbeidsgivere i offentlig sektor for den midlertidig økte arbeidsgiveravgiften. Regjeringen foreslår i denne proposisjonen konkrete bevilgningsendringer på kapittel og post.

Finansdepartementet har i samarbeid med Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ) utarbeidet en metode for datauttrekk basert på erfaringstall, som danner grunnlag for kompensasjonsberegningene. Det tas utgangspunkt i hva grunnlaget for beregning av ekstra arbeidsgiveravgift ville vært beregnet på faktiske lønnsdata for den enkelte virksomhet for 2022. Grunnlaget er deretter justert opp med anslått lønnsvekst fra 2022 til 2023. For helseforetakene er det gjort egne beregninger med utgangspunkt i data for sektoren.

Kompensasjonen for økt arbeidsgiveravgift utgjør 1,3 mrd. kroner samlet. Av dette utgjør kompensasjonen til statlige virksomheter 624,1 mill. kroner og kompensasjonen til helseforetakene 653,4 mill. kroner. Kommunesektoren blir kompensert gjennom kompensasjonen for kostnadsveksten, som hensyntar økte utgifter til arbeidsgiveravgift, jf. omtale over i avsnitt 3.1. Bevilgningsendringene per kapittel og post som følge av kompensasjonen fremgår av vedlegg 3.

3.3 Oppdatering av Veileder i statlig budsjettarbeid og forslag til endringer i bevilgningsreglementet

Finansdepartementet utgir Veileder i statlig budsjettarbeid, som sist ble oppdatert mars 2014. Veilederen gir i del I en oversikt over statsbudsjettets funksjoner og budsjettsyklusen fra forberedelsen av et budsjett til budsjettåret er passert og Riksrevisjonen har kontrollert regnskapet. Del II inneholder kommentarer til bevilgningsreglementets bestemmelser fastsatt av Stortinget, senest med endringer vedtatt 26. mai 2005.

Veilederen er basert på Stortingets bevilgningsreglement og på regelverk som Kongen og Finansdepartementet har fastsatt med hjemmel i reglementet. Bevilgningsreglementet er ikke endret siden forrige utgave av veilederen. Det har imidlertid skjedd enkelte endringer i annet regelverk og ordninger som den omtaler. Finansdepartementet har på den bakgrunn oppdatert veilederen der slike endringene er innarbeidet, og legger opp til å publisere den oppdaterte veilederen i løpet av juni i år. Stortinget ble varslet om arbeidet med å oppdatere veilederen i Gul bok 2023.

Endringer i veilederen

Finansdepartementet har oppdatert henvisninger til andre dokumenter (lover, rundskriv, SMKs hefter, mv.), og oppdatert teksten med de senere års endringer i budsjettprosess og rammeverk. Et utkast til oppdatert veileder har vært forelagt departementene, Riksrevisjonen og Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ). Det kom noen forslag til justeringer, som i hovedsak er innarbeidet i den oppdaterte veilederen.

Det er ingen nye, substansielle endringer som introduseres i den oppdaterte veilederen. De viktigste endringene er som følger:

Omtale av låneforbudet i lov om Statens pensjonsfond § 7, som ble innført i 2019

Nytt punkt om regjeringens budsjettstrategikonferanse

Endret omtale av utredningsinstruksen, som ble revidert i 2016

Ny tekst om budsjettering av lånetransaksjoner, i tråd med omtale i Gul bok 2023

Ny og bearbeidet tekst om selvassuranse og gjenanskaffelse, i tråd med omtale i RNB 2019, jf. Prop. 114 S (2019–2019)

Justert tekst om investeringsfullmakter (tidligere anleggs-, bygge- investeringsfullmakter)

Flyttet og justert tekst om forvaltningsbedrifter, jf. nytt vedlegg III

Forslag til endringer i bevilgningsreglementet

Det foreslås ikke substansielle endringer i bevilgningsreglementet. Det foreslås imidlertid å oppdatere § 12 (nødsfullmakter) med riktig betegnelse på statsforvalteren (tidligere fylkesmannen). Det foreslås også å oppjustere terskelverdien i fullmakten til Kongen i § 11, andre ledd 11 om å samtykke i at det pådras utgifter uten bevilgningsmessig dekning, fra fem til ti mill. kroner.

Finansdepartementet legger videre opp til å fremme en kongelig resolusjon om å oppjustere fullmakten til Finansdepartementet i § 11, tredje ledd, jf. Finansdepartementets rundskriv R-110 og kgl.res. av 2. desember 2005, fra to til tre mill. kroner.

Disse to oppjusteringene gjenspeiler i hovedsak prisutviklingen i samfunnet siden fullmaktsbeløpene i det gjeldende reglementet ble fastsatt. Finansdepartementet mener at saker om overskridelse i hovedsak bør avgjøres av Stortinget og Kongen i statsråd og at departementets fullmakt fastsatt ved kongelig resolusjon bør holdes relativt lav.

Samferdselsdepartementet, Riksrevisjonen og Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ) har stilt spørsmål om bevilgningsreglementet § 13 fjerde ledd punkt 2 bør endres slik at rapportering til statsregnskapet av samtykke til å pådra forpliktelser til investeringsprosjekter fremgår eksplisitt av reglementet. Finansdepartementet vil vurdere dette nærmere.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2023.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2023 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2023

I

I statsbudsjettet for 2023 gjøres følgende endringer:

Utgifter:

Kap.

Post

Formål

Kroner

1

H.M. Kongen og H.M. Dronningen:

1

Apanasje, forhøyes med

202 000

fra kr 13 904 000 til kr 14 106 000

50

Det kongelige hoff, forhøyes med

5 126 000

fra kr 240 008 000 til kr 245 134 000

2

H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen:

1

Apanasje, forhøyes med

168 000

fra kr 11 572 000 til kr 11 740 000

20

Statsministerens kontor:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

4 470 000

fra kr 97 084 000 til kr 101 554 000

21

Statsrådet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

2 987 000

fra kr 176 589 000 til kr 179 576 000

24

Regjeringsadvokaten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 646 000

fra kr 112 828 000 til kr 114 474 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

333 000

fra kr 15 600 000 til kr 15 933 000

41

Stortinget:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

11 728 000

fra kr 1 048 178 000 til kr 1 059 906 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

590 000

fra kr 4 200 000 til kr 4 790 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

5 319 000

fra kr 155 000 000 til kr 160 319 000

70

Tilskudd til partigruppene, forhøyes med

4 861 000

fra kr 227 600 000 til kr 232 461 000

73

Kontingenter, internasjonale delegasjoner, forhøyes med

363 000

fra kr 17 000 000 til kr 17 363 000

74

Reisetilskudd til skoler, forhøyes med

115 000

fra kr 5 400 000 til kr 5 515 000

42

Stortingets ombudsnemnd for Forsvaret:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

140 000

fra kr 7 991 000 til kr 8 131 000

43

Stortingets ombud for kontroll med forvaltningen:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 266 000

fra kr 99 038 000 til kr 100 304 000

44

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

475 000

fra kr 41 265 000 til kr 41 740 000

45

Norges institusjon for menneskerettigheter:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

340 000

fra kr 26 857 000 til kr 27 197 000

51

Riksrevisjonen:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

6 957 000

fra kr 576 820 000 til kr 583 777 000

61

Høyesterett:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 410, post 1 og kap. 411, post 1, forhøyes med

4 373 000

fra kr 128 079 000 til kr 132 452 000

100

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

29 033 000

fra kr 2 430 172 000 til kr 2 459 205 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

99 688 000

fra kr 39 868 000 til kr 139 556 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

7 472 000

fra kr 34 166 000 til kr 41 638 000

70

Erstatning av skader på utenlandske ambassader, forhøyes med

26 000

fra kr 1 220 000 til kr 1 246 000

71

Hjelp til norske borgere i utlandet, forhøyes med

4 000

fra kr 207 000 til kr 211 000

103

Regjeringens representasjon:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

2 109 000

fra kr 52 830 000 til kr 54 939 000

104

Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

324 000

fra kr 10 656 000 til kr 10 980 000

115

Næringsfremme, kultur og informasjon:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 og 71, forhøyes med

509 000

fra kr 23 809 000 til kr 24 318 000

70

Kultur- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med

594 000

fra kr 27 803 000 til kr 28 397 000

71

Næringsfremme, kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med

414 000

fra kr 19 364 000 til kr 19 778 000

116

Internasjonale organisasjoner:

70

Pliktige bidrag, forhøyes med

106 000 000

fra kr 1 419 002 000 til kr 1 525 002 000

117

EØS-finansieringsordningene:

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres, forhøyes med

257 000 000

fra kr 2 437 000 000 til kr 2 694 000 000

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres, forhøyes med

193 000 000

fra kr 2 809 000 000 til kr 3 002 000 000

118

Utenrikspolitiske satsinger:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, 71, 72 og 73, forhøyes med

12 035 000

fra kr 97 387 000 til kr 109 422 000

50

Norges forskningsråd – utenriksområdet, forhøyes med

1 059 000

fra kr 49 600 000 til kr 50 659 000

70

Nordområdene, Russland og atomsikkerhet, kan overføres, kan nyttes under post 21, nedsettes med

15 695 000

fra kr 201 533 000 til kr 185 838 000

71

Globale sikkerhetsspørsmål, kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med

147 000

fra kr 6 861 000 til kr 7 008 000

72

Nedrustning, ikke-spredning og kjernefysisk sikkerhet mv., kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med

438 000

fra kr 20 518 000 til kr 20 956 000

73

Klima, miljøtiltak og hav mv., kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med

243 000

fra kr 11 385 000 til kr 11 628 000

74

Forskning, dialog og menneskerettigheter mv., forhøyes med

646 000

fra kr 30 228 000 til kr 30 874 000

140

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

17 697 000

fra kr 1 732 968 000 til kr 1 750 665 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

2 720 000

fra kr 138 383 000 til kr 141 103 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

5 607 000

fra kr 38 077 000 til kr 43 684 000

141

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad):

1

Driftsutgifter, forhøyes med

2 939 000

fra kr 307 629 000 til kr 310 568 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

824 000

fra kr 38 569 000 til kr 39 393 000

144

Norsk senter for utvekslingssamarbeid (Norec):

1

Driftsutgifter, forhøyes med

671 000

fra kr 55 422 000 til kr 56 093 000

71

Rekruttering til internasjonale organisasjoner, kan overføres, nedsettes med

2 000 000

fra kr 50 000 000 til kr 48 000 000

150

Humanitær bistand:

70

Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres, nedsettes med

50 000 000

fra kr 5 101 289 000 til kr 5 051 289 000

151

Fred, sikkerhet og globalt samarbeid:

74

Pliktige bidrag til FN-organisasjoner mv., kan overføres, forhøyes med

10 300 000

fra kr 364 700 000 til kr 375 000 000

159

Regionbevilgninger:

70

Midtøsten, kan overføres, nedsettes med

33 000 000

fra kr 577 011 000 til kr 544 011 000

71

Europa og Sentral-Asia, kan overføres, nedsettes med

15 000 000

fra kr 537 634 000 til kr 522 634 000

72

Afghanistan, kan overføres, forhøyes med

50 000 000

fra kr 445 241 000 til kr 495 241 000

73

Ukraina og naboland, kan overføres, nedsettes med

730 000 000

fra kr 9 470 000 000 til kr 8 740 000 000

75

Afrika, kan overføres, forhøyes med

33 000 000

fra kr 2 981 193 000 til kr 3 014 193 000

160

Helse:

70

Helse, kan overføres, nedsettes med

352 320 000

fra kr 3 720 797 000 til kr 3 368 477 000

161

Utdanning, forskning og faglig samarbeid:

50

Norges forskningsråd – utviklingsområdet, nedsettes med

14 600 000

fra kr 206 650 000 til kr 192 050 000

70

Utdanning, kan overføres, nedsettes med

152 440 000

fra kr 1 096 798 000 til kr 944 358 000

71

Forskning, kan overføres, nedsettes med

5 100 000

fra kr 72 196 000 til kr 67 096 000

162

Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi:

70

Bærekraftig næringsutvikling og handel, kan overføres, nedsettes med

22 900 000

fra kr 324 536 000 til kr 301 636 000

163

Klima, miljø og hav:

71

Bærekraftige hav og tiltak mot marin forsøpling, kan overføres, nedsettes med

15 800 000

fra kr 223 667 000 til kr 207 867 000

164

Likestilling:

70

Likestilling, kan overføres, nedsettes med

14 400 000

fra kr 203 319 000 til kr 188 919 000

170

Sivilt samfunn:

70

Sivilt samfunn, kan overføres, nedsettes med

240 000 000

fra kr 2 570 665 000 til kr 2 330 665 000

171

FNs utviklingsarbeid:

73

FN og multilateralt samarbeid, kan overføres, nedsettes med

10 100 000

fra kr 11 099 000 til kr 999 000

172

Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette:

70

Verdensbanken, kan overføres, forhøyes med

19 100 000

fra kr 1 676 318 000 til kr 1 695 418 000

71

Regionale banker og fond, kan overføres, forhøyes med

17 100 000

fra kr 988 451 000 til kr 1 005 551 000

73

Gjeldslette, kan overføres, forhøyes med

24 400 000

fra kr 389 578 000 til kr 413 978 000

179

Flyktningtiltak i Norge:

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

3 278 348 000

fra kr 1 650 476 000 til kr 4 928 824 000

200

Kunnskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

5 076 000

fra kr 382 130 000 til kr 387 206 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

313 000

fra kr 11 935 000 til kr 12 248 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

3 611 000

fra kr 3 233 000 til kr 6 844 000

201

Analyse og kunnskapsgrunnlag:

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

5 384 000

fra kr 280 159 000 til kr 285 543 000

220

Utdanningsdirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

3 774 000

fra kr 386 324 000 til kr 390 098 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70, forhøyes med

4 249 000

fra kr 206 103 000 til kr 210 352 000

70

Tilskudd til læremidler mv., kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med

1 641 000

fra kr 76 819 000 til kr 78 460 000

221

Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

194 000

fra kr 16 141 000 til kr 16 335 000

222

Statlige skoler og fjernundervisningstjenester:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 464 000

fra kr 127 597 000 til kr 129 061 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

60 000

fra kr 1 756 000 til kr 1 816 000

223

Diamanten skole:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

264 000

fra kr 27 121 000 til kr 27 385 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

12 000

fra kr 352 000 til kr 364 000

224

Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre:

70

Freds- og menneskerettighetssentre, forhøyes med

3 128 000

fra kr 113 658 000 til kr 116 786 000

71

Det europeiske Wergelandsenteret, forhøyes med

256 000

fra kr 12 004 000 til kr 12 260 000

225

Tiltak i grunnopplæringen:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

553 000

fra kr 22 692 000 til kr 23 245 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

2 515 000

fra kr 117 768 000 til kr 120 283 000

60

Tilskudd til landslinjer, forhøyes med

5 844 000

fra kr 250 311 000 til kr 256 155 000

63

Tilskudd til samisk i grunnopplæringen, kan overføres, forhøyes med

2 687 000

fra kr 115 074 000 til kr 117 761 000

64

Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge,

forhøyes med

148 914 000

fra kr 124 967 000 til kr 273 881 000

66

Tilskudd til skoleturer i forbindelse med handlingsplan

mot antisemittisme, forhøyes med

371 000

fra kr 15 886 000 til kr 16 257 000

67

Tilskudd til opplæring i kvensk eller finsk, forhøyes med

224 000

fra kr 9 577 000 til kr 9 801 000

68

Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen, forhøyes med

7 445 000

fra kr 318 886 000 til kr 326 331 000

69

Tiltak for fullføring og kvalifisering i videregående opplæring, forhøyes med

22 633 000

fra kr 969 456 000 til kr 992 089 000

74

Prosjekttilskudd, forhøyes med

152 000

fra kr 7 110 000 til kr 7 262 000

75

Grunntilskudd, forhøyes med

2 248 000

fra kr 101 736 000 til kr 103 984 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

203 027 000

fra kr 1 075 393 000 til kr 1 278 420 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere, forhøyes med

32 035 000

fra kr 1 570 634 000 til kr 1 602 669 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

755 000

fra kr 22 000 000 til kr 22 755 000

61

Tilskuddsordning til veiledning for nyutdannede nytilsatte lærere,

forhøyes med

1 484 000

fra kr 63 552 000 til kr 65 036 000

71

Tilskudd til vitensentre, forhøyes med

2 015 000

fra kr 94 351 000 til kr 96 366 000

227

Tilskudd til særskilte skoler:

63

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, forhøyes med

976 000

fra kr 41 808 000 til kr 42 784 000

78

Tilskudd, forhøyes med

3 855 000

fra kr 180 469 000 til kr 184 324 000

228

Tilskudd til private skoler mv.:

70

Private grunnskoler, overslagsbevilgning, forhøyes med

75 079 000

fra kr 3 515 056 000 til kr 3 590 135 000

71

Private videregående skoler, overslagsbevilgning, forhøyes med

41 122 000

fra kr 1 925 246 000 til kr 1 966 368 000

72

Diverse skoler som gir yrkesrettet opplæring, overslagsbevilgning,

forhøyes med

3 075 000

fra kr 143 980 000 til kr 147 055 000

73

Private grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning, forhøyes med

2 618 000

fra kr 122 571 000 til kr 125 189 000

74

Private videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning, forhøyes med

377 000

fra kr 17 638 000 til kr 18 015 000

75

Private skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning, forhøyes med

9 287 000

fra kr 434 808 000 til kr 444 095 000

76

Andre private skoler, overslagsbevilgning, forhøyes med

1 328 000

fra kr 62 182 000 til kr 63 510 000

77

Den tysk-norske skolen i Oslo, overslagsbevilgning, forhøyes med

691 000

fra kr 32 353 000 til kr 33 044 000

78

Kompletterende undervisning, forhøyes med

531 000

fra kr 24 869 000 til kr 25 400 000

79

Toppidrett, forhøyes med

1 660 000

fra kr 77 715 000 til kr 79 375 000

81

Elevutveksling til utlandet, forhøyes med

47 000

fra kr 2 199 000 til kr 2 246 000

82

Kapital- og husleietilskudd til private skoler, forhøyes med

1 551 000

fra kr 72 619 000 til kr 74 170 000

84

Redusert foreldrebetaling i skolefritidsordningen ved private skoler, forhøyes med

1 243 000

fra kr 58 200 000 til kr 59 443 000

229

22. juli-senteret:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

326 000

fra kr 22 067 000 til kr 22 393 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1, forhøyes med

7 551 000

fra kr 30 600 000 til kr 38 151 000

230

Statlig spesialpedagogisk tjeneste:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

15 370 000

fra kr 587 286 000 til kr 602 656 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

540 000

fra kr 25 659 000 til kr 26 199 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

347 000

fra kr 10 108 000 til kr 10 455 000

231

Barnehager:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

11 122 000

fra kr 788 994 000 til kr 800 116 000

63

Tilskudd til tiltak for å styrke språkutviklingen blant

minoritetsspråklige barn i barnehage, forhøyes med

4 769 000

fra kr 204 278 000 til kr 209 047 000

66

Tilskudd til økt barnehagedeltakelse for minoritetsspråklige barn,

forhøyes med

514 000

fra kr 22 008 000 til kr 22 522 000

70

Tilskudd til svømming i barnehagene, forhøyes med

1 587 000

fra kr 74 283 000 til kr 75 870 000

240

Fagskoler:

60

Driftstilskudd til fagskoler, forhøyes med

27 959 000

fra kr 1 197 585 000 til kr 1 225 544 000

61

Utviklingsmidler til fagskoler, kan overføres, forhøyes med

1 215 000

fra kr 52 038 000 til kr 53 253 000

241

Felles tiltak for fagskoler:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

480 000

fra kr 23 354 000 til kr 23 834 000

242

Norges grønne fagskole – Vea:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

100 000

fra kr 31 392 000 til kr 31 492 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

47 000

fra kr 1 365 000 til kr 1 412 000

253

Folkehøyskoler:

70

Tilskudd til folkehøyskoler, forhøyes med

22 637 000

fra kr 1 059 818 000 til kr 1 082 455 000

71

Tilskudd til Folkehøgskolerådet, forhøyes med

122 000

fra kr 5 692 000 til kr 5 814 000

72

Tilskudd til Nordiska folkhögskolan, forhøyes med

16 000

fra kr 747 000 til kr 763 000

254

Studieforbund mv.:

70

Tilskudd til studieforbund, forhøyes med

1 553 000

fra kr 72 719 000 til kr 74 272 000

73

Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner, forhøyes med

75 000

fra kr 3 517 000 til kr 3 592 000

256

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

4 387 000

fra kr 433 017 000 til kr 437 404 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

191 000

fra kr 8 926 000 til kr 9 117 000

257

Kompetanseprogrammet:

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

159 000

fra kr 7 442 000 til kr 7 601 000

70

Tilskudd, kan overføres, nedsettes med

20 701 000

fra kr 201 253 000 til kr 180 552 000

258

Tiltak for livslang læring:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

32 321 000

fra kr 129 317 000 til kr 96 996 000

260

Universiteter og høyskoler:

50

Statlige universiteter og høyskoler, forhøyes med

947 047 000

fra kr 40 600 307 000 til kr 41 547 354 000

70

Private høyskoler, forhøyes med

47 140 000

fra kr 2 201 455 000 til kr 2 248 595 000

270

Studentvelferd:

74

Tilskudd til velferdsarbeid mv., forhøyes med

1 973 000

fra kr 81 846 000 til kr 83 819 000

75

Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres, forhøyes med

18 612 000

fra kr 871 368 000 til kr 889 980 000

271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

4 771 000

fra kr 115 236 000 til kr 120 007 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

101 000

fra kr 4 106 000 til kr 4 207 000

272

Tiltak for internasjonalisering og høyere utdanning:

51

Tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 71, nedsettes med

5 700 000

fra kr 96 547 000 til kr 90 847 000

52

Tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 72, forhøyes med

20 000 000

fra kr 263 228 000 til kr 283 228 000

71

Tilskudd til tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 51, nedsettes med

14 891 000

fra kr 125 868 000 til kr 110 977 000

273

Kunnskapssektorens tjenesteleverandør – Sikt:

50

Virksomhetskostnader, forhøyes med

8 550 000

fra kr 182 910 000 til kr 191 460 000

274

Universitetssenteret på Svalbard:

70

Tilskudd til Universitetssenteret på Svalbard, forhøyes med

3 380 000

fra kr 158 265 000 til kr 161 645 000

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, forhøyes med

3 842 000

fra kr 186 077 000 til kr 189 919 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21, forhøyes med

1 656 000

fra kr 77 524 000 til kr 79 180 000

284

De nasjonale forskningsetiske komiteene:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

280 000

fra kr 20 119 000 til kr 20 399 000

285

Norges forskningsråd:

52

Langsiktig, grunnleggende forskning, forhøyes med

37 540 000

fra kr 1 757 574 000 til kr 1 795 114 000

53

Sektorovergripende og strategiske satsinger, forhøyes med

41 430 000

fra kr 1 939 694 000 til kr 1 981 124 000

54

Forskningsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse, forhøyes med

16 823 000

fra kr 787 609 000 til kr 804 432 000

55

Virksomhetskostnader, forhøyes med

25 139 000

fra kr 744 217 000 til kr 769 356 000

286

Regionale forskningsfond:

60

Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning, forhøyes med

2 850 000

fra kr 122 087 000 til kr 124 937 000

287

Grunnbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter:

57

Grunnbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter, forhøyes med

5 067 000

fra kr 234 990 000 til kr 240 057 000

288

Internasjonale samarbeidstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

1 004 000

fra kr 48 317 000 til kr 49 321 000

72

Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner, forhøyes med

31 843 000

fra kr 312 386 000 til kr 344 229 000

73

EUs rammeprogram for forskning og innovasjon, forhøyes med

56 212 000

fra kr 3 657 681 000 til kr 3 713 893 000

74

EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett, forhøyes med

8 360 000

fra kr 972 334 000 til kr 980 694 000

75

UNESCO-kontingent, forhøyes med

2 500 000

fra kr 21 057 000 til kr 23 557 000

76

UNESCO-formål, forhøyes med

96 000

fra kr 4 481 000 til kr 4 577 000

289

Vitenskapelige priser:

51

Holbergprisen, forhøyes med

373 000

fra kr 17 474 000 til kr 17 847 000

71

Abelprisen, forhøyes med

362 000

fra kr 16 968 000 til kr 17 330 000

72

Kavliprisen, forhøyes med

248 000

fra kr 11 605 000 til kr 11 853 000

300

Kultur- og likestillingsdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 854 000

fra kr 184 961 000 til kr 186 815 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

25 000

fra kr 1 180 000 til kr 1 205 000

78

Tilskudd til priser og konkurranser m.m., forhøyes med

222 000

fra kr 10 380 000 til kr 10 602 000

79

Til disposisjon, forhøyes med

9 561 000

fra kr 12 200 000 til kr 21 761 000

315

Frivillighetsformål:

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres,

nedsettes med

4 781 000

fra kr 10 230 000 til kr 5 449 000

60

Tilskudd til frivilligsentraler, forhøyes med

23 166 000

fra kr 221 280 000 til kr 244 446 000

61

Midlertidig tilskuddsordning for frivillige organisasjoner som følge av

ekstraordinære strømpriser, nedsettes med

515 000 000

fra kr 770 000 000 til kr 255 000 000

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner, forhøyes med

43 252 000

fra kr 2 025 000 000 til kr 2 068 252 000

73

Tilskudd til studieforbund m.m., forhøyes med

3 656 000

fra kr 171 165 000 til kr 174 821 000

78

Frivillighetstiltak, forhøyes med

5 456 000

fra kr 21 350 000 til kr 26 806 000

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg, forhøyes med

70 808 000

fra kr 300 000 000 til kr 370 808 000

86

Idrettstiltak, forhøyes med

2 749 000

fra kr 35 080 000 til kr 37 829 000

320

Norsk kulturråd:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 923 000

fra kr 199 202 000 til kr 201 125 000

51

Fond for lyd og bilde, forhøyes med

1 048 000

fra kr 49 080 000 til kr 50 128 000

55

Norsk kulturfond, forhøyes med

20 012 000

fra kr 936 910 000 til kr 956 922 000

71

Statsstipend, forhøyes med

141 000

fra kr 6 600 000 til kr 6 741 000

72

Kunstnerstipend m.m., kan overføres, forhøyes med

5 695 000

fra kr 266 620 000 til kr 272 315 000

73

Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning, forhøyes med

3 574 000

fra kr 167 330 000 til kr 170 904 000

74

Tilskudd til organisasjoner og kompetansesentre m.m., forhøyes med

10 848 000

fra kr 353 405 000 til kr 364 253 000

75

Tilskudd til litteraturhus, kunstscener og kompanier m.m., forhøyes med

17 546 000

fra kr 285 415 000 til kr 302 961 000

322

Bygg og offentlige rom:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

258 000

fra kr 29 491 000 til kr 29 749 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

860 000

fra kr 41 140 000 til kr 42 000 000

50

Kunst i offentlige rom, forhøyes med

251 000

fra kr 11 750 000 til kr 12 001 000

70

Nasjonale kulturbygg, kan overføres, forhøyes med

2 700 000

fra kr 476 600 000 til kr 479 300 000

323

Musikk og scenekunst:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 333 000

fra kr 100 556 000 til kr 101 889 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

1 374 000

fra kr 66 046 000 til kr 67 420 000

22

Forsvarets musikk, forhøyes med

1 127 000

fra kr 52 745 000 til kr 53 872 000

60

Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge, forhøyes med

556 000

fra kr 23 830 000 til kr 24 386 000

70

Musikk- og scenekunstinstitusjoner, forhøyes med

64 606 000

fra kr 2 673 595 000 til kr 2 738 201 000

325

Allmenne kulturformål:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 177 000

fra kr 76 079 000 til kr 77 256 000

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

606 000

fra kr 28 389 000 til kr 28 995 000

52

Norges forskningsråd, forhøyes med

325 000

fra kr 15 205 000 til kr 15 530 000

71

Kultur som næring, forhøyes med

447 000

fra kr 20 940 000 til kr 21 387 000

72

Kultursamarbeid i nordområdene, forhøyes med

280 000

fra kr 13 130 000 til kr 13 410 000

73

Bodø – Europeisk kulturhovedstad 2024, forhøyes med

705 000

fra kr 33 000 000 til kr 33 705 000

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres, forhøyes med

2 091 000

fra kr 97 900 000 til kr 99 991 000

78

Barne- og ungdomstiltak, forhøyes med

18 283 000

fra kr 60 045 000 til kr 78 328 000

82

Nobels Fredssenter, forhøyes med

755 000

fra kr 35 330 000 til kr 36 085 000

86

Talentutvikling, forhøyes med

1 180 000

fra kr 55 235 000 til kr 56 415 000

326

Språk- og bibliotekformål:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

11 190 000

fra kr 771 155 000 til kr 782 345 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

367 000

fra kr 17 188 000 til kr 17 555 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

1 916 000

fra kr 55 838 000 til kr 57 754 000

73

Språktiltak, forhøyes med

755 000

fra kr 35 365 000 til kr 36 120 000

74

Det Norske Samlaget, forhøyes med

471 000

fra kr 22 065 000 til kr 22 536 000

75

Tilskudd til ordboksarbeid, forhøyes med

295 000

fra kr 13 790 000 til kr 14 085 000

80

Bibliotek- og litteraturtiltak, forhøyes med

2 057 000

fra kr 96 290 000 til kr 98 347 000

327

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

944 000

fra kr 78 053 000 til kr 78 997 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

94 000

fra kr 4 410 000 til kr 4 504 000

70

Utenlandske krigsgraver i Norge, forhøyes med

87 000

fra kr 4 095 000 til kr 4 182 000

71

Tilskudd til regionale pilegrimssentre, forhøyes med

184 000

fra kr 8 630 000 til kr 8 814 000

328

Museer m.m.:

70

Det nasjonale museumsnettverket, forhøyes med

89 773 000

fra kr 2 299 840 000 til kr 2 389 613 000

78

Andre museums- og kulturverntiltak, forhøyes med

6 281 000

fra kr 83 375 000 til kr 89 656 000

329

Arkivformål:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

19 388 000

fra kr 414 658 000 til kr 434 046 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

106 000

fra kr 4 971 000 til kr 5 077 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

7 817 000

fra kr 63 610 000 til kr 55 793 000

78

Arkivtiltak, forhøyes med

205 000

fra kr 9 610 000 til kr 9 815 000

334

Film- og dataspillformål:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

3 258 000

fra kr 126 449 000 til kr 129 707 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

149 000

fra kr 6 998 000 til kr 7 147 000

50

Filmfondet, forhøyes med

11 261 000

fra kr 625 550 000 til kr 636 811 000

72

Insentivordningen for film- og serieproduksjoner, kan overføres, forhøyes med

844 000

fra kr 39 500 000 til kr 40 344 000

73

Regionale filmvirksomheter, kan overføres, forhøyes med

2 448 000

fra kr 114 620 000 til kr 117 068 000

75

Internasjonale film- og medieavtaler, kan overføres, forhøyes med

428 000

fra kr 20 060 000 til kr 20 488 000

78

Film- og dataspilltiltak, forhøyes med

3 456 000

fra kr 30 725 000 til kr 34 181 000

335

Medieformål:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 570 000

fra kr 59 277 000 til kr 57 707 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

63 000

fra kr 2 956 000 til kr 3 019 000

71

Mediestøtte, forhøyes med

9 868 000

fra kr 461 985 000 til kr 471 853 000

73

Medietiltak, forhøyes med

2 981 000

fra kr 22 530 000 til kr 25 511 000

74

Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres, forhøyes med

475 000

fra kr 22 240 000 til kr 22 715 000

79

Norsk rikskringkasting AS – NRK, forhøyes med

145 669 000

fra kr 6 819 970 000 til kr 6 965 639 000

337

Kompensasjons- og vederlagsordninger:

70

Kompensasjon for kopiering til privat bruk, forhøyes med

1 166 000

fra kr 54 600 000 til kr 55 766 000

71

Vederlagsordninger mv., kan overføres, forhøyes med

5 563 000

fra kr 260 430 000 til kr 265 993 000

339

Pengespill, lotterier og stiftelser:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 272 000

fra kr 96 333 000 til kr 97 605 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

134 000

fra kr 6 282 000 til kr 6 416 000

350

Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

266 000

fra kr 26 496 000 til kr 26 762 000

351

Likestilling:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, forhøyes med

2 441 000

fra kr 20 659 000 til kr 23 100 000

70

Tilskudd til likestilling, forhøyes med

1 657 000

fra kr 54 165 000 til kr 55 822 000

72

Kjønns- og seksualitetsmangfold, nedsettes med

1 194 000

fra kr 37 750 000 til kr 36 556 000

73

Likestillingssentre, forhøyes med

1 471 000

fra kr 22 060 000 til kr 23 531 000

352

Nedsatt funksjonsevne:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71, forhøyes med

442 000

fra kr 20 682 000 til kr 21 124 000

70

Funksjonshemmedes organisasjoner, forhøyes med

5 421 000

fra kr 253 820 000 til kr 259 241 000

71

Universell utforming og økt tilgjengelighet, kan nyttes under post 21, forhøyes med

686 000

fra kr 32 095 000 til kr 32 781 000

72

Funksjonshemmedes levekår og livskvalitet, forhøyes med

650 000

fra kr 30 440 000 til kr 31 090 000

353

Likestillings- og diskrimineringsombudet:

50

Basisbevilgning, forhøyes med

1 135 000

fra kr 50 195 000 til kr 51 330 000

400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

4 058 000

fra kr 518 368 000 til kr 522 426 000

23

Spesielle driftsutgifter, forskning, evaluering og kunnskapsinnhenting, kan overføres, forhøyes med

3 556 000

fra kr 35 392 000 til kr 38 948 000

50

Norges forskningsråd, forhøyes med

1 312 000

fra kr 61 432 000 til kr 62 744 000

70

Overføringer til private, forhøyes med

402 000

fra kr 18 811 000 til kr 19 213 000

71

Tilskudd til internasjonale organisasjoner, forhøyes med

381 000

fra kr 17 857 000 til kr 18 238 000

410

Domstolene:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 1 og kap. 411, post 1, forhøyes med

110 417 000

fra kr 2 840 398 000 til kr 2 950 815 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

2 165 000

fra kr 101 354 000 til kr 103 519 000

22

Vernesaker/sideutgifter, jordskiftedomstoler, kan overføres, forhøyes med

61 000

fra kr 2 850 000 til kr 2 911 000

411

Domstoladministrasjonen:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 1 og kap. 410, post 1, forhøyes med

1 186 000

fra kr 82 700 000 til kr 83 886 000

414

Forliksråd og andre domsutgifter:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

32 941 000

fra kr 284 846 000 til kr 317 787 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

895 000

fra kr 41 902 000 til kr 42 797 000

430

Kriminalomsorgen:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 431, post 1, forhøyes med

90 602 000

fra kr 5 105 958 000 til kr 5 196 560 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under kap. 430, post 1, forhøyes med

2 316 000

fra kr 108 410 000 til kr 110 726 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

13 608 000

fra kr 46 849 000 til kr 60 457 000

60

Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres, forhøyes med

2 685 000

fra kr 114 991 000 til kr 117 676 000

70

Tilskudd, forhøyes med

879 000

fra kr 41 172 000 til kr 42 051 000

431

Kriminalomsorgsdirektoratet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 430, post 1, forhøyes med

1 511 000

fra kr 148 125 000 til kr 149 636 000

432

Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 492 000

fra kr 225 241 000 til kr 226 733 000

433

Konfliktrådet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 106 000

fra kr 140 546 000 til kr 141 652 000

60

Tilskudd til kommuner, kan overføres, forhøyes med

245 000

fra kr 10 514 000 til kr 10 759 000

70

Tilskudd, forhøyes med

584 000

fra kr 27 349 000 til kr 27 933 000

440

Politiet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441, post 1 og kap. 443, post 1, forhøyes med

856 207 000

fra kr 19 520 757 000 til kr 20 376 964 000

22

Søk etter antatt omkomne, kan overføres, nedsettes med

6 783 000

fra kr 10 142 000 til kr 3 359 000

23

Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål, forhøyes med

743 000

fra kr 34 800 000 til kr 35 543 000

25

Variable utgifter ved ankomst, mottak og retur i politiets

utlendingsforvaltning, forhøyes med

163 178 000

fra kr 104 350 000 til kr 267 528 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

8 525 000

fra kr 80 842 000 til kr 89 367 000

46

Investeringer i Schengen IKT-systemer, kan overføres, nedsettes med

113 406 000

fra kr 501 084 000 til kr 387 678 000

48

Tildeling fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger, kan overføres, nedsettes med

170 000

fra kr 14 070 000 til kr 13 900 000

70

Tilskudd, forhøyes med

1 119 000

fra kr 52 402 000 til kr 53 521 000

71

Tilskudd Justismuseet, forhøyes med

176 000

fra kr 8 237 000 til kr 8 413 000

73

Internasjonale forpliktelser, mv., kan overføres, nedsettes med

12 700 000

fra kr 657 190 000 til kr 644 490 000

74

Midlertidig destruksjonspant for enkelte typer halvautomatiske rifler, forhøyes med

1 000 000

fra kr 1 000 000 til kr 2 000 000

441

Politidirektoratet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440, post 1, forhøyes med

6 012 000

fra kr 389 156 000 til kr 395 168 000

442

Politihøgskolen:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

20 591 000

fra kr 654 870 000 til kr 675 461 000

443

Påtalemyndigheten i politiet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440, post 1, forhøyes med

19 885 000

fra kr 1 432 401 000 til kr 1 452 286 000

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

1

Driftsutgifter, forhøyes med

29 082 000

fra kr 1 298 959 000 til kr 1 328 041 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

77 288 000

fra kr 95 822 000 til kr 173 110 000

445

Den høyere påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

11 633 000

fra kr 317 319 000 til kr 328 952 000

446

Den militære påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

864 000

fra kr 9 329 000 til kr 10 193 000

448

Grensekommissæren:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

107 000

fra kr 6 104 000 til kr 6 211 000

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

32 535 000

fra kr 1 193 569 000 til kr 1 226 104 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

533 000

fra kr 24 940 000 til kr 25 473 000

22

Spesielle driftsutgifter – Nødnett, kan overføres, forhøyes med

11 301 000

fra kr 529 093 000 til kr 540 394 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

82 844 000

fra kr 132 415 000 til kr 215 259 000

70

Overføringer til private, forhøyes med

155 000

fra kr 7 278 000 til kr 7 433 000

452

Sentral krisehåndtering:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

409 000

fra kr 27 916 000 til kr 28 325 000

453

Sivil klareringsmyndighet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

655 000

fra kr 57 829 000 til kr 58 484 000

454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

27 936 000

fra kr 893 601 000 til kr 921 537 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

385 531 000

fra kr 1 867 529 000 til kr 1 481 998 000

455

Redningstjenesten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

2 820 000

fra kr 138 623 000 til kr 141 443 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

639 000

fra kr 29 928 000 til kr 30 567 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

224 000

fra kr 6 522 000 til kr 6 746 000

71

Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten, forhøyes med

1 556 000

fra kr 72 832 000 til kr 74 388 000

72

Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester, forhøyes med

2 729 000

fra kr 127 781 000 til kr 130 510 000

73

Tilskudd til Redningsselskapet, forhøyes med

2 812 000

fra kr 131 676 000 til kr 134 488 000

457

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

6 357 000

fra kr 429 234 000 til kr 435 591 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

921 000

fra kr 25 990 000 til kr 26 911 000

460

Spesialenheten for politisaker:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

659 000

fra kr 61 861 000 til kr 62 520 000

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

37 440 000

fra kr 1 293 172 000 til kr 1 330 612 000

467

Norsk Lovtidend:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 941 000

fra kr 8 125 000 til kr 10 066 000

468

Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

215 000

fra kr 22 864 000 til kr 23 079 000

469

Vergemålsordningen:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

2 065 000

fra kr 269 647 000 til kr 271 712 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

1 970 000

fra kr 92 239 000 til kr 94 209 000

470

Fri rettshjelp:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

24 094 000

fra kr 791 218 000 til kr 815 312 000

72

Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak, forhøyes med

1 479 000

fra kr 69 265 000 til kr 70 744 000

471

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning:

71

Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning, forhøyes med

2 636 000

fra kr 123 392 000 til kr 126 028 000

72

Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning, forhøyes med

32 334 000

fra kr 69 143 000 til kr 101 477 000

73

Stortingets rettferdsvederlagsordning, forhøyes med

643 000

fra kr 30 122 000 til kr 30 765 000

473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

760 000

fra kr 78 505 000 til kr 79 265 000

70

Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning, forhøyes med

9 197 000

fra kr 430 604 000 til kr 439 801 000

475

Bobehandling:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning, forhøyes med

3 554 000

fra kr 116 704 000 til kr 120 258 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

180 000

fra kr 8 411 000 til kr 8 591 000

480

Svalbardbudsjettet:

50

Tilskudd, forhøyes med

16 594 000

fra kr 376 407 000 til kr 393 001 000

481

Samfunnet Jan Mayen:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

990 000

fra kr 58 120 000 til kr 59 110 000

490

Utlendingsdirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

24 554 000

fra kr 1 200 086 000 til kr 1 224 640 000

21

Spesielle driftsutgifter, asylmottak, forhøyes med

2 077 867 000

fra kr 1 253 819 000 til kr 3 331 686 000

22

Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse, forhøyes med

7 195 000

fra kr 21 862 000 til kr 29 057 000

23

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres, forhøyes med

142 000

fra kr 6 671 000 til kr 6 813 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

1 296 000

fra kr 37 783 000 til kr 39 079 000

46

Investeringer i Schengen IKT-systemer, kan overføres, forhøyes med

2 513 000

fra kr 73 235 000 til kr 75 748 000

60

Tilskudd til vertskommuner for asylmottak, forhøyes med

220 205 000

fra kr 464 246 000 til kr 684 451 000

70

Stønader til beboere i asylmottak, forhøyes med

488 380 000

fra kr 205 810 000 til kr 694 190 000

71

Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i asylmottak, og veiledning for

au pairer, forhøyes med

4 331 000

fra kr 8 947 000 til kr 13 278 000

72

Assistert retur og reintegrering i hjemlandet, kan overføres, forhøyes med

7 769 000

fra kr 25 316 000 til kr 33 085 000

73

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak, forhøyes med

425 000

fra kr 19 903 000 til kr 20 328 000

74

Internasjonale forpliktelser, kontingenter mv., kan overføres, forhøyes med

1 200 000

fra kr 56 198 000 til kr 57 398 000

75

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres,

forhøyes med

2 857 000

fra kr 30 293 000 til kr 33 150 000

76

Internasjonalt migrasjonsarbeid, kan overføres, forhøyes med

567 000

fra kr 26 524 000 til kr 27 091 000

491

Utlendingsnemnda:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21, forhøyes med

3 171 000

fra kr 275 292 000 til kr 278 463 000

21

Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling, kan nyttes under post 1, forhøyes med

156 000

fra kr 7 259 000 til kr 7 415 000

500

Kommunal- og distriktsdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

9 149 000

fra kr 442 309 000 til kr 451 458 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, forhøyes med

1 829 000

fra kr 85 641 000 til kr 87 470 000

23

Husleie for fellesarealer m.m., forhøyes med

2 648 000

fra kr 123 989 000 til kr 126 637 000

25

Nytt regjeringskvartal, prosjektstyring, kan overføres, forhøyes med

130 000

fra kr 4 259 000 til kr 4 389 000

27

Sak- og arkivløsning, kan overføres, forhøyes med

1 238 000

fra kr 40 652 000 til kr 41 890 000

30

Nytt regjeringskvartal, ombygging av Ring 1, kan overføres, forhøyes med

7 034 000

fra kr 205 000 000 til kr 212 034 000

50

Forskningsprogrammer, forhøyes med

1 321 000

fra kr 61 830 000 til kr 63 151 000

70

Diverse formål, kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med

68 000

fra kr 3 188 000 til kr 3 256 000

502

Tariffavtalte avsetninger mv.:

72

Pensjonskostnader tjenestemannsorganisasjonene, forhøyes med

5 000 000

fra kr 34 050 000 til kr 39 050 000

505

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

14 000 000

fra kr 41 000 000 til kr 55 000 000

90

Utlån, overslagsbevilgning, forhøyes med

12 100 000 000

fra kr 14 400 000 000 til kr 26 500 000 000

507

Gruppelivsforsikring:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning, nedsettes med

30 000 000

fra kr 270 000 000 til kr 240 000 000

510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

18 972 000

fra kr 697 588 000 til kr 716 560 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

1 531 000

fra kr 71 687 000 til kr 73 218 000

22

Fellesutgifter, forhøyes med

3 049 000

fra kr 142 771 000 til kr 145 820 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

7 302 000

fra kr 96 237 000 til kr 103 539 000

46

Sikringsanlegg og sperresystemer, kan overføres, forhøyes med

411 000

fra kr 11 977 000 til kr 12 388 000

525

Statsforvalterne:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

32 299 000

fra kr 1 931 161 000 til kr 1 963 460 000

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen:

30

Prosjektering av bygg, kan overføres, forhøyes med

8 000 000

fra kr 87 000 000 til kr 95 000 000

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres, forhøyes med

650 000 000

fra kr 2 505 950 000 til kr 3 155 950 000

36

Kunstnerisk utsmykking, kan overføres, nedsettes med

30 000 000

fra kr 34 000 000 til kr 4 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

138 000 000

fra kr 726 500 000 til kr 588 500 000

531

Eiendommer til kongelige formål:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

640 000

fra kr 30 129 000 til kr 30 769 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

1 349 000

fra kr 39 304 000 til kr 40 653 000

533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

724 000

fra kr 26 470 000 til kr 27 194 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

24 000 000

fra kr 35 000 000 til kr 11 000 000

540

Digitaliseringsdirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 992 000

fra kr 150 766 000 til kr 152 758 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

271 000

fra kr 12 683 000 til kr 12 954 000

23

Utvikling og forvaltning av nasjonale fellesløsninger, kan overføres, forhøyes med

21 832 000

fra kr 319 870 000 til kr 341 702 000

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter, kan overføres, nedsettes med

10 500 000

fra kr 123 980 000 til kr 113 480 000

26

StimuLab, kan overføres, forhøyes med

150 000

fra kr 4 925 000 til kr 5 075 000

27

Tilsyn for universell utforming av ikt, kan overføres, forhøyes med

803 000

fra kr 26 375 000 til kr 27 178 000

71

IT-standardisering, forhøyes med

19 000

fra kr 867 000 til kr 886 000

541

IT- og ekompolitikk:

22

Utvikling, gjennomføring og samordning av IT- og ekompolitikken, kan overføres, kan nyttes under post 70, forhøyes med

11 521 000

fra kr 15 007 000 til kr 26 528 000

50

Forskningsprogrammer, forhøyes med

2 783 000

fra kr 130 302 000 til kr 133 085 000

60

Bredbåndsutbygging, forhøyes med

8 467 000

fra kr 362 685 000 til kr 371 152 000

70

Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, kan nyttes under post 22, forhøyes med

842 000

fra kr 39 433 000 til kr 40 275 000

542

Internasjonalt samarbeid:

70

Internasjonale program, kan overføres, forhøyes med

7 623 000

fra kr 356 897 000 til kr 364 520 000

543

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

3 025 000

fra kr 244 454 000 til kr 247 479 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

536 000

fra kr 15 607 000 til kr 16 143 000

70

Telesikkerhet og -beredskap, kan overføres, nedsettes med

16 094 000

fra kr 182 866 000 til kr 166 772 000

71

Funksjonell internettilgang til alle, kan overføres, forhøyes med

220 000

fra kr 10 284 000 til kr 10 504 000

545

Datatilsynet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

806 000

fra kr 78 127 000 til kr 78 933 000

546

Personvernnemnda:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

16 000

fra kr 2 641 000 til kr 2 657 000

553

Regional- og distriktsutvikling:

61

Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling, forhøyes med

17 830 000

fra kr 763 728 000 til kr 781 558 000

63

Interreg og Arktis 2030, forhøyes med

2 375 000

fra kr 101 730 000 til kr 104 105 000

(NY)

64

Pilot nærtjenestesentre, bevilges med

10 000 000

65

Omstilling, forhøyes med

2 499 000

fra kr 64 190 000 til kr 66 689 000

66

Bygdevekstavtaler, kan overføres, forhøyes med

590 000

fra kr 25 264 000 til kr 25 854 000

69

Mobilisering til forskningsbasert innovasjon, forhøyes med

1 366 000

fra kr 58 503 000 til kr 59 869 000

71

Investeringstilskudd for store grønne investeringer, forhøyes med

2 136 000

fra kr 100 000 000 til kr 102 136 000

74

Klynger og innovasjon, forhøyes med

1 157 000

fra kr 54 159 000 til kr 55 316 000

76

Nordisk og europeisk samarbeid, kan overføres, forhøyes med

388 000

fra kr 18 150 000 til kr 18 538 000

554

Kompetansesenter for distriktsutvikling:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

319 000

fra kr 33 790 000 til kr 34 109 000

73

Merkur, kan overføres, forhøyes med

1 310 000

fra kr 61 310 000 til kr 62 620 000

560

Samiske formål:

50

Samisk språk, kultur og samfunnsliv, forhøyes med

12 407 000

fra kr 592 114 000 til kr 604 521 000

51

Divvun, forhøyes med

171 000

fra kr 8 003 000 til kr 8 174 000

55

Samisk høgskole, forhøyes med

123 000

fra kr 5 777 000 til kr 5 900 000

563

Internasjonalt reindriftssenter:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

67 000

fra kr 6 276 000 til kr 6 343 000

567

Nasjonale minoriteter:

60

Romer, kan overføres, forhøyes med

152 000

fra kr 6 508 000 til kr 6 660 000

70

Nasjonale minoriteter, kan overføres, forhøyes med

180 000

fra kr 8 430 000 til kr 8 610 000

72

Det Mosaiske Trossamfund, forhøyes med

225 000

fra kr 10 511 000 til kr 10 736 000

73

Kvensk språk og kultur, kan overføres, forhøyes med

233 000

fra kr 10 923 000 til kr 11 156 000

74

Kultur- og ressurssenter for norske romer, forhøyes med

367 000

fra kr 17 168 000 til kr 17 535 000

75

Romanifolket/taterne, kan overføres, forhøyes med

117 000

fra kr 5 474 000 til kr 5 591 000

571

Rammetilskudd til kommuner:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

533 000

fra kr 24 942 000 til kr 25 475 000

60

Innbyggertilskudd, forhøyes med

4 002 060 000

fra kr 156 459 938 000 til kr 160 461 998 000

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner:

60

Innbyggertilskudd, forhøyes med

1 532 600 000

fra kr 42 860 056 000 til kr 44 392 656 000

573

Kommunestruktur:

62

Delingskostnader, forhøyes med

204 669 000

fra kr 200 000 000 til kr 404 669 000

575

Ressurskrevende tjenester:

60

Toppfinansieringsordning, overslagsbevilgning, forhøyes med

197 125 000

fra kr 11 658 513 000 til kr 11 855 638 000

61

Tilleggskompensasjon, forhøyes med

1 400 000

fra kr 82 800 000 til kr 84 200 000

577

Tilskudd til de politiske partier:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

187 000

fra kr 7 478 000 til kr 7 665 000

70

Sentrale organisasjoner, forhøyes med

11 859 000

fra kr 321 133 000 til kr 332 992 000

71

Kommunale organisasjoner, forhøyes med

739 000

fra kr 34 590 000 til kr 35 329 000

73

Fylkesorganisasjoner, forhøyes med

1 614 000

fra kr 75 584 000 til kr 77 198 000

75

Fylkesungdomsorganisasjoner, forhøyes med

480 000

fra kr 22 451 000 til kr 22 931 000

76

Sentrale ungdomsorganisasjoner, forhøyes med

191 000

fra kr 8 927 000 til kr 9 118 000

578

Valgdirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

2 655 000

fra kr 114 918 000 til kr 117 573 000

70

Informasjonstiltak, forhøyes med

121 000

fra kr 5 665 000 til kr 5 786 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

60

Energitiltak i utleieboliger, omsorgsboliger og sykehjem, forhøyes med

103 735 000

fra kr 160 000 000 til kr 263 735 000

70

Bostøtte, overslagsbevilgning, forhøyes med

581 000 000

fra kr 4 065 246 000 til kr 4 646 246 000

76

Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller, kan overføres, forhøyes med

180 000 000

fra kr 87 278 000 til kr 267 278 000

78

Boligtiltak, kan overføres, forhøyes med

464 000

fra kr 15 338 000 til kr 15 802 000

79

Heis og tilstandsvurdering, kan overføres, forhøyes med

200 000

fra kr 32 368 000 til kr 32 568 000

585

Husleietvistutvalget:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

352 000

fra kr 37 754 000 til kr 38 106 000

587

Direktoratet for byggkvalitet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 224 000

fra kr 110 902 000 til kr 112 126 000

22

Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling, kan overføres, forhøyes med

836 000

fra kr 39 130 000 til kr 39 966 000

590

Planlegging og byutvikling:

65

Områdesatsing i byer, kan overføres, forhøyes med

7 390 000

fra kr 102 390 000 til kr 109 780 000

71

DOGA, forhøyes med

1 026 000

fra kr 48 021 000 til kr 49 047 000

72

Bolig- og områdeutvikling i byer, kan overføres, forhøyes med

441 000

fra kr 20 863 000 til kr 21 304 000

81

Kompetansetiltak, kan overføres, forhøyes med

155 000

fra kr 7 251 000 til kr 7 406 000

595

Statens kartverk:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 og 45, forhøyes med

12 452 000

fra kr 901 205 000 til kr 913 657 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1 og 45, forhøyes med

15 931 000

fra kr 249 589 000 til kr 265 520 000

30

Geodesiobservatoriet, kan overføres, forhøyes med

329 000

fra kr 9 600 000 til kr 9 929 000

600

Arbeids- og inkluderingsdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 263 000

fra kr 268 234 000 til kr 269 497 000

601

Utredningsvirksomhet, forskning mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

62 000

fra kr 68 925 000 til kr 68 987 000

23

Tiltak for redusert deltid og økt heltidsandel, forhøyes med

429 000

fra kr 14 100 000 til kr 14 529 000

50

Norges forskningsråd, forhøyes med

4 080 000

fra kr 191 035 000 til kr 195 115 000

70

Tilskudd, nedsettes med

11 779 000

fra kr 57 160 000 til kr 45 381 000

71

Tilskudd til bransjeprogrammer under IA-avtalen mv., kan overføres,

forhøyes med

1 495 000

fra kr 70 000 000 til kr 71 495 000

72

Tilskudd til Senter for seniorpolitikk, forhøyes med

378 000

fra kr 17 700 000 til kr 18 078 000

73

Tilskudd til trygderettslig/EØS-rettslig forskning og kompetanseutvikling, forhøyes med

113 000

fra kr 5 285 000 til kr 5 398 000

604

Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 45, forhøyes med

3 632 000

fra kr 166 720 000 til kr 170 352 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med

5 802 000

fra kr 169 085 000 til kr 174 887 000

605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

204 547 000

fra kr 12 819 020 000 til kr 13 023 567 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

786 000

fra kr 36 780 000 til kr 37 566 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

11 937 000

fra kr 347 890 000 til kr 359 827 000

606

Trygderetten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

4 554 000

fra kr 104 955 000 til kr 109 509 000

612

Tilskudd til Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning, nedsettes med

144 000 000

fra kr 9 968 000 000 til kr 9 824 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning, forhøyes med

3 000 000

fra kr 88 000 000 til kr 91 000 000

621

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering:

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

1 933 000

fra kr 90 480 000 til kr 92 413 000

63

Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres, forhøyes med

3 700 000

fra kr 158 490 000 til kr 162 190 000

70

Frivillig arbeid, kan overføres, forhøyes med

2 820 000

fra kr 132 030 000 til kr 134 850 000

74

Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv., forhøyes med

319 000

fra kr 14 930 000 til kr 15 249 000

634

Arbeidsmarkedstiltak:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

2 940 000

fra kr 483 630 000 til kr 486 570 000

21

Forsøk med tilrettelagt videregående opplæring, kan overføres, forhøyes med

761 000

fra kr 25 000 000 til kr 25 761 000

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres, forhøyes med

417 758 000

fra kr 7 137 800 000 til kr 7 555 558 000

77

Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres, forhøyes med

32 972 000

fra kr 1 899 510 000 til kr 1 932 482 000

78

Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser, forhøyes med

1 701 000

fra kr 79 630 000 til kr 81 331 000

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet, forhøyes med

19 639 000

fra kr 72 040 000 til kr 91 679 000

635

Ventelønn:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning, forhøyes med

100 000

fra kr 1 900 000 til kr 2 000 000

640

Arbeidstilsynet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

6 866 000

fra kr 808 320 000 til kr 815 186 000

21

Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud, forhøyes med

378 000

fra kr 17 280 000 til kr 17 658 000

642

Petroleumstilsynet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21, nedsettes med

329 055 000

fra kr 329 055 000 til kr 0

21

Spesielle driftsutgifter, nedsettes med

32 445 000

fra kr 32 445 000 til kr 0

643

Statens arbeidsmiljøinstitutt:

50

Statstilskudd, forhøyes med

3 640 000

fra kr 163 100 000 til kr 166 740 000

646

Pionerdykkere i Nordsjøen:

(NY)

71

Oppreisning, kan overføres, bevilges med

900 000

72

Tilskudd, kan overføres, forhøyes med

66 000

fra kr 3 100 000 til kr 3 166 000

648

Arbeidsretten, Riksmekleren mv.:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

502 000

fra kr 23 000 000 til kr 23 502 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1, forhøyes med

12 000

fra kr 540 000 til kr 552 000

70

Tilskudd til faglig utvikling, forhøyes med

43 000

fra kr 2 000 000 til kr 2 043 000

660

Krigspensjon:

70

Tilskudd, militære, overslagsbevilgning, forhøyes med

4 000 000

fra kr 28 000 000 til kr 32 000 000

71

Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning, forhøyes med

1 000 000

fra kr 84 000 000 til kr 85 000 000

665

Pensjonstrygden for fiskere:

70

Tilskudd, nedsettes med

20 500 000

fra kr 20 500 000 til kr 0

666

Avtalefestet pensjon (AFP):

70

Tilskudd, overslagsbevilgning, forhøyes med

40 000 000

fra kr 3 630 000 000 til kr 3 670 000 000

667

Supplerende stønad til personer over 67 år og uføre flyktninger:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning, forhøyes med

50 000 000

fra kr 435 000 000 til kr 485 000 000

670

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

9 030 000

fra kr 353 610 000 til kr 362 640 000

671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

1 291 000

fra kr 61 000 000 til kr 62 291 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

1 559 000

fra kr 45 235 000 til kr 46 794 000

60

Integreringstilskudd, kan overføres, forhøyes med

3 069 932 000

fra kr 15 335 940 000 til kr 18 405 872 000

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger,

overslagsbevilgning, nedsettes med

216 780 000

fra kr 1 411 795 000 til kr 1 195 015 000

62

Kommunale integreringstiltak, nedsettes med

2 415 000

fra kr 243 515 000 til kr 241 100 000

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging, forhøyes med

53 000

fra kr 2 485 000 til kr 2 538 000

71

Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn

og frivillige organisasjoner, forhøyes med

12 992 000

fra kr 210 060 000 til kr 223 052 000

72

Kvalifiseringsordninger for tolker, forhøyes med

432 000

fra kr 20 220 000 til kr 20 652 000

672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

1 702 000

fra kr 80 810 000 til kr 82 512 000

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere, nedsettes med

22 887 000

fra kr 61 375 000 til kr 38 488 000

(NY)

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, bevilges med

6 100 000

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere, forhøyes med

839 190 000

fra kr 1 523 885 000 til kr 2 363 075 000

61

Kompetansekartlegging i mottak før bosetting, forhøyes med

118 000

fra kr 785 000 til kr 903 000

700

Helse- og omsorgsdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

3 399 000

fra kr 275 587 000 til kr 278 986 000

701

E-helse, helseregistre mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, forhøyes med

5 519 000

fra kr 239 837 000 til kr 245 356 000

70

Norsk Helsenett SF, forhøyes med

1 450 000

fra kr 67 901 000 til kr 69 351 000

71

Medisinske kvalitetsregistre, forhøyes med

867 000

fra kr 40 614 000 til kr 41 481 000

73

Tilskudd til e-helse i kommunal sektor, kan overføres, nedsettes med

564 000

fra kr 20 420 000 til kr 19 856 000

702

Beredskap:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, forhøyes med

726 000

fra kr 33 997 000 til kr 34 723 000

22

Beredskapslagring legemidler, kan overføres, kan nyttes under post 71, nedsettes med

110 600 000

fra kr 110 600 000 til kr 0

70

Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med

93 000

fra kr 4 357 000 til kr 4 450 000

71

Tilskudd beredskapslagring smittevernutstyr, kan overføres, kan nyttes under post 22, forhøyes med

3 278 000

fra kr 153 472 000 til kr 156 750 000

703

Internasjonalt samarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

15 260 000

fra kr 12 156 000 til kr 27 416 000

72

Tilskudd til Verdens helseorganisasjon (WHO), forhøyes med

451 000

fra kr 21 103 000 til kr 21 554 000

704

Norsk helsearkiv:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 028 000

fra kr 67 175 000 til kr 68 203 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

111 000

fra kr 5 181 000 til kr 5 292 000

708

Eldreombudet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

149 000

fra kr 5 817 000 til kr 5 966 000

709

Pasient- og brukerombud:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 133 000

fra kr 82 798 000 til kr 83 931 000

710

Vaksiner mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

3 940 000

fra kr 260 294 000 til kr 256 354 000

22

Salgs- og beredskapsprodukter m.m., kan overføres, nedsettes med

20 784 000

fra kr 276 986 000 til kr 256 202 000

23

Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19, kan overføres, nedsettes med

715 343 000

fra kr 1 819 200 000 til kr 1 103 857 000

712

Bioteknologirådet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

149 000

fra kr 13 329 000 til kr 13 478 000

714

Folkehelse:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79, forhøyes med

1 596 000

fra kr 102 802 000 til kr 104 398 000

22

Gebyrfinansierte ordninger, nedsettes med

1 131 000

fra kr 28 531 000 til kr 27 400 000

60

Kommunale tiltak, kan overføres, kan nyttes under post 21, nedsettes med

1 947 000

fra kr 87 930 000 til kr 85 983 000

70

Rusmiddeltiltak mv., kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med

3 983 000

fra kr 186 480 000 til kr 190 463 000

74

Skolefrukt mv., kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med

462 000

fra kr 21 648 000 til kr 22 110 000

79

Andre tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med

3 900 000

fra kr 88 935 000 til kr 92 835 000

717

Legemiddeltiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

254 000

fra kr 11 901 000 til kr 12 155 000

70

Tilskudd, forhøyes med

1 438 000

fra kr 67 305 000 til kr 68 743 000

732

Regionale helseforetak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

419 000

fra kr 19 629 000 til kr 20 048 000

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75, forhøyes med

889 760 000

fra kr 1 585 946 000 til kr 2 475 706 000

71

Resultatbasert finansiering, kan overføres, forhøyes med

8 254 000

fra kr 611 983 000 til kr 620 237 000

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres, forhøyes med

1 423 629 000

fra kr 70 476 240 000 til kr 71 899 869 000

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres, forhøyes med

503 718 000

fra kr 24 904 372 000 til kr 25 408 090 000

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres, forhøyes med

375 057 000

fra kr 18 570 248 000 til kr 18 945 305 000

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres, forhøyes med

324 902 000

fra kr 16 114 074 000 til kr 16 438 976 000

76

Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning, forhøyes med

496 060 000

fra kr 36 779 324 000 til kr 37 275 384 000

77

Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning, forhøyes med

165 884 000

fra kr 3 624 405 000 til kr 3 790 289 000

78

Forskning og nasjonale kompetansetjenester, kan overføres, forhøyes med

29 600 000

fra kr 1 385 815 000 til kr 1 415 415 000

80

Kompensasjon for merverdiavgift, overslagsbevilgning, forhøyes med

162 215 000

fra kr 8 793 773 000 til kr 8 955 988 000

81

Protonsenter, kan overføres, forhøyes med

4 818 000

fra kr 225 570 000 til kr 230 388 000

82

Investeringslån, kan overføres, forhøyes med

1 462 391 000

fra kr 9 850 132 000 til kr 11 312 523 000

86

Driftskreditter, forhøyes med

1 679 000 000

fra kr 6 459 000 000 til kr 8 138 000 000

733

Habilitering og rehabilitering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79, forhøyes med

78 000

fra kr 3 635 000 til kr 3 713 000

70

Behandlingsreiser til utlandet, forhøyes med

2 363 000

fra kr 110 650 000 til kr 113 013 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21, forhøyes med

75 000

fra kr 3 516 000 til kr 3 591 000

734

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

115 000

fra kr 84 051 000 til kr 84 166 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

323 000

fra kr 15 124 000 til kr 15 447 000

70

Hjemhenting ved alvorlig psykisk lidelse mv., forhøyes med

67 000

fra kr 3 128 000 til kr 3 195 000

71

Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede, forhøyes med

6 596 000

fra kr 308 821 000 til kr 315 417 000

72

Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus, forhøyes med

295 000

fra kr 13 830 000 til kr 14 125 000

737

Historiske pensjonskostnader:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning, forhøyes med

1 958 000

fra kr 91 650 000 til kr 93 608 000

740

Helsedirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

20 315 000

fra kr 1 305 832 000 til kr 1 326 147 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

751 000

fra kr 35 149 000 til kr 35 900 000

741

Norsk pasientskadeerstatning:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

3 426 000

fra kr 236 733 000 til kr 240 159 000

70

Advokatutgifter, forhøyes med

1 100 000

fra kr 51 488 000 til kr 52 588 000

71

Særskilte tilskudd, forhøyes med

548 000

fra kr 25 668 000 til kr 26 216 000

742

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 817 000

fra kr 177 262 000 til kr 179 079 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

386 000

fra kr 16 055 000 til kr 16 441 000

744

Direktoratet for e-helse:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

2 913 000

fra kr 259 036 000 til kr 261 949 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

3 094 000

fra kr 132 585 000 til kr 135 679 000

745

Folkehelseinstituttet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

67 130 000

fra kr 1 235 942 000 til kr 1 303 072 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

4 178 000

fra kr 167 779 000 til kr 171 957 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

471 000

fra kr 13 732 000 til kr 14 203 000

746

Statens legemiddelverk:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

5 995 000

fra kr 375 521 000 til kr 381 516 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

755 000

fra kr 32 482 000 til kr 33 237 000

747

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 378 000

fra kr 152 240 000 til kr 153 618 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

315 000

fra kr 14 063 000 til kr 14 378 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

170 000

fra kr 4 946 000 til kr 5 116 000

748

Statens helsetilsyn:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

3 562 000

fra kr 173 893 000 til kr 177 455 000

749

Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

673 000

fra kr 42 231 000 til kr 42 904 000

761

Omsorgstjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79, forhøyes med

20 535 000

fra kr 167 500 000 til kr 188 035 000

60

Kommunale kompetansetiltak, kan overføres, forhøyes med

228 000

fra kr 9 765 000 til kr 9 993 000

61

Vertskommuner, forhøyes med

21 028 000

fra kr 900 719 000 til kr 921 747 000

63

Investeringstilskudd – rehabilitering, kan overføres, kan nyttes under post 69, forhøyes med

200 000 000

fra kr 1 343 882 000 til kr 1 543 882 000

65

Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene, overslagsbevilgning, forhøyes med

1 375 000

fra kr 58 879 000 til kr 60 254 000

67

Utviklingstiltak, forhøyes med

2 074 000

fra kr 88 825 000 til kr 90 899 000

68

Kompetanse og innovasjon, forhøyes med

22 192 000

fra kr 393 707 000 til kr 415 899 000

71

Frivillig arbeid mv., forhøyes med

598 000

fra kr 27 994 000 til kr 28 592 000

72

Landsbystiftelsen, forhøyes med

1 935 000

fra kr 90 574 000 til kr 92 509 000

73

Særlige omsorgsbehov, forhøyes med

1 031 000

fra kr 48 272 000 til kr 49 303 000

75

Andre kompetansetiltak, forhøyes med

321 000

fra kr 15 040 000 til kr 15 361 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21, forhøyes med

3 270 000

fra kr 153 079 000 til kr 156 349 000

762

Primærhelsetjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70, forhøyes med

4 518 000

fra kr 215 951 000 til kr 220 469 000

60

Forebyggende helsetjenester, forhøyes med

10 832 000

fra kr 463 975 000 til kr 474 807 000

61

Fengselshelsetjeneste, forhøyes med

4 636 000

fra kr 198 591 000 til kr 203 227 000

63

Allmennlegetjenester, forhøyes med

56 125 000

fra kr 626 441 000 til kr 682 566 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21, forhøyes med

1 710 000

fra kr 80 051 000 til kr 81 761 000

73

Seksuell helse, kan overføres, forhøyes med

1 330 000

fra kr 62 284 000 til kr 63 614 000

74

Stiftelsen Amathea, forhøyes med

437 000

fra kr 20 470 000 til kr 20 907 000

765

Psykisk helse, rus og vold:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72, nedsettes med

24 562 000

fra kr 217 166 000 til kr 192 604 000

60

Kommunale tjenester, kan overføres, nedsettes med

15 640 000

fra kr 370 942 000 til kr 355 302 000

62

Rusarbeid, kan overføres, forhøyes med

10 360 000

fra kr 443 766 000 til kr 454 126 000

71

Brukere og pårørende, kan overføres, nedsettes med

3 486 000

fra kr 164 511 000 til kr 161 025 000

72

Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med

43 452 000

fra kr 512 765 000 til kr 556 217 000

73

Utviklingstiltak mv., nedsettes med

3 609 000

fra kr 158 777 000 til kr 155 168 000

74

Kompetansesentre, kan overføres, forhøyes med

9 573 000

fra kr 331 163 000 til kr 340 736 000

75

Vold og traumatisk stress, kan overføres, forhøyes med

9 828 000

fra kr 272 878 000 til kr 282 706 000

770

Tannhelsetjenester:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, forhøyes med

898 000

fra kr 42 047 000 til kr 42 945 000

70

Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21, nedsettes med

24 918 000

fra kr 425 194 000 til kr 400 276 000

780

Forskning:

50

Norges forskningsråd mv., forhøyes med

8 142 000

fra kr 381 211 000 til kr 389 353 000

781

Forsøk og utvikling mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79, nedsettes med

1 955 000

fra kr 21 986 000 til kr 20 031 000

79

Tilskudd, kan nyttes under post 21, forhøyes med

1 221 000

fra kr 57 164 000 til kr 58 385 000

783

Personell:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79, forhøyes med

724 000

fra kr 33 894 000 til kr 34 618 000

61

Tilskudd til kommuner, forhøyes med

5 102 000

fra kr 218 540 000 til kr 223 642 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21, forhøyes med

642 000

fra kr 30 073 000 til kr 30 715 000

800

Barne- og familiedepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 545 000

fra kr 158 968 000 til kr 160 513 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

251 000

fra kr 10 405 000 til kr 10 656 000

50

Norges forskningsråd, forhøyes med

899 000

fra kr 42 107 000 til kr 43 006 000

840

Tiltak mot vold og overgrep:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 og kap. 846, post 62, forhøyes med

438 000

fra kr 20 521 000 til kr 20 959 000

61

Tilskudd til incest- og voldtektssentre, overslagsbevilgning, forhøyes med

2 699 000

fra kr 115 617 000 til kr 118 316 000

70

Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under post 21 og post 61 og kap. 858, post 1, forhøyes med

4 865 000

fra kr 134 142 000 til kr 139 007 000

73

Tilskudd til senter for voldsutsatte barn, kan overføres, forhøyes med

788 000

fra kr 36 874 000 til kr 37 662 000

841

Samliv og konfliktløsning:

21

Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse, overslagsbevilgning, forhøyes med

271 000

fra kr 12 676 000 til kr 12 947 000

22

Opplæring, forskning, utvikling mv., forhøyes med

155 000

fra kr 7 254 000 til kr 7 409 000

23

Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning, forhøyes med

120 000

fra kr 5 627 000 til kr 5 747 000

71

Bidragsforskott, forhøyes med

8 350 000

fra kr 675 000 000 til kr 683 350 000

842

Familievern:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70, forhøyes med

3 623 000

fra kr 384 615 000 til kr 388 238 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

540 000

fra kr 25 266 000 til kr 25 806 000

70

Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1, forhøyes med

5 328 000

fra kr 249 439 000 til kr 254 767 000

844

Kontantstøtte:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning, nedsettes med

117 410 000

fra kr 1 216 510 000 til kr 1 099 100 000

845

Barnetrygd:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning, forhøyes med

501 857 000

fra kr 20 230 000 000 til kr 20 731 857 000

846

Familie- og oppveksttiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 61, post 62 og post 71, forhøyes med

887 000

fra kr 41 545 000 til kr 42 432 000

61

Tilskudd til inkludering av barn og unge, kan nyttes under post 71, forhøyes med

30 512 000

fra kr 664 430 000 til kr 694 942 000

62

Utvikling i kommunene, forhøyes med

50 317 000

fra kr 56 423 000 til kr 106 740 000

70

Barne- og ungdomsorganisasjoner, forhøyes med

3 841 000

fra kr 179 819 000 til kr 183 660 000

71

Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21, nedsettes med

47 440 000

fra kr 73 036 000 til kr 25 596 000

79

Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv., kan overføres, forhøyes med

241 000

fra kr 11 292 000 til kr 11 533 000

847

EUs ungdomsprogram:

1

Driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

414 000

fra kr 16 081 000 til kr 15 667 000

848

Barneombudet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

202 000

fra kr 23 092 000 til kr 23 294 000

853

Barneverns- og helsenemndene:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

8 343 000

fra kr 243 331 000 til kr 251 674 000

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet:

21

Spesielle driftsutgifter, nedsettes med

817 000

fra kr 57 021 000 til kr 56 204 000

22

Barnesakkyndig kommisjon, forhøyes med

327 000

fra kr 15 072 000 til kr 15 399 000

23

Kompetansehevingstiltak i barnevernet, kan nyttes under post 72, nedsettes med

162 000

fra kr 56 574 000 til kr 56 412 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

69 000

fra kr 2 000 000 til kr 2 069 000

61

Utvikling i kommunene, forhøyes med

11 894 000

fra kr 70 475 000 til kr 82 369 000

62

Tilskudd til barnevernsfaglig videreutdanning, kan nyttes under post 23, forhøyes med

640 000

fra kr 27 420 000 til kr 28 060 000

71

Utvikling og opplysningsarbeid mv., forhøyes med

837 000

fra kr 39 204 000 til kr 40 041 000

72

Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet, kan overføres, kan nyttes under post 23, forhøyes med

1 872 000

fra kr 119 784 000 til kr 121 656 000

855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 22, forhøyes med

96 652 000

fra kr 4 210 381 000 til kr 4 307 033 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

569 000

fra kr 26 622 000 til kr 27 191 000

22

Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1, forhøyes med

172 730 000

fra kr 2 784 766 000 til kr 2 957 496 000

856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

242 846 000

fra kr 122 986 000 til kr 365 832 000

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

6 589 000

fra kr 613 810 000 til kr 620 399 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

443 000

fra kr 20 748 000 til kr 21 191 000

860

Forbrukerrådet:

50

Basisbevilgning, forhøyes med

1 966 000

fra kr 85 889 000 til kr 87 855 000

51

Markedsportaler, forhøyes med

671 000

fra kr 30 277 000 til kr 30 948 000

862

Stiftelsen Miljømerking i Norge:

70

Driftstilskudd, forhøyes med

333 000

fra kr 15 583 000 til kr 15 916 000

865

Forbrukerpolitiske tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 50, forhøyes med

63 000

fra kr 2 949 000 til kr 3 012 000

50

Forskning og undervisning, kan nyttes under post 21, forhøyes med

136 000

fra kr 6 380 000 til kr 6 516 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21, forhøyes med

37 000

fra kr 1 730 000 til kr 1 767 000

79

EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk, kan overføres, forhøyes med

152 000

fra kr 7 093 000 til kr 7 245 000

868

Forbrukertilsynet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

3 967 000

fra kr 128 388 000 til kr 132 355 000

880

Den norske kirke:

70

Rammetilskudd til Den norske kirke, forhøyes med

51 120 000

fra kr 2 393 344 000 til kr 2 444 464 000

71

Tilskudd til Sjømannskirken – Norsk kirke i utlandet, forhøyes med

2 412 000

fra kr 112 921 000 til kr 115 333 000

881

Tilskudd til trossamfunn m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

184 000

fra kr 8 632 000 til kr 8 816 000

77

Nasjonaljubileet 2030, forhøyes med

1 110 000

fra kr 5 150 000 til kr 6 260 000

78

Ymse faste tiltak, forhøyes med

347 000

fra kr 16 224 000 til kr 16 571 000

882

Kirkebygg og gravplasser:

60

Rentekompensasjon – kirkebygg, kan overføres, forhøyes med

2 772 000

fra kr 118 744 000 til kr 121 516 000

61

Tilskudd til fredete og verneverdige kirkebygg, kan overføres, forhøyes med

909 000

fra kr 38 945 000 til kr 39 854 000

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser, forhøyes med

288 000

fra kr 13 465 000 til kr 13 753 000

900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

6 542 000

fra kr 505 650 000 til kr 512 192 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

23 431 000

fra kr 66 583 000 til kr 43 152 000

22

Nukleære utredninger og prosjektledelse, kan overføres, nedsettes med

10 569 000

fra kr 10 800 000 til kr 231 000

25

Drift og forvaltning av kompensasjonsordninger, forhøyes med

475 000

fra kr 15 600 000 til kr 16 075 000

26

Forvaltning av grunneiendom på Svalbard, kan overføres, forhøyes med

356 000

fra kr 11 700 000 til kr 12 056 000

51

Tilskudd til Senter for hav og Arktis, forhøyes med

120 000

fra kr 5 600 000 til kr 5 720 000

71

Miljøtiltak Raufoss, forhøyes med

88 000

fra kr 4 100 000 til kr 4 188 000

72

Tilskudd til skipsfartsberedskap, forhøyes med

83 000

fra kr 3 900 000 til kr 3 983 000

73

Tilskudd til Ungt Entreprenørskap Norge, forhøyes med

692 000

fra kr 32 400 000 til kr 33 092 000

74

Tilskudd til Visit Svalbard AS, forhøyes med

70 000

fra kr 3 300 000 til kr 3 370 000

75

Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres, forhøyes med

1 932 000

fra kr 19 300 000 til kr 21 232 000

76

Tilskudd til Standard Norge, forhøyes med

946 000

fra kr 44 300 000 til kr 45 246 000

77

Tilskudd til tiltak for økt sjømatkonsum, kan overføres, forhøyes med

66 000

fra kr 3 100 000 til kr 3 166 000

(NY)

80

Kompensasjonsordning for utgifter til innreisekarantene ved bruk av utenlandsk arbeidskraft, bevilges med

1 500 000

81

Tilskudd til nasjonalt program for leverandørutvikling, forhøyes med

201 000

fra kr 9 418 000 til kr 9 619 000

(NY)

85

Midlertidig kompensasjonsordning for foretak med stort omsetningsfall som følge av koronapandemien, overslagsbevilgning, bevilges med

3 000 000

902

Justervesenet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

6 000 000

fra kr 128 700 000 til kr 134 700 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

2 000

fra kr 100 000 til kr 102 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

336 000

fra kr 9 800 000 til kr 10 136 000

903

Norsk akkreditering:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 905 000

fra kr 55 200 000 til kr 57 105 000

904

Brønnøysundregistrene:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

6 569 000

fra kr 441 500 000 til kr 448 069 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

4 211 000

fra kr 56 700 000 til kr 60 911 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

58 841 000

fra kr 173 850 000 til kr 115 009 000

905

Norges geologiske undersøkelse:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

11 958 000

fra kr 202 500 000 til kr 214 458 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

1 571 000

fra kr 73 540 000 til kr 75 111 000

906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

555 000

fra kr 61 850 000 til kr 62 405 000

30

Sikrings- og miljøtiltak, kan overføres, forhøyes med

381 000

fra kr 11 100 000 til kr 11 481 000

31

Miljøtiltak Løkken, kan overføres, forhøyes med

211 000

fra kr 6 100 000 til kr 6 311 000

32

Miljøtiltak Folldal, kan overføres, forhøyes med

549 000

fra kr 16 000 000 til kr 16 549 000

907

Norsk nukleær dekommisjonering:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 706 000

fra kr 117 050 000 til kr 118 756 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

49 963 000

fra kr 395 000 000 til kr 345 037 000

30

Opprydding Søve, nedsettes med

30 076 000

fra kr 41 500 000 til kr 11 424 000

(NY)

60

Tilskudd til kommuner, bevilges med

4 000 000

(NY)

70

Tilskudd til organisasjoner, bevilges med

1 500 000

908

Institutt for energiteknikk:

70

Tilskudd til drift av atomanlegg, forhøyes med

8 666 000

fra kr 358 900 000 til kr 367 566 000

71

Tilskudd til sikring av atomanlegg, forhøyes med

8 406 000

fra kr 19 000 000 til kr 27 406 000

72

Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur, nedsettes med

43 612 000

fra kr 65 000 000 til kr 21 388 000

909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

73

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning, forhøyes med

155 000 000

fra kr 2 228 000 000 til kr 2 383 000 000

910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

5 133 000

fra kr 457 000 000 til kr 462 133 000

911

Konkurransetilsynet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

4 280 000

fra kr 124 050 000 til kr 128 330 000

70

Tilskudd til konkurransefaglig forskning, kan overføres, forhøyes med

45 000

fra kr 2 100 000 til kr 2 145 000

912

Klagenemndssekretariatet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

307 000

fra kr 36 200 000 til kr 36 507 000

(NY)

21

Spesielle driftsutgifter, bevilges med

565 000

913

Dagligvaretilsynet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

147 000

fra kr 9 900 000 til kr 10 047 000

915

Regelrådet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

71 000

fra kr 11 400 000 til kr 11 471 000

916

Kystverket:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45, forhøyes med

101 238 000

fra kr 2 127 350 000 til kr 2 228 588 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

1 026 000

fra kr 33 700 000 til kr 34 726 000

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

59 906 000

fra kr 655 900 000 til kr 715 806 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1, forhøyes med

6 750 000

fra kr 196 700 000 til kr 203 450 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres, forhøyes med

843 000

fra kr 36 100 000 til kr 36 943 000

70

Tilskudd til overføring av gods fra vei til sjø, kan overføres, nedsettes med

18 300 000

fra kr 18 300 000 til kr 0

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres, forhøyes med

20 788 000

fra kr 98 200 000 til kr 118 988 000

917

Fiskeridirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

15 553 000

fra kr 470 900 000 til kr 486 453 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres, forhøyes med

25 805 000

fra kr 121 000 000 til kr 146 805 000

919

Diverse fiskeriformål:

61

Tilskudd til kommunale ungdomsfiskeprosjekt, forhøyes med

1 000 000

fra kr 2 000 000 til kr 3 000 000

71

Tilskudd til velferdsstasjoner, forhøyes med

53 000

fra kr 2 500 000 til kr 2 553 000

77

Tilskudd til kystrekeflåten, forhøyes med

2 449 000

fra kr 21 000 000 til kr 23 449 000

920

Norges forskningsråd:

50

Tilskudd til næringsrettet forskning, forhøyes med

38 187 000

fra kr 1 563 755 000 til kr 1 601 942 000

51

Tilskudd til marin og maritim forskning, forhøyes med

12 621 000

fra kr 590 900 000 til kr 603 521 000

922

Romvirksomhet:

50

Norsk Romsenter, forhøyes med

2 474 000

fra kr 91 750 000 til kr 94 224 000

70

Kontingent i European Space Agency (ESA), forhøyes med

24 700 000

fra kr 219 200 000 til kr 243 900 000

71

Internasjonal romvirksomhet, forhøyes med

49 650 000

fra kr 536 400 000 til kr 586 050 000

72

Nasjonale følgemidler, kan overføres, forhøyes med

487 000

fra kr 22 800 000 til kr 23 287 000

73

EUs romprogrammer, forhøyes med

259 100 000

fra kr 572 000 000 til kr 831 100 000

74

Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter, kan overføres, forhøyes med

2 713 000

fra kr 127 000 000 til kr 129 713 000

95

Egenkapital Space Norway AS, forhøyes med

138 600 000

fra kr 346 919 000 til kr 485 519 000

923

Havforskningsinstituttet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

9 616 000

fra kr 587 000 000 til kr 596 616 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

9 858 000

fra kr 429 455 000 til kr 439 313 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres, forhøyes med

534 000

fra kr 217 700 000 til kr 218 234 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

3 450 000

fra kr 30 600 000 til kr 27 150 000

924

Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer:

70

Tilskudd, forhøyes med

305 508 000

fra kr 323 400 000 til kr 628 908 000

926

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

49 361 000

fra kr 194 450 000 til kr 243 811 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

4 403 000

fra kr 191 200 000 til kr 195 603 000

928

Annen marin forskning og utvikling:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

5 767 000

fra kr 35 900 000 til kr 41 667 000

50

Tilskudd til Veterinærinstituttet, forhøyes med

1 823 000

fra kr 72 600 000 til kr 74 423 000

72

Tilskudd til Nofima AS, forhøyes med

2 127 000

fra kr 99 600 000 til kr 101 727 000

930

Design og arkitektur Norge:

70

Tilskudd, forhøyes med

498 000

fra kr 23 300 000 til kr 23 798 000

935

Patentstyret:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

15 508 000

fra kr 298 510 000 til kr 314 018 000

936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

68 000

fra kr 8 360 000 til kr 8 428 000

940

Internasjonaliseringstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

325 000

fra kr 15 200 000 til kr 15 525 000

70

Eksportfremmetiltak, forhøyes med

997 000

fra kr 46 700 000 til kr 47 697 000

950

Forvaltning av statlig eierskap:

72

Tilskudd til pensjonsforpliktelser, Mantena AS, nedsettes med

3 632 000

fra kr 50 000 000 til kr 46 368 000

952

Investinor AS:

70

Forvaltningskostnader for særskilte oppdrag, forhøyes med

171 000

fra kr 8 000 000 til kr 8 171 000

954

Petoro AS:

70

Tilskudd til administrasjon, forhøyes med

7 952 000

fra kr 372 300 000 til kr 380 252 000

1100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 981 000

fra kr 170 617 000 til kr 172 598 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

273 000

fra kr 15 280 000 til kr 15 553 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – ordinære forvaltningsorganer, kan overføres, kan nyttes under post 50, forhøyes med

93 000

fra kr 2 720 000 til kr 2 813 000

50

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – forvaltningsorganer med særskilte fullmakter, forhøyes med

6 000

fra kr 286 000 til kr 292 000

1112

Veterinærinstituttet:

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, forhøyes med

2 690 000

fra kr 106 696 000 til kr 109 386 000

1115

Mattilsynet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

18 255 000

fra kr 1 457 767 000 til kr 1 476 022 000

22

Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser, forhøyes med

299 000

fra kr 13 185 000 til kr 13 484 000

71

Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning, forhøyes med

30 000 000

fra kr 14 193 000 til kr 44 193 000

1136

Norsk institutt for bioøkonomi:

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, forhøyes med

11 220 000

fra kr 253 743 000 til kr 264 963 000

1137

Forskning og innovasjon:

50

Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd, forhøyes med

4 184 000

fra kr 195 906 000 til kr 200 090 000

51

Grunnbevilgninger m.m., Norges forskningsråd, forhøyes med

4 247 000

fra kr 198 840 000 til kr 203 087 000

70

Innovasjonsaktivitet m.m., kan overføres, forhøyes med

59 000

fra kr 2 759 000 til kr 2 818 000

1138

Støtte til organisasjoner m.m.:

70

Støtte til organisasjoner, forhøyes med

868 000

fra kr 40 640 000 til kr 41 508 000

71

Internasjonalt skogpolitisk samarbeid – organisasjoner og prosesser, kan overføres, forhøyes med

29 000

fra kr 1 335 000 til kr 1 364 000

72

Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk, forhøyes med

135 000

fra kr 6 311 000 til kr 6 446 000

73

Nasjonalt senter for fjellandbruk, forhøyes med

85 000

fra kr 4 000 000 til kr 4 085 000

(NY)

74

Opplysningstiltak landbruket, bevilges med

1 000 000

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer:

21

Spesielle driftsutgifter, Svalbard globale frøhvelv, forhøyes med

340 000

fra kr 11 150 000 til kr 11 490 000

50

Miljøregistreringer i skog, forhøyes med

97 000

fra kr 4 550 000 til kr 4 647 000

70

Tilskudd til bevaring og bærekraftig bruk av husdyr-, plante- og skogtregenetiske ressurser, kan overføres, forhøyes med

150 000

fra kr 7 040 000 til kr 7 190 000

71

Tilskudd til genressursforvaltning og miljøtiltak, kan overføres, forhøyes med

184 000

fra kr 8 626 000 til kr 8 810 000

1141

Høstbare viltressurser – jegerprøve, tilskudd til organisasjoner m.m.:

75

Organisasjoner – høstbare viltressurser, forhøyes med

190 000

fra kr 8 876 000 til kr 9 066 000

1142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

8 429 000

fra kr 248 034 000 til kr 256 463 000

21

Spesielle driftsutgifter, beredskapslagring av korn, forhøyes med

609 000

fra kr 20 000 000 til kr 20 609 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

386 000

fra kr 12 051 000 til kr 11 665 000

50

Arealressurskart, forhøyes med

162 000

fra kr 7 583 000 til kr 7 745 000

60

Tilskudd til veterinærdekning, forhøyes med

4 301 000

fra kr 184 229 000 til kr 188 530 000

70

Tilskudd til fjellstuer, forhøyes med

17 000

fra kr 815 000 til kr 832 000

71

Tiltak for bærekraftig reindrift, kan overføres, forhøyes med

107 000

fra kr 4 992 000 til kr 5 099 000

75

Stønad til jordbruks- og veksthusnæringen for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning, nedsettes med

598 900 000

fra kr 1 124 000 000 til kr 525 100 000

77

Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold, kan overføres, forhøyes med

11 000

fra kr 470 000 000 til kr 470 011 000

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket:

51

Tilskudd til Utviklingsfondet for skogbruket, forhøyes med

106 000

fra kr 4 943 000 til kr 5 049 000

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket, kan overføres, forhøyes med

1 093 000

fra kr 51 174 000 til kr 52 267 000

73

Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres, forhøyes med

1 193 000

fra kr 55 852 000 til kr 57 045 000

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

10 000

fra kr 15 800 000 til kr 15 810 000

1152

Bionova:

50

Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket, forhøyes med

1 870 000

fra kr 87 540 000 til kr 89 410 000

1161

Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn:

70

Tilskudd til Statskog SFs myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver, forhøyes med

319 000

fra kr 14 946 000 til kr 15 265 000

75

Tilskudd til oppsyn i statsallmenninger, forhøyes med

362 000

fra kr 16 964 000 til kr 17 326 000

1300

Samferdselsdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

9 608 000

fra kr 171 700 000 til kr 181 308 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner, forhøyes med

645 000

fra kr 30 200 000 til kr 30 845 000

71

Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv., forhøyes med

1 662 000

fra kr 77 800 000 til kr 79 462 000

72

Tilskudd til samferdselsberedskap, nedsettes med

3 000 000

fra kr 3 000 000 til kr 0

1301

Forskning og utvikling mv.:

21

Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv., nedsettes med

3 761 000

fra kr 11 200 000 til kr 7 439 000

50

Samferdselsforskning, kan overføres, forhøyes med

2 973 000

fra kr 139 200 000 til kr 142 173 000

70

Pilotprosjekter for utslippsfrie anleggsplasser, forhøyes med

1 363 000

fra kr 63 800 000 til kr 65 163 000

1310

Flytransport:

70

Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres, forhøyes med

20 123 000

fra kr 942 100 000 til kr 962 223 000

1311

Tilskudd til regionale flyplasser:

(NY)

72

Tilskudd til dekking av tap, bevilges med

7 927 000

1313

Luftfartstilsynet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

5 751 000

fra kr 286 500 000 til kr 292 251 000

1314

Statens havarikommisjon:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 376 000

fra kr 90 100 000 til kr 91 476 000

1315

Tilskudd til Avinor AS:

71

Tilskudd til pålagte oppgaver, kan overføres, nedsettes med

514 544 000

fra kr 1 660 000 000 til kr 1 145 456 000

1320

Statens vegvesen:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

466 041 000

fra kr 4 233 100 000 til kr 4 699 141 000

22

Drift og vedlikehold av riksveier, kan overføres, kan nyttes under post 29 og post 30, forhøyes med

1 237 317 000

fra kr 9 361 400 000 til kr 10 598 717 000

28

Trafikant- og kjøretøytilsyn, kan overføres, forhøyes med

81 269 000

fra kr 2 292 300 000 til kr 2 373 569 000

29

OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 30, forhøyes med

95 742 000

fra kr 3 020 000 000 til kr 3 115 742 000

30

Riksveiinvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 22 og post 29 og kap. 1332, post 66, forhøyes med

351 341 000

fra kr 10 114 000 000 til kr 10 465 341 000

64

Utbedring på fylkesveier for tømmertransport, kan overføres, nedsettes med

6 510 000

fra kr 21 000 000 til kr 14 490 000

65

Tilskudd til fylkesveier, kan overføres, forhøyes med

9 096 000

fra kr 389 600 000 til kr 398 696 000

66

Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer, kan overføres, forhøyes med

516 000

fra kr 22 100 000 til kr 22 616 000

72

Tilskudd til riksveiferjedriften, kan overføres, forhøyes med

67 209 000

fra kr 3 146 600 000 til kr 3 213 809 000

73

Tilskudd for reduserte bompengetakster utenfor byområdene, forhøyes med

13 834 000

fra kr 647 700 000 til kr 661 534 000

1321

Nye Veier AS:

70

Tilskudd til Nye Veier AS, forhøyes med

130 357 000

fra kr 6 103 100 000 til kr 6 233 457 000

1323

Vegtilsynet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

250 000

fra kr 19 400 000 til kr 19 650 000

1330

Særskilte transporttiltak:

60

Utvidet TT-ordning for brukere med særskilte behov, kan overføres, forhøyes med

7 389 000

fra kr 316 500 000 til kr 323 889 000

76

Reiseplanlegger og elektronisk billettering, kan overføres, forhøyes med

1 769 000

fra kr 82 800 000 til kr 84 569 000

77

Kjøp av tjenester fra Entur AS, forhøyes med

427 000

fra kr 20 000 000 til kr 20 427 000

78

Tettere samarbeid om data, forhøyes med

649 000

fra kr 30 400 000 til kr 31 049 000

1332

Transport i byområder mv.:

63

Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, kan overføres, nedsettes med

409 922 000

fra kr 2 145 000 000 til kr 1 735 078 000

65

Konkurransen Smartere transport, kan overføres, forhøyes med

259 000

fra kr 11 100 000 til kr 11 359 000

66

Tilskudd til byområder, kan overføres, forhøyes med

110 096 000

fra kr 3 302 300 000 til kr 3 412 396 000

1352

Jernbanedirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

5 728 000

fra kr 367 200 000 til kr 372 928 000

21

Spesielle driftsutgifter – utredninger, kan overføres, forhøyes med

2 903 000

fra kr 135 900 000 til kr 138 803 000

70

Kjøp av persontransport med tog, kan overføres, kan nyttes under post 71, forhøyes med

111 220 000

fra kr 5 207 100 000 til kr 5 318 320 000

71

Kjøp av infrastrukturtjenester – drift og vedlikehold, kan nyttes under post 70, forhøyes med

167 431 000

fra kr 7 838 800 000 til kr 8 006 231 000

73

Kjøp av infrastrukturtjenester – investeringer, kan nyttes under post 74, forhøyes med

373 413 000

fra kr 17 482 500 000 til kr 17 855 913 000

74

Tilskudd til togmateriell mv., kan overføres, nedsettes med

64 803 000

fra kr 201 200 000 til kr 136 397 000

75

Tilskudd til godsoverføring fra vei til jernbane, forhøyes med

2 027 000

fra kr 94 900 000 til kr 96 927 000

76

Tilskudd til kulturminner i jernbanesektoren, forhøyes med

2 534 000

fra kr 25 000 000 til kr 27 534 000

1354

Statens jernbanetilsyn:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

2 061 000

fra kr 101 000 000 til kr 103 061 000

1356

Bane NOR SF:

(NY)

95

Kapitalinnskudd, bevilges med

200 110 000

1370

Posttjenester:

70

Kjøp av posttjenester, kan overføres, forhøyes med

106 000 000

fra kr 1 260 600 000 til kr 1 366 600 000

1400

Klima- og miljødepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

11 230 000

fra kr 304 294 000 til kr 293 064 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

5 167 000

fra kr 72 636 000 til kr 77 803 000

50

Helhetlig profilering, grønne løsninger, forhøyes med

230 000

fra kr 10 757 000 til kr 10 987 000

70

Frivillige klima- og miljøorganisasjoner samt klima- og miljøstiftelser,

forhøyes med

1 151 000

fra kr 53 907 000 til kr 55 058 000

71

Internasjonale organisasjoner, forhøyes med

1 951 000

fra kr 91 334 000 til kr 93 285 000

74

Tilskudd til AMAP, kan overføres, forhøyes med

116 000

fra kr 5 447 000 til kr 5 563 000

76

Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres, nedsettes med

4 585 000

fra kr 99 013 000 til kr 94 428 000

1410

Kunnskap om klima og miljø:

21

Miljødata, forhøyes med

8 149 000

fra kr 398 462 000 til kr 406 611 000

23

Mareano, kan overføres, forhøyes med

1 370 000

fra kr 64 121 000 til kr 65 491 000

50

Grunnbevilgninger under Norges forskningsråd til miljøforskningsinstituttene, forhøyes med

4 860 000

fra kr 227 547 000 til kr 232 407 000

51

Forskningsprogrammer under Norges forskningsråd, forhøyes med

6 865 000

fra kr 393 720 000 til kr 400 585 000

53

Internasjonalt samarbeid om klima- og miljøkunnskap, forhøyes med

161 000

fra kr 7 532 000 til kr 7 693 000

70

Nasjonale oppgaver ved miljøforskningsinstituttene, forhøyes med

932 000

fra kr 43 613 000 til kr 44 545 000

72

Tilskudd til NORCE – Senter for biosikkerhet, forhøyes med

120 000

fra kr 5 602 000 til kr 5 722 000

1411

Artsdatabanken:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

280 000

fra kr 38 693 000 til kr 38 973 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, forhøyes med

234 000

fra kr 10 938 000 til kr 11 172 000

70

Tilskudd til å styrke kunnskap om og formidling av naturmangfoldet, kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med

661 000

fra kr 30 929 000 til kr 31 590 000

1412

Meteorologiformål:

50

Meteorologisk institutt, forhøyes med

8 369 000

fra kr 367 315 000 til kr 375 684 000

70

Internasjonale samarbeidsprosjekter, forhøyes med

2 100 000

fra kr 137 388 000 til kr 139 488 000

1420

Miljødirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

9 822 000

fra kr 767 880 000 til kr 777 702 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

19 656 000

fra kr 621 089 000 til kr 640 745 000

23

Oppdrags- og gebyrrelatert virksomhet, kan overføres, forhøyes med

3 204 000

fra kr 150 261 000 til kr 153 465 000

30

Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder, kan overføres, forhøyes med

731 000

fra kr 21 309 000 til kr 22 040 000

31

Tiltak i verneområder og annen natur, inkludert restaureringstiltak, kan overføres, forhøyes med

5 439 000

fra kr 158 509 000 til kr 163 948 000

32

Statlige erverv, vern av naturområder, kan overføres, forhøyes med

15 076 000

fra kr 439 344 000 til kr 454 420 000

37

Skogplanting, videreføring av pilotprosjekt for stedegne treslag, kan overføres, nedsettes med

4 944 000

fra kr 5 120 000 til kr 176 000

39

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 69 og 79, forhøyes med

428 000

fra kr 12 483 000 til kr 12 911 000

60

Tilskudd til ivaretakelse av naturmangfold i kommuneplanlegging, forhøyes med

71 000

fra kr 3 026 000 til kr 3 097 000

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning, kan overføres, forhøyes med

6 923 000

fra kr 296 528 000 til kr 303 451 000

62

Tilskudd til grønn skipsfart, kan overføres, forhøyes med

946 000

fra kr 40 523 000 til kr 41 469 000

63

Returordning for kasserte fritidsbåter, forhøyes med

7 000

fra kr 319 000 til kr 326 000

64

Skrantesykeprøver fra fallvilt, forhøyes med

28 000

fra kr 1 200 000 til kr 1 228 000

66

Tilskudd til kommuner for å bedre tilgangen til strandsonen

langs Oslofjorden, forhøyes med

70 000

fra kr 3 000 000 til kr 3 070 000

69

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79, forhøyes med

40 440 000

fra kr 138 762 000 til kr 179 202 000

73

Tilskudd til rovvilttiltak, kan overføres, forhøyes med

11 383 000

fra kr 64 751 000 til kr 76 134 000

75

Utbetaling for vrakpant og tilskudd til kjøretøy og fritidsbåter,

overslagsbevilgning, nedsettes med

63 000 000

fra kr 528 000 000 til kr 465 000 000

76

Refusjonsordninger, overslagsbevilgning, forhøyes med

6 800 000

fra kr 267 500 000 til kr 274 300 000

77

Diverse organisasjoner og stiftelser m.m., forhøyes med

307 000

fra kr 14 357 000 til kr 14 664 000

78

Friluftsformål, kan overføres, forhøyes med

4 107 000

fra kr 192 299 000 til kr 196 406 000

79

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 69, forhøyes med

10 000

fra kr 462 000 til kr 472 000

80

Tilskudd til tiltak for å ta vare på natur, kan overføres, forhøyes med

1 720 000

fra kr 127 364 000 til kr 129 084 000

81

Verdiskaping basert på naturarven, kan overføres, forhøyes med

265 000

fra kr 12 400 000 til kr 12 665 000

84

Internasjonalt samarbeid, forhøyes med

128 000

fra kr 5 971 000 til kr 6 099 000

85

Besøkssenter for natur og verdensarv, kan overføres, forhøyes med

2 195 000

fra kr 102 761 000 til kr 104 956 000

1422

Miljøvennlig skipsfart:

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

181 000

fra kr 8 486 000 til kr 8 667 000

70

Tilskudd til private, kan nyttes under post 21, forhøyes med

725 000

fra kr 33 962 000 til kr 34 687 000

1423

Radioaktiv forurensning i det ytre miljø:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

593 000

fra kr 37 650 000 til kr 38 243 000

1424

Senter mot marin forsøpling:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

347 000

fra kr 24 006 000 til kr 24 353 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

22 000

fra kr 1 026 000 til kr 1 048 000

71

Marin forsøpling, kan overføres, forhøyes med

650 000

fra kr 30 417 000 til kr 31 067 000

1425

Fisketiltak:

70

Tilskudd til fiskeformål, kan overføres, nedsettes med

2 433 000

fra kr 17 165 000 til kr 14 732 000

1428

Enova SF:

50

Overføring til Klima- og energifondet, forhøyes med

101 375 000

fra kr 5 436 183 000 til kr 5 537 558 000

1429

Riksantikvaren:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

5 341 000

fra kr 153 620 000 til kr 158 961 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

9 000

fra kr 31 977 000 til kr 31 986 000

22

Flerårige prosjekter kulturminneforvaltning, kan overføres, forhøyes med

5 000

fra kr 30 361 000 til kr 30 366 000

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner, kan overføres, forhøyes med

834 000

fra kr 39 026 000 til kr 39 860 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljøer

og kulturlandskap, kan overføres, forhøyes med

3 049 000

fra kr 142 759 000 til kr 145 808 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring, kan overføres, forhøyes med

3 565 000

fra kr 59 072 000 til kr 62 637 000

1432

Norsk kulturminnefond:

50

Til disposisjon for kulturminnetiltak, forhøyes med

2 578 000

fra kr 124 638 000 til kr 127 216 000

1471

Norsk Polarinstitutt:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

3 270 000

fra kr 243 751 000 til kr 247 021 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

6 106 000

fra kr 113 866 000 til kr 119 972 000

50

Stipend, forhøyes med

12 000

fra kr 561 000 til kr 573 000

1472

Svalbards miljøvernfond:

50

Overføringer til Svalbards miljøvernfond, forhøyes med

2 000 000

fra kr 13 000 000 til kr 15 000 000

1473

Kings Bay AS:

70

Tilskudd, forhøyes med

1 388 000

fra kr 64 995 000 til kr 66 383 000

1474

Fram – Nordområdesenter for klima- og miljøforskning:

50

Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 70, forhøyes med

534 000

fra kr 25 020 000 til kr 25 554 000

70

Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 50, forhøyes med

619 000

fra kr 29 001 000 til kr 29 620 000

1481

Klimakvoter:

1

Driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

81 000

fra kr 2 649 000 til kr 2 730 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 761 000

fra kr 101 540 000 til kr 103 301 000

1600

Finansdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

2 638 000

fra kr 423 537 000 til kr 426 175 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

24 893 000

fra kr 96 382 000 til kr 71 489 000

70

Forskning på og allmennopplysning om finansmarkedet, forhøyes med

305 000

fra kr 14 300 000 til kr 14 605 000

1602

Finanstilsynet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

6 435 000

fra kr 464 518 000 til kr 470 953 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

1 235 000

fra kr 36 000 000 til kr 37 235 000

1605

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

11 548 000

fra kr 909 884 000 til kr 921 432 000

22

Opplæringskontoret OK stat, forhøyes med

239 000

fra kr 11 200 000 til kr 11 439 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

614 000

fra kr 17 900 000 til kr 18 514 000

1610

Tolletaten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

79 644 000

fra kr 1 697 395 000 til kr 1 777 039 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

39 625 000

fra kr 134 800 000 til kr 174 425 000

1618

Skatteetaten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

123 287 000

fra kr 7 379 848 000 til kr 7 503 135 000

21

Spesielle driftsutgifter, nedsettes med

72 650 000

fra kr 222 400 000 til kr 149 750 000

22

Større IT-prosjekter, kan overføres, nedsettes med

119 586 000

fra kr 549 400 000 til kr 429 814 000

23

Spesielle driftsutgifter, a-ordningen, forhøyes med

2 212 000

fra kr 100 088 000 til kr 102 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

5 020 000

fra kr 146 300 000 til kr 151 320 000

50

Skatte- og avgiftsforskning, forhøyes med

137 000

fra kr 6 400 000 til kr 6 537 000

1619

Skatteklagenemnda:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

271 000

fra kr 73 803 000 til kr 74 074 000

1620

Statistisk sentralbyrå:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

5 127 000

fra kr 691 423 000 til kr 696 550 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

4 907 000

fra kr 219 308 000 til kr 224 215 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

127 000

fra kr 3 700 000 til kr 3 827 000

1632

Kompensasjon for merverdiavgift:

61

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning, forhøyes med

705 058 000

fra kr 30 200 000 000 til kr 30 905 058 000

72

Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning, forhøyes med

53 398 000

fra kr 2 500 000 000 til kr 2 553 398 000

1633

Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning, forhøyes med

700 000 000

fra kr 9 300 000 000 til kr 10 000 000 000

1634

Kompensasjon for inntektssvikt som følge av virusutbruddet:

(NY)

70

Tilskudd til støtteberettigete virksomheter, bevilges med

1 000 000

(NY)

71

Kompensasjonsordning for arbeidsgivere i tiltakssonen og på Svalbard, bevilges med

100 000

(NY)

72

Støtte for å ta permitterte tilbake i jobb, bevilges med

500 000

(NY)

73

Lønnsstøtte til foretak rammet av smitteverntiltak, bevilges med

5 000 000

1645

Statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter:

23

Spesielle driftsutgifter til administrasjon av statlig garantiordning

for små og mellomstore bedrifter, forhøyes med

85 000

fra kr 4 000 000 til kr 4 085 000

1650

Statsgjeld, renter mv.:

89

Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning, nedsettes med

694 300 000

fra kr 11 529 700 000 til kr 10 835 400 000

1651

Statsgjeld, avdrag og innløsning:

98

Avdrag på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning, forhøyes med

16 000 000 000

fra kr 78 457 000 000 til kr 94 457 000 000

1700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

15 668 000

fra kr 671 512 000 til kr 687 180 000

21

Spesielle driftsutgifter, overslagsbevilgning, forhøyes med

3 096 000

fra kr 144 941 000 til kr 148 037 000

22

IKT-virksomhet, kan overføres, forhøyes med

120 690 000

fra kr 531 645 000 til kr 652 335 000

43

Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres, nedsettes med

1 812 000

fra kr 5 991 000 til kr 4 179 000

52

Overføringer til statlige forvaltningsorganer, forhøyes med

15 092 000

fra kr 4 300 000 til kr 19 392 000

60

Overføringer til kommuner og fylkeskommuner, forhøyes med

15 036 000

fra kr 1 550 000 til kr 16 586 000

71

Overføringer til andre, kan overføres, forhøyes med

1 756 000

fra kr 82 210 000 til kr 83 966 000

73

Forskning og utvikling, kan overføres, forhøyes med

2 853 000

fra kr 96 097 000 til kr 98 950 000

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter,

kan overføres, forhøyes med

21 162 000

fra kr 653 361 000 til kr 674 523 000

79

Militær støtte til Ukraina, kan overføres, kan nyttes under kap. 1710, post 1 og 47, kap. 1720, post 1 og kap. 1760, post 1 og 45, nedsettes med

1 872 184 000

fra kr 4 945 000 000 til kr 3 072 816 000

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

546 145 000

fra kr 5 505 151 000 til kr 6 051 296 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres, forhøyes med

18 912 000

fra kr 3 993 600 000 til kr 4 012 512 000

1716

Forsvarets forskningsinstitutt:

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt, forhøyes med

14 244 000

fra kr 252 010 000 til kr 266 254 000

1720

Forsvaret:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 449 374 000

fra kr 35 779 556 000 til kr 37 228 930 000

71

Overføringer til andre, kan overføres, nedsettes med

3 122 000

fra kr 44 305 000 til kr 41 183 000

1735

Etterretningstjenesten:

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

85 206 000

fra kr 2 955 881 000 til kr 3 041 087 000

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45, forhøyes med

145 149 000

fra kr 2 120 718 000 til kr 2 265 867 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres, forhøyes med

4 638 000

fra kr 147 690 000 til kr 152 328 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

1 495 497 000

fra kr 21 296 264 000 til kr 22 791 761 000

75

Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 44, forhøyes med

2 632 000

fra kr 123 208 000 til kr 125 840 000

1791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

42 844 000

fra kr 703 934 000 til kr 746 778 000

1800

Olje- og energidepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

9 374 000

fra kr 210 637 000 til kr 220 011 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 50, 71 og 72, forhøyes med

2 769 000

fra kr 36 000 000 til kr 38 769 000

50

Overføring til andre forvaltningsorganer, kan overføres, kan nyttes under post 72, forhøyes med

107 000

fra kr 5 000 000 til kr 5 107 000

71

Norsk Oljemuseum, forhøyes med

327 000

fra kr 15 300 000 til kr 15 627 000

72

Tilskudd til petroleums- og energiformål, kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med

85 000

fra kr 4 000 000 til kr 4 085 000

1810

Oljedirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

5 855 000

fra kr 329 000 000 til kr 334 855 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

86 943 000

fra kr 105 000 000 til kr 191 943 000

1812

Petroleumstilsynet:

(NY)

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21, bevilges med

333 730 000

(NY)

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, bevilges med

33 145 000

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

14 699 000

fra kr 724 500 000 til kr 739 199 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

1 613 000

fra kr 75 500 000 til kr 77 113 000

22

Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 45, 60 og 72, forhøyes med

56 329 000

fra kr 255 500 000 til kr 311 829 000

26

Reguleringsmyndigheten for energi, forhøyes med

2 297 000

fra kr 67 500 000 til kr 69 797 000

62

Tilbakeføring av produksjonsavgift fra landbasert vindkraft, nedsettes med

12 263 000

fra kr 82 500 000 til kr 70 237 000

75

Stønad til husholdninger for ekstraordinære strømutgifter,

overslagsbevilgning, nedsettes med

26 700 000 000

fra kr 44 700 000 000 til kr 18 000 000 000

(NY)

76

Stønad til husholdninger av nærvarmeanlegg, kan overføres, bevilges med

60 000 000

1850

Klima, industri og teknologi:

50

Forskning og teknologiutvikling for fremtidens energisystem, forhøyes med

13 374 000

fra kr 993 500 000 til kr 1 006 874 000

70

Gassnova SF, forhøyes med

7 083 000

fra kr 97 500 000 til kr 104 583 000

75

Norwegian Energy Partners, forhøyes med

737 000

fra kr 34 500 000 til kr 35 237 000

2309

Tilfeldige utgifter:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

2 000 000 000

fra kr 8 780 400 000 til kr 6 780 400 000

2410

Statens lånekasse for utdanning:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

6 300 000

fra kr 418 306 000 til kr 424 606 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1, forhøyes med

20 536 000

fra kr 15 610 000 til kr 36 146 000

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning, nedsettes med

246 633 000

fra kr 8 700 408 000 til kr 8 453 775 000

70

Utdanningsstipend, overslagsbevilgning, nedsettes med

52 448 000

fra kr 3 857 257 000 til kr 3 804 809 000

71

Andre stipend, overslagsbevilgning, forhøyes med

14 507 000

fra kr 555 604 000 til kr 570 111 000

72

Rentestøtte, overslagsbevilgning, nedsettes med

82 768 000

fra kr 2 727 801 000 til kr 2 645 033 000

73

Avskrivninger, overslagsbevilgning, nedsettes med

33 053 000

fra kr 918 015 000 til kr 884 962 000

74

Tap på utlån, nedsettes med

55 000 000

fra kr 415 500 000 til kr 360 500 000

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning, nedsettes med

1 156 262 000

fra kr 38 153 436 000 til kr 36 997 174 000

2412

Husbanken:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

4 361 000

fra kr 360 661 000 til kr 365 022 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

252 000

fra kr 11 810 000 til kr 12 062 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

2 180 000

fra kr 63 528 000 til kr 65 708 000

2421

Innovasjon Norge:

50

Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger, forhøyes med

17 806 000

fra kr 833 650 000 til kr 851 456 000

70

Basiskostnader, forhøyes med

8 984 000

fra kr 169 500 000 til kr 178 484 000

71

Innovative næringsmiljøer, kan overføres, nedsettes med

77 533 000

fra kr 115 500 000 til kr 37 967 000

74

Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres, forhøyes med

11 566 000

fra kr 541 500 000 til kr 553 066 000

75

Grønn plattform, kan overføres, kan nyttes under post 50, 71 og 76, forhøyes med

4 441 000

fra kr 207 900 000 til kr 212 341 000

76

Miljøteknologi, kan overføres, forhøyes med

93 577 000

fra kr 400 846 000 til kr 494 423 000

2426

Siva SF:

70

Tilskudd, forhøyes med

963 000

fra kr 11 600 000 til kr 12 563 000

71

Tilskudd til testfasiliteter, forhøyes med

4 022 000

fra kr 188 300 000 til kr 192 322 000

2440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

30

Investeringer, nedsettes med

1 300 000 000

fra kr 28 300 000 000 til kr 27 000 000 000

2445

Statsbygg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter -5 820 000 000

2 Driftsutgifter 2 276 157 000

3 Avskrivninger 1 548 000 000

4 Renter av statens kapital 1 677 000 000

6 Til reguleringsfondet -50 000 000

-368 843 000

30

Prosjektering av bygg, kan overføres, nedsettes med

140 000 000

fra kr 262 700 000 til kr 122 700 000

33

Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres, nedsettes med

600 000 000

fra kr 6 139 450 000 til kr 5 539 450 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

11 195 000

fra kr 326 266 000 til kr 337 461 000

49

Kjøp av eiendommer, kan overføres, forhøyes med

27 656 000

fra kr 805 976 000 til kr 833 632 000

2460

Eksportfinansiering Norge:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter -193 000 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning 292 785 000

99 785 000

25

Forvaltning av midlertidig lånegarantiordning ifm. krigen i Ukraina, forhøyes med

15 000

fra kr 500 000 til kr 515 000

90

Utbetaling ifølge trekkfullmakt – alminnelig garantiordning, nedsettes med

600 000 000

fra kr 1 000 000 000 til kr 400 000 000

2470

Statens pensjonskasse:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning -705 000 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning 575 000 000

3 Avskrivninger 84 000 000

4 Renter av statens kapital 1 000 000

5 Til investeringsformål 55 000 000

6 Til reguleringsfond -25 000 000

-15 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

29 836 000

fra kr 140 945 000 til kr 170 781 000

2530

Foreldrepenger:

70

Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning, nedsettes med

1 090 000 000

fra kr 24 690 000 000 til kr 23 600 000 000

71

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning, nedsettes med

42 163 000

fra kr 750 000 000 til kr 707 837 000

72

Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning, forhøyes med

5 000 000

fra kr 610 000 000 til kr 615 000 000

73

Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning, nedsettes med

1 000 000

fra kr 41 000 000 til kr 40 000 000

2541

Dagpenger:

70

Dagpenger, overslagsbevilgning, nedsettes med

31 800 000

fra kr 9 361 800 000 til kr 9 330 000 000

2542

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.:

70

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning, nedsettes med

20 000 000

fra kr 755 000 000 til kr 735 000 000

2620

Stønad til enslig mor eller far:

70

Overgangsstønad, overslagsbevilgning, forhøyes med

20 000 000

fra kr 1 520 000 000 til kr 1 540 000 000

72

Stønad til barnetilsyn til enslig mor eller far i arbeid, overslagsbevilgning, nedsettes med

13 800 000

fra kr 104 000 000 til kr 90 200 000

73

Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning, forhøyes med

4 200 000

fra kr 15 000 000 til kr 19 200 000

2650

Sykepenger:

70

Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning, forhøyes med

4 640 000 000

fra kr 45 780 000 000 til kr 50 420 000 000

71

Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning, forhøyes med

80 000 000

fra kr 1 470 000 000 til kr 1 550 000 000

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning, forhøyes med

499 000 000

fra kr 1 731 000 000 til kr 2 230 000 000

75

Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning, forhøyes med

131 000 000

fra kr 2 729 000 000 til kr 2 860 000 000

76

Tilskudd til ekspertbistand og kompetansetiltak for sykmeldte, kan overføres, nedsettes med

7 751 000

fra kr 105 300 000 til kr 97 549 000

2651

Arbeidsavklaringspenger:

70

Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning, forhøyes med

3 287 000 000

fra kr 35 943 000 000 til kr 39 230 000 000

71

Tilleggsstønad, overslagsbevilgning, nedsettes med

19 300 000

fra kr 166 000 000 til kr 146 700 000

72

Legeerklæringer, nedsettes med

5 000 000

fra kr 460 000 000 til kr 455 000 000

2655

Uførhet:

70

Uføretrygd, overslagsbevilgning, forhøyes med

375 000 000

fra kr 118 400 000 000 til kr 118 775 000 000

75

Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning, forhøyes med

8 000 000

fra kr 76 000 000 til kr 84 000 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning, nedsettes med

1 000 000

fra kr 34 000 000 til kr 33 000 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.:

70

Grunnstønad, overslagsbevilgning, forhøyes med

55 000 000

fra kr 1 585 000 000 til kr 1 640 000 000

71

Hjelpestønad, overslagsbevilgning, forhøyes med

83 000 000

fra kr 1 820 000 000 til kr 1 903 000 000

72

Stønad til servicehund, forhøyes med

100 000

fra kr 9 390 000 til kr 9 490 000

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning, forhøyes med

3 300 000

fra kr 117 000 000 til kr 120 300 000

74

Tilskudd til biler, forhøyes med

40 100 000

fra kr 750 000 000 til kr 790 100 000

75

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler, nedsettes med

9 100 000

fra kr 4 040 000 000 til kr 4 030 900 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester, forhøyes med

15 700 000

fra kr 355 000 000 til kr 370 700 000

77

Ortopediske hjelpemidler, forhøyes med

73 200 000

fra kr 2 070 000 000 til kr 2 143 200 000

78

Høreapparater, nedsettes med

24 700 000

fra kr 915 000 000 til kr 890 300 000

79

Aktivitetshjelpemidler til personer over 26 år, forhøyes med

1 213 000

fra kr 56 780 000 til kr 57 993 000

2670

Alderdom:

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning, forhøyes med

1 940 000 000

fra kr 88 390 000 000 til kr 90 330 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning, forhøyes med

4 040 000 000

fra kr 178 030 000 000 til kr 182 070 000 000

72

Inntektspensjon, overslagsbevilgning, forhøyes med

270 000 000

fra kr 15 610 000 000 til kr 15 880 000 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning, forhøyes med

208 000 000

fra kr 7 592 000 000 til kr 7 800 000 000

2680

Etterlatte:

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning, forhøyes med

20 000 000

fra kr 1 150 000 000 til kr 1 170 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning, forhøyes med

15 000 000

fra kr 840 000 000 til kr 855 000 000

72

Særtillegg, overslagsbevilgning, nedsettes med

1 000 000

fra kr 92 000 000 til kr 91 000 000

2686

Stønad ved gravferd:

70

Stønad ved gravferd, overslagsbevilgning, forhøyes med

4 800 000

fra kr 295 000 000 til kr 299 800 000

2711

Spesialisthelsetjeneste mv.:

70

Spesialisthjelp, forhøyes med

2 600 000

fra kr 2 607 400 000 til kr 2 610 000 000

71

Psykologhjelp, forhøyes med

1 000 000

fra kr 418 000 000 til kr 419 000 000

72

Tannbehandling, forhøyes med

84 466 000

fra kr 2 550 000 000 til kr 2 634 466 000

76

Private laboratorier og røntgeninstitutt, forhøyes med

27 099 000

fra kr 1 198 500 000 til kr 1 225 599 000

2751

Legemidler mv.:

70

Legemidler, forhøyes med

72 000 000

fra kr 12 825 500 000 til kr 12 897 500 000

72

Medisinsk forbruksmateriell, forhøyes med

32 000 000

fra kr 2 188 000 000 til kr 2 220 000 000

2752

Refusjon av egenbetaling:

72

Egenandelstak, nedsettes med

78 900 000

fra kr 8 114 000 000 til kr 8 035 100 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.:

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71, nedsettes med

40 000 000

fra kr 524 000 000 til kr 484 000 000

70

Allmennlegehjelp, nedsettes med

505 050 000

fra kr 7 046 750 000 til kr 6 541 700 000

71

Fysioterapi, kan nyttes under post 62, nedsettes med

24 400 000

fra kr 1 474 400 000 til kr 1 450 000 000

72

Jordmorhjelp, nedsettes med

3 000 000

fra kr 85 000 000 til kr 82 000 000

73

Kiropraktorbehandling, nedsettes med

1 000 000

fra kr 215 000 000 til kr 214 000 000

75

Logopedisk og ortoptisk behandling, forhøyes med

40 000 000

fra kr 240 000 000 til kr 280 000 000

2756

Andre helsetjenester:

70

Helsetjenester i annet EØS-land, forhøyes med

320 000

fra kr 15 000 000 til kr 15 320 000

71

Helsetjenester i utlandet mv., nedsettes med

45 282 000

fra kr 455 000 000 til kr 409 718 000

72

Helsetjenester til utenlandsboende mv., forhøyes med

5 874 000

fra kr 275 000 000 til kr 280 874 000

2790

Andre helsetiltak:

70

Bidrag, forhøyes med

2 051 000

fra kr 242 000 000 til kr 244 051 000

Inntekter:

Kap.

Post

Formål

Kroner

3041

Stortinget:

1

Salgsinntekter, nedsettes med

700 000

fra kr 5 700 000 til kr 5 000 000

3100

Utenriksdepartementet:

2

Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene, forhøyes med

80 000 000

fra kr 170 000 000 til kr 250 000 000

3225

Tiltak i grunnopplæringen:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

151 223 000

fra kr 76 128 000 til kr 227 351 000

3230

Statlig spesialpedagogisk tjeneste:

1

Inntekter ved oppdrag, forhøyes med

449 000

fra kr 25 750 000 til kr 26 199 000

3288

Internasjonale samarbeidstiltak:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

2 000 000

fra kr 16 414 000 til kr 18 414 000

3350

Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda:

(NY)

85

Tvangsmulkt, bevilges med

1 000 000

3400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Diverse inntekter, nedsettes med

500 000

fra kr 6 073 000 til kr 5 573 000

3440

Politiet:

6

Gebyr – utlendingssaker, forhøyes med

108 400 000

fra kr 304 187 000 til kr 412 587 000

8

Refusjoner fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger, forhøyes med

8 800 000

fra kr 94 100 000 til kr 102 900 000

3442

Politihøgskolen:

2

Diverse inntekter, forhøyes med

11 000 000

fra kr 17 147 000 til kr 28 147 000

3453

Sivil klareringsmyndighet:

1

Gebyr, nedsettes med

1 750 000

fra kr 1 750 000 til kr 0

3490

Utlendingsdirektoratet:

1

Assistert retur fra Norge for asylsøkere med avslag, ODA-godkjente utgifter, nedsettes med

214 000

fra kr 2 763 000 til kr 2 549 000

3

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter, nedsettes med

1 337 000

fra kr 54 546 000 til kr 53 209 000

4

Asylmottak, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

2 686 609 000

fra kr 1 260 456 000 til kr 3 947 065 000

6

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

425 000

fra kr 18 715 000 til kr 19 140 000

7

Tolk og oversettelse, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

3 014 000

fra kr 20 769 000 til kr 23 783 000

8

Internasjonalt migrasjonsarbeid og reintegrering i hjemlandet, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

12 117 000

fra kr 28 167 000 til kr 40 284 000

3505

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Gebyrinntekter, lån, forhøyes med

14 000 000

fra kr 37 000 000 til kr 51 000 000

90

Tilbakebetaling av lån, nedsettes med

300 000 000

fra kr 8 100 000 000 til kr 7 800 000 000

3595

Statens kartverk:

1

Gebyrinntekter tinglysing, nedsettes med

25 000 000

fra kr 488 000 000 til kr 463 000 000

2

Salg og abonnement m.m., forhøyes med

10 600 000

fra kr 122 302 000 til kr 132 902 000

3634

Arbeidsmarkedstiltak:

85

Innfordring av feilutbetalinger, arbeidsmarkedstiltak, forhøyes med

5 000 000

fra kr 5 000 000 til kr 10 000 000

3635

Ventelønn mv.:

1

Refusjon statlig virksomhet mv., forhøyes med

100 000

fra kr 1 900 000 til kr 2 000 000

3640

Arbeidstilsynet:

(NY)

10

Gebyr, godkjenningsordning innkvartering mv., bevilges med

280 000

3642

Petroleumstilsynet:

2

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, nedsettes med

8 475 000

fra kr 8 475 000 til kr 0

3

Gebyr tilsyn, nedsettes med

82 215 000

fra kr 82 215 000 til kr 0

3672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

619 000

fra kr 39 415 000 til kr 40 034 000

3700

Helse- og omsorgsdepartementet:

(NY)

3

Refusjon fra Utenriksdepartementet av ODA-godkjente utgifter, bevilges med

200 000 000

3710

Vaksiner mv.:

3

Vaksinesalg, nedsettes med

35 500 000

fra kr 279 686 000 til kr 244 186 000

3714

Folkehelse:

4

Gebyrinntekter, nedsettes med

2 000 000

fra kr 13 040 000 til kr 11 040 000

3740

Helsedirektoratet:

5

Helsetjenester til utenlandsboende mv., nedsettes med

15 000 000

fra kr 87 000 000 til kr 72 000 000

3841

Samliv og konfliktløsning:

70

Refusjon fra bidragspliktige, nedsettes med

2 000 000

fra kr 190 000 000 til kr 188 000 000

3855

Statlig forvaltning av barnevernet:

60

Kommunale egenandeler, nedsettes med

165 000 000

fra kr 2 566 885 000 til kr 2 401 885 000

3856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

226 229 000

fra kr 121 979 000 til kr 348 208 000

(NY)

60

Kommunale egenandeler, bevilges med

2 700 000

3900

Nærings- og fiskeridepartementet:

3

Inntekter fra forvaltning av grunneiendom på Svalbard, forhøyes med

17 300 000

fra kr 11 700 000 til kr 29 000 000

70

Garantipremie fra garantiordning luftfart, nedsettes med

38 500 000

fra kr 39 000 000 til kr 500 000

3902

Justervesenet:

1

Gebyrinntekter, forhøyes med

3 000 000

fra kr 18 010 000 til kr 21 010 000

3

Inntekter fra salg av tjenester, nedsettes med

4 000 000

fra kr 28 115 000 til kr 24 115 000

3912

Klagenemndssekretariatet:

1

Klagegebyr, nedsettes med

200 000

fra kr 900 000 til kr 700 000

87

Overtredelsesgebyr, forhøyes med

10 000 000

fra kr 100 000 til kr 10 100 000

3951

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS:

90

Avdrag, nedsettes med

800 000

fra kr 20 900 000 til kr 20 100 000

4115

Mattilsynet:

1

Gebyr m.m., forhøyes med

2 300 000

fra kr 206 109 000 til kr 208 409 000

4162

Statskog SF – forvaltning av statlig eierskap:

(NY)

90

Avdrag på lån, bevilges med

10 000 000

4311

Tilskudd til regionale flyplasser:

(NY)

72

Tilbakebetaling av tilskudd til dekking av tap, bevilges med

35 376 000

4320

Statens vegvesen:

1

Salgsinntekter m.m., forhøyes med

35 000 000

fra kr 172 300 000 til kr 207 300 000

4351

Spordrift AS:

(NY)

96

Tilbakebetaling av aksjekapital, bevilges med

200 110 000

4481

Salg av klimakvoter:

1

Salgsinntekter, forhøyes med

524 480 000

fra kr 2 594 562 000 til kr 3 119 042 000

4610

Tolletaten:

5

Refusjon fra Avinor AS, forhøyes med

3 000 000

fra kr 26 800 000 til kr 29 800 000

85

Tvangsmulkt og overtredelsesgebyr, nedsettes med

13 000 000

fra kr 23 000 000 til kr 10 000 000

4618

Skatteetaten:

1

Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr, nedsettes med

5 000 000

fra kr 42 000 000 til kr 37 000 000

5

Gebyr for utleggsforretninger, forhøyes med

16 000 000

fra kr 109 000 000 til kr 125 000 000

85

Inngått på tapsførte lån mv., forhøyes med

40 000 000

fra kr 240 000 000 til kr 280 000 000

86

Bøter, inndragninger mv., nedsettes med

268 000 000

fra kr 2 118 000 000 til kr 1 850 000 000

87

Trafikantsanksjoner, forhøyes med

5 000 000

fra kr 60 000 000 til kr 65 000 000

88

Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret, forhøyes med

70 000 000

fra kr 230 000 000 til kr 300 000 000

4634

Kompensasjon for inntektssvikt som følge av virusutbruddet:

85

Tilskudd til støtteberettigete virksomheter – tilbakebetaling, forhøyes med

4 000 000

fra kr 1 000 000 til kr 5 000 000

4700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter, forhøyes med

2 350 000

fra kr 9 916 000 til kr 12 266 000

4710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsinntekter, forhøyes med

82 038 000

fra kr 4 765 741 000 til kr 4 847 779 000

47

Salg av eiendom, forhøyes med

77 000 000

fra kr 557 000 000 til kr 634 000 000

4720

Forsvaret:

1

Driftsinntekter, forhøyes med

185 000 000

fra kr 878 719 000 til kr 1 063 719 000

4760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsinntekter, forhøyes med

99 143 000

fra kr 33 519 000 til kr 132 662 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter, nedsettes med

1 008 000 000

fra kr 1 486 933 000 til kr 478 933 000

4791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsinntekter, forhøyes med

46 300 000

fra kr 591 001 000 til kr 637 301 000

4800

Olje- og energidepartementet:

70

Garantiprovisjon, Gassco, forhøyes med

300 000

fra kr 1 700 000 til kr 2 000 000

4812

Petroleumstilsynet:

(NY)

1

Gebyrinntekter, bevilges med

82 615 000

(NY)

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter, bevilges med

8 509 000

4820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Gebyrinntekter, nedsettes med

32 400 000

fra kr 42 000 000 til kr 9 600 000

5310

Statens lånekasse for utdanning:

29

Termingebyrer, nedsettes med

222 000

fra kr 1 938 000 til kr 1 716 000

89

Purregebyrer, forhøyes med

9 045 000

fra kr 78 555 000 til kr 87 600 000

90

Redusert lån og rentegjeld, nedsettes med

493 358 000

fra kr 13 410 403 000 til kr 12 917 045 000

93

Omgjøring av utdanningslån til stipend, forhøyes med

117 320 000

fra kr 7 925 645 000 til kr 8 042 965 000

5325

Innovasjon Norge:

(NY)

53

Tilbakeføring av ubrukte tiltakspakkemidler, bevilges med

71 500 000

70

Låneprovisjoner, nedsettes med

4 100 000

fra kr 73 000 000 til kr 68 900 000

92

Låneordning for pakkereisearrangører – avdrag, nedsettes med

3 600 000

fra kr 38 000 000 til kr 34 400 000

5329

Eksportkredittordningen:

(NY)

71

Tilbakeføring av tilskudd til forvaltning av Eksportkredittordningen, bevilges med

10 000 000

5341

Avdrag på utestående fordringer:

98

Avdrag på egenbeholdning statsobligasjoner, forhøyes med

20 000 000 000

fra kr 6 000 000 000 til kr 26 000 000 000

5351

Overføring fra Norges Bank:

85

Overføring, nedsettes med

506 100 000

fra kr 8 600 000 000 til kr 8 093 900 000

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter 394 800 000 000

2 Driftsutgifter -86 900 000 000

3 Lete- og feltutviklingsutgifter -2 100 000 000

4 Avskrivninger -29 400 000 000

5 Renter av statens kapital -2 700 000 000

273 700 000 000

30

Avskrivninger, forhøyes med

2 400 000 000

fra kr 27 000 000 000 til kr 29 400 000 000

80

Renter av statens kapital, forhøyes med

300 000 000

fra kr 2 400 000 000 til kr 2 700 000 000

5460

Eksportfinansiering Norge:

(NY)

51

Tilbakeføring av tapsavsetning for risikoavlastningsordningen

for garantier til Reisegarantifondet, bevilges med

11 000 000

(NY)

55

Tilbakeføring av midler fra lånegarantiordningen ifm. krigen i Ukraina, bevilges med

124 800 000

90

Avdrag på lån knyttet til bruk av trekkfullmakt under Alminnelig garantiordning, forhøyes med

2 749 000 000

fra kr 1 000 000 til kr 2 750 000 000

5470

Statens pensjonskasse:

30

Avsetning til investeringsformål, forhøyes med

25 000 000

fra kr 30 000 000 til kr 55 000 000

5491

Avskrivning på statens kapital i statens forvaltningsbedrifter:

30

Avskrivninger, nedsettes med

1 000 000

fra kr 1 633 000 000 til kr 1 632 000 000

5501

Skatter på formue og inntekt:

72

Fellesskatt mv. fra personlige skattytere, nedsettes med

1 000 000

fra kr 136 820 000 000 til kr 136 819 000 000

75

Formuesskatt, nedsettes med

100 000 000

fra kr 9 860 000 000 til kr 9 760 000 000

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.:

70

CO₂-avgift, nedsettes med

30 000 000

fra kr 14 944 000 000 til kr 14 914 000 000

5546

Avgift på forbrenning av avfall:

70

CO₂-avgift, nedsettes med

80 000 000

fra kr 360 000 000 til kr 280 000 000

5552

Avgift på produksjon av fisk:

70

Avgift på produksjon av fisk, forhøyes med

112 500 000

fra kr 700 000 000 til kr 812 500 000

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og inkluderingsdepartementet:

70

Petroleumstilsynet – sektoravgift, nedsettes med

131 025 000

fra kr 131 025 000 til kr 0

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet:

74

Fiskeriforskningsavgift, forhøyes med

71 600 000

fra kr 345 600 000 til kr 417 200 000

75

Tilsynsavgift Justervesenet, forhøyes med

7 000 000

fra kr 26 700 000 til kr 33 700 000

76

Kontrollavgift fiskeflåten, forhøyes med

8 000 000

fra kr 46 500 000 til kr 54 500 000

77

Sektoravgifter Kystverket, forhøyes med

58 500 000

fra kr 984 433 000 til kr 1 042 933 000

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet:

70

Sektoravgifter under Svalbards miljøvernfond, forhøyes med

2 000 000

fra kr 13 012 000 til kr 15 012 000

72

Fiskeravgifter, nedsettes med

2 800 000

fra kr 18 686 000 til kr 15 886 000

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet:

70

Bidrag til kulturminnevern i regulerte vassdrag, nedsettes med

51 000 000

fra kr 55 000 000 til kr 4 000 000

72

Sektoravgifter under Norges vassdrags- og energidirektorat, forhøyes med

42 000 000

fra kr 72 000 000 til kr 114 000 000

(NY)

75

Sektoravgifter under Petroleumstilsynet, bevilges med

132 316 000

5605

Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer:

80

Av statskassens foliokonto i Norges Bank, forhøyes med

3 435 600 000

fra kr 5 879 300 000 til kr 9 314 900 000

82

Av innenlandske verdipapirer, forhøyes med

382 800 000

fra kr 1 710 800 000 til kr 2 093 600 000

89

Garantiprovisjon, forhøyes med

20 000 000

fra kr 40 000 000 til kr 60 000 000

5607

Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

80

Renter, forhøyes med

311 000 000

fra kr 1 842 000 000 til kr 2 153 000 000

5611

Aksjer i Vygruppen AS:

(NY)

85

Utbytte, bevilges med

66 500 000

5612

Renter fra Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS:

80

Renter, forhøyes med

7 000 000

fra kr 11 900 000 til kr 18 900 000

5614

Renter under Eksportfinansiering Norge:

80

Renter fra lån til Alminnelig garantiordning, forhøyes med

92 000 000

fra kr 129 000 000 til kr 221 000 000

5616

Kommunalbanken AS:

85

Aksjeutbytte, nedsettes med

652 000 000

fra kr 652 000 000 til kr 0

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning:

80

Renter, forhøyes med

122 276 000

fra kr 9 714 332 000 til kr 9 836 608 000

5619

Renter av lån til Avinor AS:

80

Renter, forhøyes med

1 868 000

fra kr 8 500 000 til kr 10 368 000

5625

Renter og utbytte fra Innovasjon Norge:

80

Renter på lån fra statskassen, nedsettes med

175 000 000

fra kr 675 000 000 til kr 500 000 000

81

Rentemargin, innovasjonslåneordningen, nedsettes med

1 300 000

fra kr 22 000 000 til kr 20 700 000

82

Låneordning for pakkereisearrangører – renter, nedsettes med

200 000

fra kr 3 600 000 til kr 3 400 000

85

Utbytte, lavrisikolåneordningen, forhøyes med

4 600 000

fra kr 100 000 000 til kr 104 600 000

5631

Aksjer i AS Vinmonopolet:

85

Statens overskuddsandel, forhøyes med

33 400 000

fra kr 93 600 000 til kr 127 000 000

5635

Electronic Chart Centre AS:

(NY)

85

Utbytte, bevilges med

5 200 000

5652

Statskog SF – renter og utbytte:

(NY)

80

Renter, bevilges med

11 200 000

85

Utbytte, forhøyes med

82 800 000

fra kr 20 000 000 til kr 102 800 000

5656

Aksjer under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

85

Utbytte, forhøyes med

7 202 000 000

fra kr 34 589 400 000 til kr 41 791 400 000

5672

Bane NOR SF – utbytte:

85

Utbytte, nedsettes med

13 000 000

fra kr 63 000 000 til kr 50 000 000

5680

Statnett SF:

85

Utbytte, nedsettes med

586 000 000

fra kr 882 000 000 til kr 296 000 000

5685

Aksjer i Equinor ASA:

85

Utbytte, forhøyes med

61 592 300 000

fra kr 15 000 000 000 til kr 76 592 300 000

5692

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank:

85

Utbytte, nedsettes med

25 600 000

fra kr 86 400 000 til kr 60 800 000

5700

Folketrygdens inntekter:

72

Arbeidsgiveravgift, nedsettes med

1 000 000

fra kr 244 916 000 000 til kr 244 915 000 000

5701

Diverse inntekter:

71

Refusjon ved yrkesskade, nedsettes med

52 000 000

fra kr 800 000 000 til kr 748 000 000

86

Innkreving feilutbetalinger, forhøyes med

147 000 000

fra kr 1 400 000 000 til kr 1 547 000 000

87

Diverse inntekter, forhøyes med

3 500 000

fra kr 24 383 000 til kr 27 883 000

88

Hjelpemiddelsentraler mv., nedsettes med

1 000 000

fra kr 83 000 000 til kr 82 000 000

5705

Refusjon av dagpenger:

70

Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs, nedsettes med

5 000 000

fra kr 23 000 000 til kr 18 000 000

71

Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge, forhøyes med

100 000

fra kr 200 000 til kr 300 000

72

Innkreving av forskutterte dagpenger, forhøyes med

50 000 000

fra kr 450 000 000 til kr 500 000 000

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementets nedenstående fullmakter for 2023 opphører:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 642 post 01

kap. 3642 post 06

kap. 642 post 21

kap. 3642 post 02

III

Overskridelsesfullmakt

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan overskride bevilgningen under kap. 912 Klagenemndssekretariatet, post 21 Spesielle driftsutgifter for å dekke eventuelle saksomkostninger knyttet til endring av påklagde vedtak til fordel for en part i medhold av forvaltningsloven § 36, i saker som behandles av klagenemndene som Klagenemndssekretariatet betjener.

IV

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1420 post 30

kap. 4420 post 40

kap. 1420 post 32

kap. 4420 post 41

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsene og gjelder derfor også kap. 1633, post 01, for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter blir tatt med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

V

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1812 post 01

kap. 4812 post 10

kap. 1812 post 21

kap. 4812 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsene og gjelder derfor også kap. 1633, post 01, for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter blir tatt med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i forbindelse med investering i nytt IT-system for Samordna opptak

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2023 under kap. 273, post 50 kan starte opp utviklingsprosjektet for nytt IT-system for Samordna opptak, herunder pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre prosjektet. Samlede forpliktelser kan ikke overskride kostnadsrammen på 264,4 mill. kroner. Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektet. Kostnadsrammen er oppgitt i 2023-kroner. Kunnskapsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

VII

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Kultur- og likestillingsdepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

322

Bygg og offentlige rom

70

Nasjonale kulturbygg

508,7 mill. kroner

VIII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller

256 mill. kroner

78

Boligtiltak

16,3 mill. kroner

590

Planlegging og byutvikling

72

Bolig- og områdeutvikling i byer

24,6 mill. kroner

IX

Garantifullmakt

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan inngå avtale om gjennomføring av et erfaringsbasert masterprogram i offentlig forvaltning med garanti overfor studietilbyder for dekning av deltakeravgift. Garantien utløses dersom det ikke oppnås tilstrekkelig antall deltakere per studieemne. Samlet garantiramme er på 18 mill. kroner i perioden 2023–2027 og bygges ned etter hvert som masterprogrammet gjennomføres.

X

Kostnadsramme for nytt regjeringskvartal byggetrinn 1

Stortinget samtykker i at kostnadsrammen for nytt regjeringskvartal byggetrinn 1 øker til 23 687 mill. kroner (prisnivå per 1. juli 2023).

XI

Kostnadsramme for ombygging av Ring 1

Stortinget samtykker i at kostnadsrammen for ombygging av deler av Ring 1 øker til 3 325 mill. kroner (prisnivå per 1. juli 2023).

XII

Kostnadsramme for byggeprosjektet Norsk havteknologisenter

Stortinget samtykker i at kostnadsrammen for byggeprosjektet Norsk havteknologisenter økes til 5 329 mill. kroner (prisnivå per 1. juli 2023).

XIII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 761,9 mill. kroner

77

Varig tilrettelagt arbeid

1 095,6 mill. kroner

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

42,0 mill. kroner

XIV

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekt

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2023 kan starte opp fase III av Pro 25 i Statens pensjonskasse med utgangspunkt i en kostnadsramme på 391 mill. 2023-kroner.

XV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2023 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Benevnelse

Samlet ramme

761

Omsorgstjeneste

63

Investeringstilskudd – rehabilitering

3 687,8 mill. kroner

XVI

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan inngå forpliktelser ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

907

Norsk nukleær dekommisjonering

21

Spesielle driftsutgifter

365 mill. kroner

30

Opprydding Søve

30 mill. kroner

922

Romvirksomhet

71

Internasjonal romvirksomhet

750 000 USD

923

Havforskningsinstituttet

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

14 mill. kroner

XVII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan:

1. gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

907

Norsk nukleær dekommisjonering

60

Tilskudd til kommuner

8 mill. kroner

70

Tilskudd til organisasjoner

3 mill. kroner

916

Kystverket

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner

116,2 mill. kroner

2421

Innovasjon Norge

71

Innovative næringsmiljøer

155 mill. kroner

75

Grønn plattform

590 mill. kroner

76

Miljøteknologi

845 mill. kroner

2. gi tilsagn om tilskudd til tapsavsetning for norsk deltakelse i InvestEU med inntil 1 477 mill. kroner under kap. 924 Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer, post 70 Tilskudd, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene.

XVIII

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Benevnelse

Samlet ramme

1152

Bionova

50

Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket

130 mill. kroner

XIX

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1320

Statens vegvesen

64

Utbedring på fylkesveier for tømmertransport

22 mill. kroner

XX

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2023 kan:

1.

gjennomføre dette tidligere godkjente investeringsprosjektet og gi tilsagn om tilskudd:

Under kap./post

innenfor endret kostnadsramme på:

Ny lufthavn ved Mo i Rana

1315/71

4 890 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektet. Kostnadsrammen er oppgitt i 2023-kroner. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å pris- og valutakursjustere kostnadsrammen i senere år.

2. forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd, inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

2024

2025

2026

2027

1352

Jernbanedirektoratet

73

Kjøp av infrastrukturtjenester – investeringer

58 920  mill. kroner

16 070 mill. kroner

15 180 mill. kroner

14 280 mill. kroner

13 390 mill. kroner

3. forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn, for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

30

Riksveiinvesteringer: Prosjekter uten kostnadsramme

7 450 mill. kroner

3 350 mill. kroner

4. forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn, for planlegging mv. av prosjekter med kostnadsanslag over 1 000 mill. kroner, men der kostnadsramme ikke er lagt frem for Stortinget inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

1320

Statens vegvesen

30

Riksveiinvesteringer: Planlegging, forberedende arbeider og grunnerverv

775 mill. kroner

XXI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drift- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2023 kan:

1. forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn, inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

22

Drift og vedlikehold av riksveier

15 700 mill. kroner

4 900 mill. kroner

2. forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd, inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

2024

2025

2026

2027

1352

Jernbanedirektoratet

71

Kjøp av infrastrukturtjenester – drift og vedlikehold

26 430  mill. kroner

7 210  mill. kroner

6 810  mill. kroner

6 410  mill. kroner

6 000  mill. kroner

XXII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for kjøp av transporttjenester

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2023 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

72

Tilskudd til riksveiferjedriften

20 910 mill. kroner

3 350 mill. kroner

1352

Jernbanedirektoratet

70

Kjøp av persontransport med tog

34 080 mill. kroner

5 570 mill. kroner

XXIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for Nye Veier AS

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2023 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1321

Nye Veier AS

70

Tilskudd til Nye Veier AS

24 900 mill. kroner

6 200 mill. kroner

XXIV

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1420

Miljødirektoratet

80

Tilskudd til tiltak for å ta vare på natur

14 mill. kroner

XXV

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2023 kan pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd under kap. 1420 Miljødirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 46,9 mill. kroner.

XXVI

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2023 kan pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger til skredsikring i Longyearbyen, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 35 mill. kroner på Justis- og beredskapsdepartementets kap. 480, post 50, jf. Svalbardbudsjettets kap. 0007 Tilfeldige utgifter, post 30 Skred- og boligtiltak.

XXVII

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

21

Spesielle driftsutgifter

20 mill. kroner

22

Flom- og skredforebygging

224 mill. kroner

XXVIII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

260 mill. kroner

1850

Klima, industri og teknologi

72

Langskip – fangst og lagring av CO₂

150 mill. kroner

Andre fullmakter

XXIX

Endringer i Stortingets bevilgningsreglement av 26. mai 2005

Bevilgningsreglementet endres slik (endring i kursiv):

§ 11, annet ledd, første setning, skal lyde:

«Kongen i statsråd kan på vilkår som nevnt i første ledd, samtykke i at det pådras utgifter uten bevilgningsmessig dekning for inntil ti millioner kroner under den enkelte utgiftspost.»

§ 12 skal lyde:

«Når riket er i krig eller krig truer eller rikets selvstendighet eller sikkerhet er i fare, kan Kongen gi statsforvalteren og andre lokale forvaltningsorganer fullmakt til å dekke uforutsette utgifter uten bevilgningsmessig hjemmel når dette må skje før slik hjemmel kan gis etter § 11. Selv om fullmakt fra Kongen ennå ikke foreligger, kan statsforvalteren likevel pådra slike utgifter når dette er uomgjengelig nødvendig for å ivareta samfunnsviktige interesser.»

XXX

Det internasjonale gjeldsletteinitiativet (MDRI)

Stortinget samtykker i at Norge deltar, i forbindelse med den 16. påfyllingen av AfDF-16 for perioden 2023–2025, i Det internasjonale gjeldsletteinitiativet (MDRI), med et bidrag på til sammen 373,6 mill. kroner. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

XXXI

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2023 kan:

1. føre utlegg som skal viderefaktureres kunde og tilhørende innbetalinger mot mellomværende med statskassen.

2. føre utbetalinger knyttet til refunderbart depositum for utenriksstasjonenes leide eiendommer og refunderbart depositum ved opptak til skole eller barnehage i utlandet som dekkes av arbeidsgiver mot mellomværende med statskassen. Fullmakten gis for inntil 50 mill. kroner for Utenriksdepartementets totale føringer av depositum, for å ta høyde for pris- og kurssvingninger i stedlige markeder.

XXXII

Oppdaterte kostnadsrammer for fagskole for brann- og redningspersonell

Stortinget samtykker i at:

1. kostnadsrammen for byggeprosjektet for fagskolen for brann og redningspersonell økes til 739,9 mill. kroner (prisnivå per 1. juli 2023)

2. kostnadsrammen for brukerutstyrsprosjektet for fagskolen for brann og redningspersonell økes til 162,6 mill. kroner (prisnivå per 1. juli 2023)

XXXIII

Salg av Oslo bispegård til Den norske kirke

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet kan gjennomføre et direktesalg av Oslo bispegård til Den norske kirke. Salgsprisen settes til markedspris basert på markedstakst innhentet av Statsbygg.

XXXIV

Fullmakt til å gjøre endringer i bevilgninger som følge av takstforhandlingene

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet gis fullmakt til å gjøre endringer i statsbudsjettet som følge av endrede tilskudd og takster for leger, psykologer og fysioterapeuter avtalt i takstforhandlingene med Legeforeningen, Psykologforeningen og Norsk Fysioterapeutforbund, Norsk Manuellterapeut-forening og Privatpraktiserende Fysioterapeuters Forbund.

XXXV

Stortinget samtykker i at med virkning fra 1. juli 2023 skal følgende ytelser i folketrygden gis etter disse satsene¹:

Kroner

1a.

Grunnstønad for ekstrautgifter grunnet varig sykdom, skade eller lyte etter lovens § 6-3 (laveste sats)

8 688

1b.

Ved ekstrautgifter utover laveste sats kan grunnstønaden forhøyes til

13 248

1c.

eller til

17 364

1d.

eller til

25 572

1e.

eller til

34 644

1f.

eller til

43 272

2a.

Hjelpestønad etter lovens § 6-4 til dem som må ha særskilt tilsyn og pleie grunnet varig sykdom, skade eller lyte

15 552

2b.

Forhøyet hjelpestønad etter lovens § 6-5 til barn under 18 år som må ha særskilt tilsyn og pleie

31 104

2c.

eller til

62 208

2d.

eller til

93 312

3.

Behovsprøvet gravferdsstønad opptil

27 390

4.

Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a)²

for første barn

53 760

for to barn

70 128

for tre og flere barn

79 476

¹ Satsene under 1, 2 og 4 er årsbeløp for ytelsene.

² Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a) gjelder fra 1.1.2016 stønad til barnetilsyn for enslige forsørgere og etterlatte som er i arbeid. Stønaden dekker 64 pst. av dokumenterte utgifter til barnetilsyn. Beløpene i tabellen er maksimale refusjonssatser. Stønaden er inntektsprøvet

XXXVI

Satser for barnetrygd

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet i medhold av lov 8. mars 2002 nr. 4 om barnetrygd § 10 fra 1. juli 2023 kan:

1. betale ut barnetrygd til barn i alderen 0 år til og med måneden før fylte 6 år med 1 766 kroner per måned. Dette svarer til 21 192 kroner per år.

2. betale ut barnetrygd til barn i alderen 6 år til og med måneden før fylte 18 år med 1 110 kroner per måned. Dette svarer til 13 320 kroner per år.

3. utbetale utvidet barnetrygd til enslige forsørgere med 2 516 kroner per måned. Dette svarer til 30 192 kroner per år.

4. utbetale småbarnstillegget med 696 kroner per måned. Dette svarer til 8 352 kroner per år. Enslige forsørgere som fyller vilkårene for rett til utvidet stønad etter barnetrygdloven og full overgangsstønad etter folketrygdloven, og som har barn i alderen 0–3 år, har rett til et småbarnstillegg. Dette tillegget gjelder per enslige forsørger, uavhengig av hvor mange barn i alderen 0–3 år vedkommende faktisk forsørger.

XXXVII

Sats for engangsstønad ved fødsel og adopsjon

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2023 i medhold av lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd § 14-17 kan betale ut 92 648 kroner per barn i engangsstønad ved fødsel og adopsjon.

XXXVIII

Endringer i statlige eier- og låneposter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 gis fullmakt til å utøve forkjøpsrett og dermed erverve 30 pst. av aksjene i Telenor Fiber AS dersom Telenor ASA ikke ønsker å benytte denne retten og retten overføres til Nærings- og fiskeridepartementet, ved et eventuelt fremtidig salg av minoritetsandelen i Telenor Fiber AS.

XXXIX

Avvikling av Investeringsfondet for Nordvest-Russland og Øst-Europa

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan si opp avtale og forberede avvikling av Investeringsfondet for Nordvest-Russland og Øst-Europa.

XXXX

Fullmakt til å avhende areal innkjøpt for verneformål eller friluftslivsformål og for makeskifte i forbindelse med gjennomføring av skogvern.

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2023 kan godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Miljødirektoratet for inntil 25 mill. kroner.

Vedlegg 1
Endringer etter saldert budsjett, utgifter

1 000 kroner

Kap.

Post

Formål

Saldert budsjett

Endringer foreslått i perioden

Endringer foreslått i denne proposisjonen

Status etter endringen

1

H.M. Kongen og H.M. Dronningen

1

Apanasje

13 904

-

202

14 106

50

Det kongelige hoff

240 008

-

5 126

245 134

2

H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen

1

Apanasje

11 572

-

168

11 740

Sum endringer Det kongelige hus

-

5 496

20

Statsministerens kontor

1

Driftsutgifter

97 084

-

4 470

101 554

21

Statsrådet

1

Driftsutgifter

176 589

-

2 987

179 576

24

Regjeringsadvokaten

1

Driftsutgifter

112 828

-

1 646

114 474

21

Spesielle driftsutgifter

15 600

-

333

15 933

Sum endringer Regjeringen

-

9 436

41

Stortinget

1

Driftsutgifter

1 048 178

-

11 728

1 059 906

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

4 200

-

590

4 790

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

155 000

-

5 319

160 319

70

Tilskudd til partigruppene

227 600

-

4 861

232 461

73

Kontingenter, internasjonale delegasjoner

17 000

-

363

17 363

74

Reisetilskudd til skoler

5 400

-

115

5 515

42

Stortingets ombudsnemnd for Forsvaret

1

Driftsutgifter

7 991

-

140

8 131

43

Stortingets ombud for kontroll med forvaltningen

1

Driftsutgifter

99 038

-

1 266

100 304

44

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste

1

Driftsutgifter

41 265

-

475

41 740

45

Norges institusjon for menneskerettigheter

1

Driftsutgifter

26 857

-

340

27 197

51

Riksrevisjonen

1

Driftsutgifter

576 820

-

6 957

583 777

Sum endringer Stortinget og eksterne organer

-

32 154

61

Høyesterett

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 410, post 1 og kap. 411, post 1

128 079

-

4 373

132 452

Sum endringer Høyesterett

-

4 373

100

Utenriksdepartementet

1

Driftsutgifter

2 430 172

-

29 033

2 459 205

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

39 868

-

99 688

139 556

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

34 166

-

7 472

41 638

70

Erstatning av skader på utenlandske ambassader

1 220

-

26

1 246

71

Hjelp til norske borgere i utlandet

207

-

4

211

103

Regjeringens representasjon

1

Driftsutgifter

52 830

-

2 109

54 939

104

Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet

1

Driftsutgifter

10 656

-

324

10 980

115

Næringsfremme, kultur og informasjon

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 og 71

23 809

-

509

24 318

70

Kultur- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

27 803

-

594

28 397

71

Næringsfremme, kan overføres, kan nyttes under post 21

19 364

-

414

19 778

116

Internasjonale organisasjoner

70

Pliktige bidrag

1 419 002

-

106 000

1 525 002

117

EØS-finansieringsordningene

77

EØS-finansieringsordningen 2014–2021, kan overføres

2 437 000

-

257 000

2 694 000

78

Den norske finansieringsordningen 2014–2021, kan overføres

2 809 000

-

193 000

3 002 000

118

Utenrikspolitiske satsinger

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, 71, 72 og 73

97 387

-

12 035

109 422

50

Norges forskningsråd – utenriksområdet

49 600

-

1 059

50 659

70

Nordområdene, Russland og atomsikkerhet, kan overføres, kan nyttes under post 21

201 533

-

-15 695

185 838

71

Globale sikkerhetsspørsmål, kan overføres, kan nyttes under post 21

6 861

-

147

7 008

72

Nedrustning, ikke-spredning og kjernefysisk sikkerhet mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

20 518

-

438

20 956

73

Klima, miljøtiltak og hav mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

11 385

-

243

11 628

74

Forskning, dialog og menneskerettigheter mv.

30 228

-

646

30 874

140

Utenriksdepartementet

1

Driftsutgifter

1 732 968

-

17 697

1 750 665

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

133 383

5 000

2 720

141 103

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

38 077

-

5 607

43 684

141

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad)

1

Driftsutgifter

307 629

-

2 939

310 568

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

38 569

-

824

39 393

144

Norsk senter for utvekslingssamarbeid (Norec)

1

Driftsutgifter

55 422

-

671

56 093

71

Rekruttering til internasjonale organisasjoner, kan overføres

50 000

-

-2 000

48 000

150

Humanitær bistand

70

Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres

3 901 289

1 200 000

-50 000

5 051 289

151

Fred, sikkerhet og globalt samarbeid

74

Pliktige bidrag til FN-organisasjoner mv., kan overføres

364 700

-

10 300

375 000

153

Flyktninger, fordrevne og vertssamfunn

70

Flyktninger og internt fordrevne, kan overføres

1 320 000

1 000 000

-

2 320 000

72

Bærekraftige løsninger og vertssamfunn, kan overføres

809 504

300 000

-

1 109 504

159

Regionbevilgninger

70

Midtøsten, kan overføres

577 011

-

-33 000

544 011

71

Europa og Sentral-Asia, kan overføres

537 634

-

-15 000

522 634

72

Afghanistan, kan overføres

445 241

-

50 000

495 241

73

Ukraina og naboland, kan overføres

1 975 000

7 495 000

-730 000

8 740 000

75

Afrika, kan overføres

2 381 193

600 000

33 000

3 014 193

160

Helse

70

Helse, kan overføres

3 720 797

-

-352 320

3 368 477

161

Utdanning, forskning og faglig samarbeid

50

Norges forskningsråd – utviklingsområdet

206 650

-

-14 600

192 050

70

Utdanning, kan overføres

1 096 798

-

-152 440

944 358

71

Forskning, kan overføres

72 196

-

-5 100

67 096

162

Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi

70

Bærekraftig næringsutvikling og handel, kan overføres

324 536

-

-22 900

301 636

71

Matsikkerhet, fisk og landbruk, kan overføres

1 651 966

1 500 000

-

3 151 966

163

Klima, miljø og hav

71

Bærekraftige hav og tiltak mot marin forsøpling, kan overføres

223 667

-

-15 800

207 867

164

Likestilling

70

Likestilling, kan overføres

203 319

-

-14 400

188 919

170

Sivilt samfunn

70

Sivilt samfunn, kan overføres

2 570 665

-

-240 000

2 330 665

171

FNs utviklingsarbeid

73

FN og multilateralt samarbeid, kan overføres

11 099

-

-10 100

999

172

Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette

70

Verdensbanken, kan overføres

1 276 318

400 000

19 100

1 695 418

71

Regionale banker og fond, kan overføres

988 451

-

17 100

1 005 551

73

Gjeldslette, kan overføres

389 578

-

24 400

413 978

179

Flyktningtiltak i Norge

21

Spesielle driftsutgifter

1 650 476

-

3 278 348

4 928 824

Sum endringer Utenriksdepartementet

12 500 000

2 500 092

200

Kunnskapsdepartementet

1

Driftsutgifter

382 130

-

5 076

387 206

21

Spesielle driftsutgifter

11 935

-

313

12 248

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

3 233

-

3 611

6 844

201

Analyse og kunnskapsgrunnlag

21

Spesielle driftsutgifter

280 159

-

5 384

285 543

220

Utdanningsdirektoratet

1

Driftsutgifter

386 324

-

3 774

390 098

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

206 103

-

4 249

210 352

70

Tilskudd til læremidler mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

76 819

-

1 641

78 460

221

Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene

1

Driftsutgifter

16 141

-

194

16 335

222

Statlige skoler og fjernundervisningstjenester

1

Driftsutgifter

127 597

-

1 464

129 061

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 756

-

60

1 816

223

Diamanten skole

1

Driftsutgifter

27 121

-

264

27 385

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

352

-

12

364

224

Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre

70

Freds- og menneskerettighetssentre

113 658

-

3 128

116 786

71

Det europeiske Wergelandsenteret

12 004

-

256

12 260

225

Tiltak i grunnopplæringen

1

Driftsutgifter

22 692

-

553

23 245

21

Spesielle driftsutgifter

117 768

-

2 515

120 283

60

Tilskudd til landslinjer

250 311

-

5 844

256 155

63

Tilskudd til samisk i grunnopplæringen, kan overføres

115 074

-

2 687

117 761

64

Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge

124 967

-

148 914

273 881

66

Tilskudd til skoleturer i forbindelse med handlingsplan mot antisemittisme

15 886

-

371

16 257

67

Tilskudd til opplæring i kvensk eller finsk

9 577

-

224

9 801

68

Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen

318 886

-

7 445

326 331

69

Tiltak for fullføring og kvalifisering i videregående opplæring

969 456

-

22 633

992 089

74

Prosjekttilskudd

7 110

-

152

7 262

75

Grunntilskudd

101 736

-

2 248

103 984

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

1 075 393

-

203 027

1 278 420

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

1 570 634

-

32 035

1 602 669

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

22 000

-

755

22 755

61

Tilskuddsordning til veiledning for nyutdannede nytilsatte lærere

63 552

-

1 484

65 036

71

Tilskudd til vitensentre

94 351

-

2 015

96 366

227

Tilskudd til særskilte skoler

63

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

41 808

-

976

42 784

78

Tilskudd

180 469

-

3 855

184 324

228

Tilskudd til private skoler mv.

70

Private grunnskoler, overslagsbevilgning

3 515 056

-

75 079

3 590 135

71

Private videregående skoler, overslagsbevilgning

1 925 246

-

41 122

1 966 368

72

Diverse skoler som gir yrkesrettet opplæring, overslagsbevilgning

143 980

-

3 075

147 055

73

Private grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning

122 571

-

2 618

125 189

74

Private videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning

17 638

-

377

18 015

75

Private skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning

434 808

-

9 287

444 095

76

Andre private skoler, overslagsbevilgning

62 182

-

1 328

63 510

77

Den tysk-norske skolen i Oslo, overslagsbevilgning

32 353

-

691

33 044

78

Kompletterende undervisning

24 869

-

531

25 400

79

Toppidrett

77 715

-

1 660

79 375

81

Elevutveksling til utlandet

2 199

-

47

2 246

82

Kapital- og husleietilskudd til private skoler

72 619

-

1 551

74 170

84

Redusert foreldrebetaling i skolefritidsordningen ved private skoler

58 200

-

1 243

59 443

229

22. juli-senteret

1

Driftsutgifter

22 067

-

326

22 393

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

30 600

-

7 551

38 151

230

Statlig spesialpedagogisk tjeneste

1

Driftsutgifter

587 286

-

15 370

602 656

21

Spesielle driftsutgifter

25 659

-

540

26 199

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

10 108

-

347

10 455

231

Barnehager

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

788 994

-

11 122

800 116

63

Tilskudd til tiltak for å styrke språkutviklingen blant minoritetsspråklige barn i barnehage

204 278

-

4 769

209 047

66

Tilskudd til økt barnehagedeltakelse for minoritetsspråklige barn

22 008

-

514

22 522

70

Tilskudd til svømming i barnehagene

74 283

-

1 587

75 870

240

Fagskoler

60

Driftstilskudd til fagskoler

1 197 585

-

27 959

1 225 544

61

Utviklingsmidler til fagskoler, kan overføres

52 038

-

1 215

53 253

241

Felles tiltak for fagskoler

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

23 354

-

480

23 834

242

Norges grønne fagskole – Vea

1

Driftsutgifter

31 392

-

100

31 492

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 365

-

47

1 412

253

Folkehøyskoler

70

Tilskudd til folkehøyskoler

1 059 818

-

22 637

1 082 455

71

Tilskudd til Folkehøgskolerådet

5 692

-

122

5 814

72

Tilskudd til Nordiska folkhögskolan

747

-

16

763

254

Studieforbund mv.

70

Tilskudd til studieforbund

72 719

-

1 553

74 272

73

Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner

3 517

-

75

3 592

256

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse

1

Driftsutgifter

433 017

-

4 387

437 404

21

Spesielle driftsutgifter

8 926

-

191

9 117

257

Kompetanseprogrammet

21

Spesielle driftsutgifter

7 442

-

159

7 601

70

Tilskudd, kan overføres

201 253

-

-20 701

180 552

258

Tiltak for livslang læring

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

129 317

-

-32 321

96 996

260

Universiteter og høyskoler

50

Statlige universiteter og høyskoler

40 600 307

-

947 047

41 547 354

70

Private høyskoler

2 201 455

-

47 140

2 248 595

270

Studentvelferd

74

Tilskudd til velferdsarbeid mv.

81 846

-

1 973

83 819

75

Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres

871 368

-

18 612

889 980

271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen

1

Driftsutgifter

115 236

-

4 771

120 007

21

Spesielle driftsutgifter

4 106

-

101

4 207

272

Tiltak for internasjonalisering og høyere utdanning

51

Tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 71

96 547

-

-5 700

90 847

52

Tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 72

263 228

-

20 000

283 228

71

Tilskudd til tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 51

125 868

-

-14 891

110 977

273

Kunnskapssektorens tjenesteleverandør – Sikt

50

Virksomhetskostnader

182 910

-

8 550

191 460

274

Universitetssenteret på Svalbard

70

Tilskudd til Universitetssenteret på Svalbard

158 265

-

3 380

161 645

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

186 077

-

3 842

189 919

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

77 524

-

1 656

79 180

284

De nasjonale forskningsetiske komiteene

1

Driftsutgifter

20 119

-

280

20 399

285

Norges forskningsråd

52

Langsiktig, grunnleggende forskning

1 757 574

-

37 540

1 795 114

53

Sektorovergripende og strategiske satsinger

1 939 694

-

41 430

1 981 124

54

Forskningsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse

787 609

-

16 823

804 432

55

Virksomhetskostnader

744 217

-

25 139

769 356

286

Regionale forskningsfond

60

Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning

122 087

-

2 850

124 937

287

Grunnbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter

57

Grunnbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter

234 990

-

5 067

240 057

288

Internasjonale samarbeidstiltak

21

Spesielle driftsutgifter

48 317

-

1 004

49 321

72

Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner

312 386

-

31 843

344 229

73

EUs rammeprogram for forskning og innovasjon

3 657 681

-

56 212

3 713 893

74

EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett

972 334

-

8 360

980 694

75

UNESCO-kontingent

21 057

-

2 500

23 557

76

UNESCO-formål

4 481

-

96

4 577

289

Vitenskapelige priser

51

Holbergprisen

17 474

-

373

17 847

71

Abelprisen

16 968

-

362

17 330

72

Kavliprisen

11 605

-

248

11 853

Sum endringer Kunnskapsdepartementet

-

1 920 421

300

Kultur- og likestillingsdepartementet

1

Driftsutgifter

184 961

-

1 854

186 815

21

Spesielle driftsutgifter

1 180

-

25

1 205

78

Tilskudd til priser og konkurranser m.m.

10 380

-

222

10 602

79

Til disposisjon

12 200

-

9 561

21 761

315

Frivillighetsformål

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

10 230

-

-4 781

5 449

60

Tilskudd til frivilligsentraler

221 280

-

23 166

244 446

61

Midlertidig tilskuddsordning for frivillige organisasjoner som følge av ekstraordinære strømpriser

770 000

-

-515 000

255 000

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

2 025 000

-

43 252

2 068 252

73

Tilskudd til studieforbund m.m.

171 165

-

3 656

174 821

78

Frivillighetstiltak

21 350

-

5 456

26 806

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

300 000

-

70 808

370 808

86

Idrettstiltak

35 080

-

2 749

37 829

320

Norsk kulturråd

1

Driftsutgifter

199 202

-

1 923

201 125

51

Fond for lyd og bilde

49 080

-

1 048

50 128

55

Norsk kulturfond

936 910

-

20 012

956 922

71

Statsstipend

6 600

-

141

6 741

72

Kunstnerstipend m.m., kan overføres

266 620

-

5 695

272 315

73

Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning

167 330

-

3 574

170 904

74

Tilskudd til organisasjoner og kompetansesentre m.m.

353 405

-

10 848

364 253

75

Tilskudd til litteraturhus, kunstscener og kompanier m.m.

285 415

-

17 546

302 961

322

Bygg og offentlige rom

1

Driftsutgifter

29 491

-

258

29 749

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

41 140

-

860

42 000

50

Kunst i offentlige rom

11 750

-

251

12 001

70

Nasjonale kulturbygg, kan overføres

476 600

-

2 700

479 300

323

Musikk og scenekunst

1

Driftsutgifter

100 556

-

1 333

101 889

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

66 046

-

1 374

67 420

22

Forsvarets musikk

52 745

-

1 127

53 872

60

Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

23 830

-

556

24 386

70

Musikk- og scenekunstinstitusjoner

2 673 595

-

64 606

2 738 201

325

Allmenne kulturformål

1

Driftsutgifter

76 079

-

1 177

77 256

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

28 389

-

606

28 995

52

Norges forskningsråd

15 205

-

325

15 530

71

Kultur som næring

20 940

-

447

21 387

72

Kultursamarbeid i nordområdene

13 130

-

280

13 410

73

Bodø – Europeisk kulturhovedstad 2024

33 000

-

705

33 705

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

97 900

-

2 091

99 991

78

Barne- og ungdomstiltak

60 045

-

18 283

78 328

82

Nobels Fredssenter

35 330

-

755

36 085

86

Talentutvikling

55 235

-

1 180

56 415

326

Språk- og bibliotekformål

1

Driftsutgifter

771 155

-

11 190

782 345

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

17 188

-

367

17 555

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

55 838

-

1 916

57 754

73

Språktiltak

35 365

-

755

36 120

74

Det Norske Samlaget

22 065

-

471

22 536

75

Tilskudd til ordboksarbeid

13 790

-

295

14 085

80

Bibliotek- og litteraturtiltak

96 290

-

2 057

98 347

327

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.

1

Driftsutgifter

78 053

-

944

78 997

21

Spesielle driftsutgifter

4 410

-

94

4 504

70

Utenlandske krigsgraver i Norge

4 095

-

87

4 182

71

Tilskudd til regionale pilegrimssentre

8 630

-

184

8 814

328

Museer m.m.

70

Det nasjonale museumsnettverket

2 299 840

-

89 773

2 389 613

78

Andre museums- og kulturverntiltak

83 375

-

6 281

89 656

329

Arkivformål

1

Driftsutgifter

414 658

-

19 388

434 046

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

4 971

-

106

5 077

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

63 610

-

-7 817

55 793

78

Arkivtiltak

9 610

-

205

9 815

334

Film- og dataspillformål

1

Driftsutgifter

126 449

-

3 258

129 707

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 998

-

149

7 147

50

Filmfondet

625 550

-

11 261

636 811

72

Insentivordningen for film- og serieproduksjoner, kan overføres

39 500

-

844

40 344

73

Regionale filmvirksomheter, kan overføres

114 620

-

2 448

117 068

75

Internasjonale film- og medieavtaler, kan overføres

20 060

-

428

20 488

78

Film- og dataspilltiltak

30 725

-

3 456

34 181

335

Medieformål

1

Driftsutgifter

59 277

-

-1 570

57 707

21

Spesielle driftsutgifter

2 956

-

63

3 019

71

Mediestøtte

461 985

-

9 868

471 853

73

Medietiltak

22 530

-

2 981

25 511

74

Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres

22 240

-

475

22 715

79

Norsk rikskringkasting AS – NRK

6 819 970

-

145 669

6 965 639

337

Kompensasjons- og vederlagsordninger

70

Kompensasjon for kopiering til privat bruk

54 600

-

1 166

55 766

71

Vederlagsordninger mv., kan overføres

260 430

-

5 563

265 993

339

Pengespill, lotterier og stiftelser

1

Driftsutgifter

96 333

-

1 272

97 605

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 282

-

134

6 416

350

Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda

1

Driftsutgifter

26 496

-

266

26 762

351

Likestilling

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

20 659

-

2 441

23 100

70

Tilskudd til likestilling

54 165

-

1 657

55 822

72

Kjønns- og seksualitetsmangfold

37 750

-

-1 194

36 556

73

Likestillingssentre

22 060

-

1 471

23 531

352

Nedsatt funksjonsevne

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71

20 682

-

442

21 124

70

Funksjonshemmedes organisasjoner

253 820

-

5 421

259 241

71

Universell utforming og økt tilgjengelighet, kan nyttes under post 21

32 095

-

686

32 781

72

Funksjonshemmedes levekår og livskvalitet

30 440

-

650

31 090

353

Likestillings- og diskrimineringsombudet

50

Basisbevilgning

50 195

-

1 135

51 330

Sum endringer Kultur- og likestillingsdepartementet

-

127 405

400

Justis- og beredskapsdepartementet

1

Driftsutgifter

518 368

-

4 058

522 426

23

Spesielle driftsutgifter, forskning, evaluering og kunnskapsinnhenting, kan overføres

35 392

-

3 556

38 948

50

Norges forskningsråd

61 432

-

1 312

62 744

70

Overføringer til private

18 811

-

402

19 213

71

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

17 857

-

381

18 238

410

Domstolene

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 1 og kap. 411, post 1

2 840 398

-

110 417

2 950 815

21

Spesielle driftsutgifter

101 354

-

2 165

103 519

22

Vernesaker/sideutgifter, jordskiftedomstoler, kan overføres

2 850

-

61

2 911

411

Domstoladministrasjonen

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 1 og kap. 410, post 1

82 700

-

1 186

83 886

414

Forliksråd og andre domsutgifter

1

Driftsutgifter

284 846

-

32 941

317 787

21

Spesielle driftsutgifter

41 902

-

895

42 797

430

Kriminalomsorgen

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 431, post 1

5 105 958

-

90 602

5 196 560

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under kap. 430, post 1

108 410

-

2 316

110 726

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

46 849

-

13 608

60 457

60

Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres

114 991

-

2 685

117 676

70

Tilskudd

41 172

-

879

42 051

431

Kriminalomsorgsdirektoratet

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 430, post 1

148 125

-

1 511

149 636

432

Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter

1

Driftsutgifter

225 241

-

1 492

226 733

433

Konfliktrådet

1

Driftsutgifter

140 546

-

1 106

141 652

60

Tilskudd til kommuner, kan overføres

10 514

-

245

10 759

70

Tilskudd

27 349

-

584

27 933

440

Politiet

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441, post 1 og kap. 443, post 1

19 520 757

-

856 207

20 376 964

22

Søk etter antatt omkomne, kan overføres

10 142

-

-6 783

3 359

23

Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål

34 800

-

743

35 543

25

Variable utgifter ved ankomst, mottak og retur i politiets utlendingsforvaltning

104 350

-

163 178

267 528

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

80 842

-

8 525

89 367

46

Investeringer i Schengen IKT-systemer, kan overføres

501 084

-

-113 406

387 678

48

Tildeling fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger, kan overføres

14 070

-

-170

13 900

70

Tilskudd

52 402

-

1 119

53 521

71

Tilskudd Justismuseet

8 237

-

176

8 413

73

Internasjonale forpliktelser, mv., kan overføres

657 190

-

-12 700

644 490

74

Midlertidig destruksjonspant for enkelte typer halvautomatiske rifler

1 000

-

1 000

2 000

441

Politidirektoratet

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440, post 1

389 156

-

6 012

395 168

442

Politihøgskolen

1

Driftsutgifter

654 870

-

20 591

675 461

443

Påtalemyndigheten i politiet

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440, post 1

1 432 401

-

19 885

1 452 286

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST)

1

Driftsutgifter

1 298 959

-

29 082

1 328 041

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

95 822

-

77 288

173 110

445

Den høyere påtalemyndighet

1

Driftsutgifter

317 319

-

11 633

328 952

446

Den militære påtalemyndighet

1

Driftsutgifter

9 329

-

864

10 193

448

Grensekommissæren

1

Driftsutgifter

6 104

-

107

6 211

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap

1

Driftsutgifter

1 193 569

-

32 535

1 226 104

21

Spesielle driftsutgifter

24 940

-

533

25 473

22

Spesielle driftsutgifter – Nødnett, kan overføres

529 093

-

11 301

540 394

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

132 415

-

82 844

215 259

70

Overføringer til private

7 278

-

155

7 433

452

Sentral krisehåndtering

1

Driftsutgifter

27 916

-

409

28 325

453

Sivil klareringsmyndighet

1

Driftsutgifter

57 829

-

655

58 484

454

Redningshelikoptertjenesten

1

Driftsutgifter

893 601

-

27 936

921 537

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 867 529

-

-385 531

1 481 998

455

Redningstjenesten

1

Driftsutgifter

138 623

-

2 820

141 443

21

Spesielle driftsutgifter

29 928

-

639

30 567

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

6 522

-

224

6 746

71

Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten

72 832

-

1 556

74 388

72

Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester

127 781

-

2 729

130 510

73

Tilskudd til Redningsselskapet

131 676

-

2 812

134 488

457

Nasjonal sikkerhetsmyndighet

1

Driftsutgifter

429 234

-

6 357

435 591

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

25 990

-

921

26 911

460

Spesialenheten for politisaker

1

Driftsutgifter

61 861

-

659

62 520

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.

1

Driftsutgifter

1 293 172

-

37 440

1 330 612

467

Norsk Lovtidend

1

Driftsutgifter

8 125

-

1 941

10 066

468

Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker

1

Driftsutgifter

22 864

-

215

23 079

469

Vergemålsordningen

1

Driftsutgifter

269 647

-

2 065

271 712

21

Spesielle driftsutgifter

92 239

-

1 970

94 209

470

Fri rettshjelp

1

Driftsutgifter

791 218

-

24 094

815 312

72

Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak

69 265

-

1 479

70 744

471

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning

71

Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning

123 392

-

2 636

126 028

72

Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning

69 143

-

32 334

101 477

73

Stortingets rettferdsvederlagsordning

30 122

-

643

30 765

473

Statens sivilrettsforvaltning

1

Driftsutgifter

78 505

-

760

79 265

70

Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning

430 604

-

9 197

439 801

475

Bobehandling

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

116 704

-

3 554

120 258

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 411

-

180

8 591

480

Svalbardbudsjettet

50

Tilskudd

376 407

-

16 594

393 001

481

Samfunnet Jan Mayen

1

Driftsutgifter

58 120

-

990

59 110

490

Utlendingsdirektoratet

1

Driftsutgifter

1 200 086

-

24 554

1 224 640

21

Spesielle driftsutgifter, asylmottak

1 253 819

-

2 077 867

3 331 686

22

Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse

21 862

-

7 195

29 057

23

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

6 671

-

142

6 813

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

37 783

-

1 296

39 079

46

Investeringer i Schengen IKT-systemer, kan overføres

73 235

-

2 513

75 748

60

Tilskudd til vertskommuner for asylmottak

464 246

-

220 205

684 451

70

Stønader til beboere i asylmottak

205 810

-

488 380

694 190

71

Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i asylmottak, og veiledning for au pairer

8 947

-

4 331

13 278

72

Assistert retur og reintegrering i hjemlandet, kan overføres

25 316

-

7 769

33 085

73

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak

19 903

-

425

20 328

74

Internasjonale forpliktelser, kontingenter mv., kan overføres

56 198

-

1 200

57 398

75

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres

30 293

-

2 857

33 150

76

Internasjonalt migrasjonsarbeid, kan overføres

26 524

-

567

27 091

491

Utlendingsnemnda

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

275 292

-

3 171

278 463

21

Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling, kan nyttes under post 1

7 259

-

156

7 415

Sum endringer Justis- og beredskapsdepartementet

-

4 104 027

500

Kommunal- og distriktsdepartementet

1

Driftsutgifter

442 309

-

9 149

451 458

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

85 641

-

1 829

87 470

23

Husleie for fellesarealer m.m.

123 989

-

2 648

126 637

25

Nytt regjeringskvartal, prosjektstyring, kan overføres

4 259

-

130

4 389

27

Sak- og arkivløsning, kan overføres

40 652

-

1 238

41 890

30

Nytt regjeringskvartal, ombygging av Ring 1, kan overføres

205 000

-

7 034

212 034

50

Forskningsprogrammer

61 830

-

1 321

63 151

70

Diverse formål, kan overføres, kan nyttes under post 21

3 188

-

68

3 256

502

Tariffavtalte avsetninger mv.

72

Pensjonskostnader tjenestemannsorganisasjonene

34 050

-

5 000

39 050

505

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

1

Driftsutgifter

41 000

-

14 000

55 000

90

Utlån, overslagsbevilgning

14 400 000

-

12 100 000

26 500 000

507

Gruppelivsforsikring

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

270 000

-

-30 000

240 000

510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon

1

Driftsutgifter

697 588

-

18 972

716 560

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

71 687

-

1 531

73 218

22

Fellesutgifter

142 771

-

3 049

145 820

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

96 237

-

7 302

103 539

46

Sikringsanlegg og sperresystemer, kan overføres

11 977

-

411

12 388

525

Statsforvalterne

1

Driftsutgifter

1 931 161

-

32 299

1 963 460

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

87 000

-

8 000

95 000

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

2 505 950

-

650 000

3 155 950

36

Kunstnerisk utsmykking, kan overføres

34 000

-

-30 000

4 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

726 500

-

-138 000

588 500

531

Eiendommer til kongelige formål

1

Driftsutgifter

30 129

-

640

30 769

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

39 304

-

1 349

40 653

533

Eiendommer utenfor husleieordningen

1

Driftsutgifter

26 470

-

724

27 194

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

35 000

-

-24 000

11 000

540

Digitaliseringsdirektoratet

1

Driftsutgifter

150 766

-

1 992

152 758

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 683

-

271

12 954

23

Utvikling og forvaltning av nasjonale fellesløsninger, kan overføres

319 870

-

21 832

341 702

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter, kan overføres

123 980

-

-10 500

113 480

26

StimuLab, kan overføres

4 925

-

150

5 075

27

Tilsyn for universell utforming av ikt, kan overføres

26 375

-

803

27 178

71

IT-standardisering

867

-

19

886

541

IT- og ekompolitikk

22

Utvikling, gjennomføring og samordning av IT- og ekompolitikken, kan overføres, kan nyttes under post 70

15 007

-

11 521

26 528

50

Forskningsprogrammer

130 302

-

2 783

133 085

60

Bredbåndsutbygging

362 685

-

8 467

371 152

70

Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, kan nyttes under post 22

39 433

-

842

40 275

542

Internasjonalt samarbeid

70

Internasjonale program, kan overføres

356 897

-

7 623

364 520

543

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

1

Driftsutgifter, kan overføres

244 454

-

3 025

247 479

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

15 607

-

536

16 143

70

Telesikkerhet og -beredskap, kan overføres

182 866

-

-16 094

166 772

71

Funksjonell internettilgang til alle, kan overføres

10 284

-

220

10 504

545

Datatilsynet

1

Driftsutgifter

78 127

-

806

78 933

546

Personvernnemnda

1

Driftsutgifter

2 641

-

16

2 657

553

Regional- og distriktsutvikling

61

Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling

763 728

-

17 830

781 558

63

Interreg og Arktis 2030

101 730

-

2 375

104 105

64

Pilot nærtjenestesentre

-

-

10 000

10 000

65

Omstilling

64 190

-

2 499

66 689

66

Bygdevekstavtaler, kan overføres

25 264

-

590

25 854

69

Mobilisering til forskningsbasert innovasjon

58 503

-

1 366

59 869

71

Investeringstilskudd for store grønne investeringer

100 000

-

2 136

102 136

74

Klynger og innovasjon

54 159

-

1 157

55 316

76

Nordisk og europeisk samarbeid, kan overføres

18 150

-

388

18 538

554

Kompetansesenter for distriktsutvikling

1

Driftsutgifter

33 790

-

319

34 109

73

Merkur, kan overføres

61 310

-

1 310

62 620

560

Samiske formål

50

Samisk språk, kultur og samfunnsliv

592 114

-

12 407

604 521

51

Divvun

8 003

-

171

8 174

55

Samisk høgskole

5 777

-

123

5 900

563

Internasjonalt reindriftssenter

1

Driftsutgifter

6 276

-

67

6 343

567

Nasjonale minoriteter

60

Romer, kan overføres

6 508

-

152

6 660

70

Nasjonale minoriteter, kan overføres

8 430

-

180

8 610

72

Det Mosaiske Trossamfund

10 511

-

225

10 736

73

Kvensk språk og kultur, kan overføres

10 923

-

233

11 156

74

Kultur- og ressurssenter for norske romer

17 168

-

367

17 535

75

Romanifolket/taterne, kan overføres

5 474

-

117

5 591

571

Rammetilskudd til kommuner

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

24 942

-

533

25 475

60

Innbyggertilskudd

156 459 938

-

4 002 060

160 461 998

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner

60

Innbyggertilskudd

42 860 056

-

1 532 600

44 392 656

573

Kommunestruktur

62

Delingskostnader

200 000

-

204 669

404 669

575

Ressurskrevende tjenester

60

Toppfinansieringsordning, overslagsbevilgning

11 658 513

-

197 125

11 855 638

61

Tilleggskompensasjon

82 800

-

1 400

84 200

577

Tilskudd til de politiske partier

1

Driftsutgifter

7 478

-

187

7 665

70

Sentrale organisasjoner

321 133

-

11 859

332 992

71

Kommunale organisasjoner

34 590

-

739

35 329

73

Fylkesorganisasjoner

75 584

-

1 614

77 198

75

Fylkesungdomsorganisasjoner

22 451

-

480

22 931

76

Sentrale ungdomsorganisasjoner

8 927

-

191

9 118

578

Valgdirektoratet

1

Driftsutgifter

114 918

-

2 655

117 573

70

Informasjonstiltak

5 665

-

121

5 786

581

Bolig- og bomiljøtiltak

60

Energitiltak i utleieboliger, omsorgsboliger og sykehjem

160 000

-

103 735

263 735

70

Bostøtte, overslagsbevilgning

4 065 246

-

581 000

4 646 246

76

Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller, kan overføres

87 278

-

180 000

267 278

78

Boligtiltak, kan overføres

15 338

-

464

15 802

79

Heis og tilstandsvurdering, kan overføres

32 368

-

200

32 568

585

Husleietvistutvalget

1

Driftsutgifter

37 754

-

352

38 106

587

Direktoratet for byggkvalitet

1

Driftsutgifter

110 902

-

1 224

112 126

22

Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling, kan overføres

39 130

-

836

39 966

590

Planlegging og byutvikling

65

Områdesatsing i byer, kan overføres

102 390

-

7 390

109 780

71

DOGA

48 021

-

1 026

49 047

72

Bolig- og områdeutvikling i byer, kan overføres

20 863

-

441

21 304

81

Kompetansetiltak, kan overføres

7 251

-

155

7 406

595

Statens kartverk

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 og 45

901 205

-

12 452

913 657

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1 og 45

249 589

-

15 931

265 520

30

Geodesiobservatoriet, kan overføres

9 600

-

329

9 929

Sum endringer Kommunal- og distriktsdepartementet

-

19 594 786

600

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

1

Driftsutgifter

268 234

-

1 263

269 497

601

Utredningsvirksomhet, forskning mv.

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

68 925

-

62

68 987

23

Tiltak for redusert deltid og økt heltidsandel

14 100

-

429

14 529

50

Norges forskningsråd

191 035

-

4 080

195 115

70

Tilskudd

57 160

-

-11 779

45 381

71

Tilskudd til bransjeprogrammer under IA-avtalen mv., kan overføres

70 000

-

1 495

71 495

72

Tilskudd til Senter for seniorpolitikk

17 700

-

378

18 078

73

Tilskudd til trygderettslig/EØS-rettslig forskning og kompetanseutvikling

5 285

-

113

5 398

604

Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 45

166 720

-

3 632

170 352

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 21

169 085

-

5 802

174 887

605

Arbeids- og velferdsetaten

1

Driftsutgifter

12 819 020

-

204 547

13 023 567

21

Spesielle driftsutgifter

36 780

-

786

37 566

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

347 890

-

11 937

359 827

606

Trygderetten

1

Driftsutgifter

104 955

-

4 554

109 509

612

Tilskudd til Statens pensjonskasse

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

9 968 000

-

-144 000

9 824 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

88 000

-

3 000

91 000

621

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering

21

Spesielle driftsutgifter

90 480

-

1 933

92 413

63

Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres

158 490

-

3 700

162 190

70

Frivillig arbeid, kan overføres

132 030

-

2 820

134 850

74

Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv.

14 930

-

319

15 249

634

Arbeidsmarkedstiltak

1

Driftsutgifter

483 630

-

2 940

486 570

21

Forsøk med tilrettelagt videregående opplæring, kan overføres

25 000

-

761

25 761

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

7 137 800

-

417 758

7 555 558

77

Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

1 899 510

-

32 972

1 932 482

78

Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser

79 630

-

1 701

81 331

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

72 040

-

19 639

91 679

635

Ventelønn

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

1 900

-

100

2 000

640

Arbeidstilsynet

1

Driftsutgifter

808 320

-

6 866

815 186

21

Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud

17 280

-

378

17 658

642

Petroleumstilsynet

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

329 055

-

-329 055

0

21

Spesielle driftsutgifter

32 445

-

-32 445

0

643

Statens arbeidsmiljøinstitutt

50

Statstilskudd

163 100

-

3 640

166 740

646

Pionerdykkere i Nordsjøen

71

Oppreisning, kan overføres

-

-

900

900

72

Tilskudd, kan overføres

3 100

-

66

3 166

648

Arbeidsretten, Riksmekleren mv.

1

Driftsutgifter

23 000

-

502

23 502

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1

540

-

12

552

70

Tilskudd til faglig utvikling

2 000

-

43

2 043

660

Krigspensjon

70

Tilskudd, militære, overslagsbevilgning

28 000

-

4 000

32 000

71

Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning

84 000

-

1 000

85 000

665

Pensjonstrygden for fiskere

70

Tilskudd

20 500

-

-20 500

0

666

Avtalefestet pensjon (AFP)

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

3 630 000

-

40 000

3 670 000

667

Supplerende stønad til personer over 67 år og uføre flyktninger

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

435 000

-

50 000

485 000

670

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet

1

Driftsutgifter

353 610

-

9 030

362 640

671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

61 000

-

1 291

62 291

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

45 235

-

1 559

46 794

60

Integreringstilskudd, kan overføres

15 335 940

-

3 069 932

18 405 872

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning

1 411 795

-

-216 780

1 195 015

62

Kommunale integreringstiltak

243 515

-

-2 415

241 100

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

2 485

-

53

2 538

71

Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner

210 060

-

12 992

223 052

72

Kvalifiseringsordninger for tolker

20 220

-

432

20 652

672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

80 810

-

1 702

82 512

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

61 375

-

-22 887

38 488

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

-

-

6 100

6 100

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1 523 885

-

839 190

2 363 075

61

Kompetansekartlegging i mottak før bosetting

785

-

118

903

Sum endringer Arbeids- og inkluderingsdepartementet

-

3 996 666

700

Helse- og omsorgsdepartementet

1

Driftsutgifter

275 587

-

3 399

278 986

701

E-helse, helseregistre mv.

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

239 837

-

5 519

245 356

70

Norsk Helsenett SF

67 901

-

1 450

69 351

71

Medisinske kvalitetsregistre

40 614

-

867

41 481

73

Tilskudd til e-helse i kommunal sektor, kan overføres

20 420

-

-564

19 856

702

Beredskap

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

33 997

-

726

34 723

22

Beredskapslagring legemidler, kan overføres, kan nyttes under post 71

110 600

-

-110 600

0

70

Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

4 357

-

93

4 450

71

Tilskudd beredskapslagring smittevernutstyr, kan overføres, kan nyttes under post 22

153 472

-

3 278

156 750

703

Internasjonalt samarbeid

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 156

-

15 260

27 416

72

Tilskudd til Verdens helseorganisasjon (WHO)

21 103

-

451

21 554

704

Norsk helsearkiv

1

Driftsutgifter

67 175

-

1 028

68 203

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

5 181

-

111

5 292

708

Eldreombudet

1

Driftsutgifter

5 817

-

149

5 966

709

Pasient- og brukerombud

1

Driftsutgifter

82 798

-

1 133

83 931

710

Vaksiner mv.

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

260 294

-

-3 940

256 354

22

Salgs- og beredskapsprodukter m.m., kan overføres

276 986

-

-20 784

256 202

23

Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19, kan overføres

1 819 200

-

-715 343

1 103 857

712

Bioteknologirådet

1

Driftsutgifter

13 329

-

149

13 478

714

Folkehelse

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79

102 802

-

1 596

104 398

22

Gebyrfinansierte ordninger

28 531

-

-1 131

27 400

60

Kommunale tiltak, kan overføres, kan nyttes under post 21

87 930

-

-1 947

85 983

70

Rusmiddeltiltak mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

186 480

-

3 983

190 463

74

Skolefrukt mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

21 648

-

462

22 110

79

Andre tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

88 935

-

3 900

92 835

717

Legemiddeltiltak

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

11 901

-

254

12 155

70

Tilskudd

67 305

-

1 438

68 743

732

Regionale helseforetak

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

19 629

-

419

20 048

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

1 585 946

-

889 760

2 475 706

71

Resultatbasert finansiering, kan overføres

611 983

-

8 254

620 237

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres

70 476 240

-

1 423 629

71 899 869

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

24 904 372

-

503 718

25 408 090

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

18 570 248

-

375 057

18 945 305

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

16 114 074

-

324 902

16 438 976

76

Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

36 779 324

-

496 060

37 275 384

77

Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning

3 624 405

-

165 884

3 790 289

78

Forskning og nasjonale kompetansetjenester, kan overføres

1 385 815

-

29 600

1 415 415

80

Kompensasjon for merverdiavgift, overslagsbevilgning

8 793 773

-

162 215

8 955 988

81

Protonsenter, kan overføres

225 570

-

4 818

230 388

82

Investeringslån, kan overføres

9 850 132

-

1 462 391

11 312 523

86

Driftskreditter

6 459 000

-

1 679 000

8 138 000

733

Habilitering og rehabilitering

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

3 635

-

78

3 713

70

Behandlingsreiser til utlandet

110 650

-

2 363

113 013

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

3 516

-

75

3 591

734

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak

1

Driftsutgifter

84 051

-

115

84 166

21

Spesielle driftsutgifter

15 124

-

323

15 447

70

Hjemhenting ved alvorlig psykisk lidelse mv.

3 128

-

67

3 195

71

Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede

308 821

-

6 596

315 417

72

Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus

13 830

-

295

14 125

737

Historiske pensjonskostnader

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

91 650

-

1 958

93 608

740

Helsedirektoratet

1

Driftsutgifter

1 305 832

-

20 315

1 326 147

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

35 149

-

751

35 900

741

Norsk pasientskadeerstatning

1

Driftsutgifter

236 733

-

3 426

240 159

70

Advokatutgifter

51 488

-

1 100

52 588

71

Særskilte tilskudd

25 668

-

548

26 216

742

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten

1

Driftsutgifter

177 262

-

1 817

179 079

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

16 055

-

386

16 441

744

Direktoratet for e-helse

1

Driftsutgifter

259 036

-

2 913

261 949

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

132 585

-

3 094

135 679

745

Folkehelseinstituttet

1

Driftsutgifter

1 235 942

-

67 130

1 303 072

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

167 779

-

4 178

171 957

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

13 732

-

471

14 203

746

Statens legemiddelverk

1

Driftsutgifter

375 521

-

5 995

381 516

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

32 482

-

755

33 237

747

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet

1

Driftsutgifter

152 240

-

1 378

153 618

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

14 063

-

315

14 378

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 946

-

170

5 116

748

Statens helsetilsyn

1

Driftsutgifter

173 893

-

3 562

177 455

749

Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten

1

Driftsutgifter

42 231

-

673

42 904

761

Omsorgstjeneste

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

167 500

-

20 535

188 035

60

Kommunale kompetansetiltak, kan overføres

9 765

-

228

9 993

61

Vertskommuner

900 719

-

21 028

921 747

63

Investeringstilskudd – rehabilitering, kan overføres, kan nyttes under post 69

1 343 882

-

200 000

1 543 882

65

Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene, overslagsbevilgning

58 879

-

1 375

60 254

67

Utviklingstiltak

88 825

-

2 074

90 899

68

Kompetanse og innovasjon

393 707

-

22 192

415 899

71

Frivillig arbeid mv.

27 994

-

598

28 592

72

Landsbystiftelsen

90 574

-

1 935

92 509

73

Særlige omsorgsbehov

48 272

-

1 031

49 303

75

Andre kompetansetiltak

15 040

-

321

15 361

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

153 079

-

3 270

156 349

762

Primærhelsetjeneste

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

215 951

-

4 518

220 469

60

Forebyggende helsetjenester

463 975

-

10 832

474 807

61

Fengselshelsetjeneste

198 591

-

4 636

203 227

63

Allmennlegetjenester

626 441

-

56 125

682 566

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

80 051

-

1 710

81 761

73

Seksuell helse, kan overføres

62 284

-

1 330

63 614

74

Stiftelsen Amathea

20 470

-

437

20 907

765

Psykisk helse, rus og vold

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

217 166

-

-24 562

192 604

60

Kommunale tjenester, kan overføres

370 942

-

-15 640

355 302

62

Rusarbeid, kan overføres

443 766

-

10 360

454 126

71

Brukere og pårørende, kan overføres

164 511

-

-3 486

161 025

72

Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

512 765

-

43 452

556 217

73

Utviklingstiltak mv.

158 777

-

-3 609

155 168

74

Kompetansesentre, kan overføres

331 163

-

9 573

340 736

75

Vold og traumatisk stress, kan overføres

272 878

-

9 828

282 706

770

Tannhelsetjenester

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

42 047

-

898

42 945

70

Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

425 194

-

-24 918

400 276

780

Forskning

50

Norges forskningsråd mv.

381 211

-

8 142

389 353

781

Forsøk og utvikling mv.

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79

21 986

-

-1 955

20 031

79

Tilskudd, kan nyttes under post 21

57 164

-

1 221

58 385

783

Personell

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

33 894

-

724

34 618

61

Tilskudd til kommuner

218 540

-

5 102

223 642

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

30 073

-

642

30 715

Sum endringer Helse- og omsorgsdepartementet

-

7 217 438

800

Barne- og familiedepartementet

1

Driftsutgifter

158 968

-

1 545

160 513

21

Spesielle driftsutgifter

10 405

-

251

10 656

50

Norges forskningsråd

42 107

-

899

43 006

840

Tiltak mot vold og overgrep

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 og kap. 846, post 62

20 521

-

438

20 959

61

Tilskudd til incest- og voldtektssentre, overslagsbevilgning

115 617

-

2 699

118 316

70

Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under post 21og post 61 og kap. 858, post 1

134 142

-

4 865

139 007

73

Tilskudd til senter for voldsutsatte barn, kan overføres

36 874

-

788

37 662

841

Samliv og konfliktløsning

21

Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse, overslagsbevilgning

12 676

-

271

12 947

22

Opplæring, forskning, utvikling mv.

7 254

-

155

7 409

23

Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning

5 627

-

120

5 747

71

Bidragsforskott

675 000

-

8 350

683 350

842

Familievern

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

384 615

-

3 623

388 238

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

25 266

-

540

25 806

70

Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1

249 439

-

5 328

254 767

844

Kontantstøtte

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

1 216 510

-

-117 410

1 099 100

845

Barnetrygd

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

20 230 000

-

501 857

20 731 857

846

Familie- og oppveksttiltak

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 61,post 62 og post 71

41 545

-

887

42 432

61

Tilskudd til inkludering av barn og unge, kan nyttes under post 71

664 430

-

30 512

694 942

62

Utvikling i kommunene

56 423

-

50 317

106 740

70

Barne- og ungdomsorganisasjoner

179 819

-

3 841

183 660

71

Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

73 036

-

-47 440

25 596

79

Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv., kan overføres

11 292

-

241

11 533

847

EUs ungdomsprogram

1

Driftsutgifter, kan overføres

16 081

-

-414

15 667

848

Barneombudet

1

Driftsutgifter

23 092

-

202

23 294

853

Barneverns- og helsenemndene

1

Driftsutgifter

243 331

-

8 343

251 674

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet

21

Spesielle driftsutgifter

57 021

-

-817

56 204

22

Barnesakkyndig kommisjon

15 072

-

327

15 399

23

Kompetansehevingstiltak i barnevernet, kan nyttes under post 72

56 574

-

-162

56 412

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 000

-

69

2 069

61

Utvikling i kommunene

70 475

-

11 894

82 369

62

Tilskudd til barnevernsfaglig videreutdanning, kan nyttes under post 23

27 420

-

640

28 060

71

Utvikling og opplysningsarbeid mv.

39 204

-

837

40 041

72

Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet, kan overføres, kan nyttes under post 23

119 784

-

1 872

121 656

855

Statlig forvaltning av barnevernet

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 22

4 210 381

-

96 652

4 307 033

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

26 622

-

569

27 191

22

Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1

2 784 766

-

172 730

2 957 496

856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere

1

Driftsutgifter

122 986

-

242 846

365 832

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten

1

Driftsutgifter

613 810

-

6 589

620 399

21

Spesielle driftsutgifter

20 748

-

443

21 191

860

Forbrukerrådet

50

Basisbevilgning

85 889

-

1 966

87 855

51

Markedsportaler

30 277

-

671

30 948

862

Stiftelsen Miljømerking i Norge

70

Driftstilskudd

15 583

-

333

15 916

865

Forbrukerpolitiske tiltak

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 50

2 949

-

63

3 012

50

Forskning og undervisning, kan nyttes under post 21

6 380

-

136

6 516

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

1 730

-

37

1 767

79

EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk, kan overføres

7 093

-

152

7 245

868

Forbrukertilsynet

1

Driftsutgifter

128 388

-

3 967

132 355

880

Den norske kirke

70

Rammetilskudd til Den norske kirke

2 393 344

-

51 120

2 444 464

71

Tilskudd til Sjømannskirken – Norsk kirke i utlandet

112 921

-

2 412

115 333

881

Tilskudd til trossamfunn m.m.

21

Spesielle driftsutgifter

8 632

-

184

8 816

77

Nasjonaljubileet 2030

5 150

-

1 110

6 260

78

Ymse faste tiltak

16 224

-

347

16 571

882

Kirkebygg og gravplasser

60

Rentekompensasjon – kirkebygg, kan overføres

118 744

-

2 772

121 516

61

Tilskudd til fredete og verneverdige kirkebygg, kan overføres

38 945

-

909

39 854

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

13 465

-

288

13 753

Sum endringer Barne- og familiedepartementet

-

1 061 764

900

Nærings- og fiskeridepartementet

1

Driftsutgifter

505 650

-

6 542

512 192

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

66 583

-

-23 431

43 152

22

Nukleære utredninger og prosjektledelse, kan overføres

10 800

-

-10 569

231

25

Drift og forvaltning av kompensasjonsordninger

15 600

-

475

16 075

26

Forvaltning av grunneiendom på Svalbard, kan overføres

11 700

-

356

12 056

51

Tilskudd til Senter for hav og Arktis

5 600

-

120

5 720

71

Miljøtiltak Raufoss

4 100

-

88

4 188

72

Tilskudd til skipsfartsberedskap

3 900

-

83

3 983

73

Tilskudd til Ungt Entreprenørskap Norge

32 400

-

692

33 092

74

Tilskudd til Visit Svalbard AS

3 300

-

70

3 370

75

Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres

19 300

-

1 932

21 232

76

Tilskudd til Standard Norge

44 300

-

946

45 246

77

Tilskudd til tiltak for økt sjømatkonsum, kan overføres

3 100

-

66

3 166

80

Kompensasjonsordning for utgifter til innreisekarantene ved bruk av utenlandsk arbeidskraft

-

-

1 500

1 500

81

Tilskudd til nasjonalt program for leverandørutvikling

9 418

-

201

9 619

85

Midlertidig kompensasjonsordning for foretak med stort omsetningsfall som følge av koronapandemien, overslagsbevilgning

-

-

3 000

3 000

902

Justervesenet

1

Driftsutgifter

128 700

-

6 000

134 700

21

Spesielle driftsutgifter

100

-

2

102

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

9 800

-

336

10 136

903

Norsk akkreditering

1

Driftsutgifter

55 200

-

1 905

57 105

904

Brønnøysundregistrene

1

Driftsutgifter

441 500

-

6 569

448 069

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

56 700

-

4 211

60 911

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

173 850

-

-58 841

115 009

905

Norges geologiske undersøkelse

1

Driftsutgifter

202 500

-

11 958

214 458

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

73 540

-

1 571

75 111

906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard

1

Driftsutgifter

61 850

-

555

62 405

30

Sikrings- og miljøtiltak, kan overføres

11 100

-

381

11 481

31

Miljøtiltak Løkken, kan overføres

6 100

-

211

6 311

32

Miljøtiltak Folldal, kan overføres

16 000

-

549

16 549

907

Norsk nukleær dekommisjonering

1

Driftsutgifter

117 050

-

1 706

118 756

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

395 000

-

-49 963

345 037

30

Opprydding Søve

41 500

-

-30 076

11 424

60

Tilskudd til kommuner

-

-

4 000

4 000

70

Tilskudd til organisasjoner

-

-

1 500

1 500

908

Institutt for energiteknikk

70

Tilskudd til drift av atomanlegg

358 900

-

8 666

367 566

71

Tilskudd til sikring av atomanlegg

19 000

-

8 406

27 406

72

Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur

65 000

-

-43 612

21 388

909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk

73

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning

2 228 000

-

155 000

2 383 000

910

Sjøfartsdirektoratet

1

Driftsutgifter

457 000

-

5 133

462 133

911

Konkurransetilsynet

1

Driftsutgifter

124 050

-

4 280

128 330

70

Tilskudd til konkurransefaglig forskning, kan overføres

2 100

-

45

2 145

912

Klagenemndssekretariatet

1

Driftsutgifter

36 200

-

307

36 507

21

Spesielle driftsutgifter

-

-

565

565

913

Dagligvaretilsynet

1

Driftsutgifter

9 900

-

147

10 047

915

Regelrådet

1

Driftsutgifter

11 400

-

71

11 471

916

Kystverket

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

2 127 350

-

101 238

2 228 588

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

33 700

-

1 026

34 726

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

655 900

-

59 906

715 806

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

196 700

-

6 750

203 450

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

36 100

-

843

36 943

70

Tilskudd til overføring av gods fra vei til sjø, kan overføres

18 300

-

-18 300

0

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres

98 200

-

20 788

118 988

917

Fiskeridirektoratet

1

Driftsutgifter

470 900

-

15 553

486 453

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

121 000

-

25 805

146 805

919

Diverse fiskeriformål

61

Tilskudd til kommunale ungdomsfiskeprosjekt

2 000

-

1 000

3 000

71

Tilskudd til velferdsstasjoner

2 500

-

53

2 553

77

Tilskudd til kystrekeflåten

21 000

-

2 449

23 449

920

Norges forskningsråd

50

Tilskudd til næringsrettet forskning

1 563 755

-

38 187

1 601 942

51

Tilskudd til marin og maritim forskning

590 900

-

12 621

603 521

922

Romvirksomhet

50

Norsk Romsenter

91 750

-

2 474

94 224

70

Kontingent i European Space Agency (ESA)

219 200

-

24 700

243 900

71

Internasjonal romvirksomhet

536 400

-

49 650

586 050

72

Nasjonale følgemidler, kan overføres

22 800

-

487

23 287

73

EUs romprogrammer

572 000

-

259 100

831 100

74

Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter, kan overføres

127 000

-

2 713

129 713

95

Egenkapital Space Norway AS

346 919

-

138 600

485 519

923

Havforskningsinstituttet

1

Driftsutgifter

587 000

-

9 616

596 616

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

429 455

-

9 858

439 313

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

217 700

-

534

218 234

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

30 600

-

-3 450

27 150

924

Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer

70

Tilskudd

323 400

-

305 508

628 908

926

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy

1

Driftsutgifter

194 450

-

49 361

243 811

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

191 200

-

4 403

195 603

928

Annen marin forskning og utvikling

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

35 900

-

5 767

41 667

50

Tilskudd til Veterinærinstituttet

72 600

-

1 823

74 423

72

Tilskudd til Nofima AS

99 600

-

2 127

101 727

930

Design og arkitektur Norge

70

Tilskudd

23 300

-

498

23 798

935

Patentstyret

1

Driftsutgifter

298 510

-

15 508

314 018

936

Klagenemnda for industrielle rettigheter

1

Driftsutgifter

8 360

-

68

8 428

940

Internasjonaliseringstiltak

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 200

-

325

15 525

70

Eksportfremmetiltak

46 700

-

997

47 697

950

Forvaltning av statlig eierskap

72

Tilskudd til pensjonsforpliktelser, Mantena AS

50 000

-

-3 632

46 368

952

Investinor AS

70

Forvaltningskostnader for særskilte oppdrag

8 000

-

171

8 171

954

Petoro AS

70

Tilskudd til administrasjon

372 300

-

7 952

380 252

Sum endringer Nærings- og fiskeridepartementet

-

1 176 730

1100

Landbruks- og matdepartementet

1

Driftsutgifter

170 617

-

1 981

172 598

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 280

-

273

15 553

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – ordinære forvaltningsorganer, kan overføres, kan nyttes under post 50

2 720

-

93

2 813

50

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – forvaltningsorganer med særskilte fullmakter

286

-

6

292

1112

Veterinærinstituttet

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap

106 696

-

2 690

109 386

1115

Mattilsynet

1

Driftsutgifter

1 457 767

-

18 255

1 476 022

22

Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser

13 185

-

299

13 484

71

Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning

14 193

-

30 000

44 193

1136

Norsk institutt for bioøkonomi

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap

253 743

-

11 220

264 963

1137

Forskning og innovasjon

50

Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd

195 906

-

4 184

200 090

51

Grunnbevilgninger m.m., Norges forskningsråd

198 840

-

4 247

203 087

70

Innovasjonsaktivitet m.m., kan overføres

2 759

-

59

2 818

1138

Støtte til organisasjoner m.m.

70

Støtte til organisasjoner

40 640

-

868

41 508

71

Internasjonalt skogpolitisk samarbeid – organisasjoner og prosesser, kan overføres

1 335

-

29

1 364

72

Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk

6 311

-

135

6 446

73

Nasjonalt senter for fjellandbruk

4 000

-

85

4 085

74

Opplysningstiltak landbruket

-

-

1 000

1 000

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer

21

Spesielle driftsutgifter, Svalbard globale frøhvelv

11 150

-

340

11 490

50

Miljøregistreringer i skog

4 550

-

97

4 647

70

Tilskudd til bevaring og bærekraftig bruk av husdyr-, plante- og skogtregenetiske ressurser, kan overføres

7 040

-

150

7 190

71

Tilskudd til genressursforvaltning og miljøtiltak, kan overføres

8 626

-

184

8 810

1141

Høstbare viltressurser – jegerprøve, tilskudd til organisasjoner m.m.

75

Organisasjoner – høstbare viltressurser

8 876

-

190

9 066

1142

Landbruksdirektoratet

1

Driftsutgifter

245 034

3 000

8 429

256 463

21

Spesielle driftsutgifter, beredskapslagring av korn

20 000

-

609

20 609

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

12 051

-

-386

11 665

50

Arealressurskart

7 583

-

162

7 745

60

Tilskudd til veterinærdekning

184 229

-

4 301

188 530

70

Tilskudd til fjellstuer

815

-

17

832

71

Tiltak for bærekraftig reindrift, kan overføres

4 992

-

107

5 099

75

Stønad til jordbruks- og veksthusnæringen for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning

1 124 000

-

-598 900

525 100

77

Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold, kan overføres

470 000

-

11

470 011

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket

51

Tilskudd til Utviklingsfondet for skogbruket

4 943

-

106

5 049

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket, kan overføres

51 174

-

1 093

52 267

73

Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres

55 852

-

1 193

57 045

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 800

-

10

15 810

1151

Til gjennomføring av reindriftsavtalen

51

Tilskudd til Reindriftens utviklingsfond

59 700

6 957

-

66 657

75

Kostnadssenkende og direkte tilskudd, kan overføres

108 700

-9 292

-

99 408

79

Velferdsordninger, kan overføres

4 300

-665

-

3 635

1152

Bionova

50

Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket

87 540

-

1 870

89 410

1161

Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn

70

Tilskudd til Statskog SFs myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver

14 946

-

319

15 265

75

Tilskudd til oppsyn i statsallmenninger

16 964

-

362

17 326

Sum endringer Landbruks- og matdepartementet

0

-504 312

1300

Samferdselsdepartementet

1

Driftsutgifter

171 700

-

9 608

181 308

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

30 200

-

645

30 845

71

Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv.

77 800

-

1 662

79 462

72

Tilskudd til samferdselsberedskap

3 000

-

-3 000

0

1301

Forskning og utvikling mv.

21

Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv.

11 200

-

-3 761

7 439

50

Samferdselsforskning, kan overføres

139 200

-

2 973

142 173

70

Pilotprosjekter for utslippsfrie anleggsplasser

63 800

-

1 363

65 163

1310

Flytransport

70

Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres

942 100

-

20 123

962 223

1311

Tilskudd til regionale flyplasser

72

Tilskudd til dekking av tap

-

-

7 927

7 927

1313

Luftfartstilsynet

1

Driftsutgifter

286 500

-

5 751

292 251

1314

Statens havarikommisjon

1

Driftsutgifter

90 100

-

1 376

91 476

1315

Tilskudd til Avinor AS

71

Tilskudd til pålagte oppgaver, kan overføres

1 660 000

-

-514 544

1 145 456

1320

Statens vegvesen

1

Driftsutgifter

4 233 100

-

466 041

4 699 141

22

Drift og vedlikehold av riksveier, kan overføres, kan nyttes under post 29 og post 30

9 361 400

-

1 237 317

10 598 717

28

Trafikant- og kjøretøytilsyn, kan overføres

2 292 300

-

81 269

2 373 569

29

OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 30

3 020 000

-

95 742

3 115 742

30

Riksveiinvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 22 og post 29 og kap. 1332, post 66

10 114 000

-

351 341

10 465 341

64

Utbedring på fylkesveier for tømmertransport, kan overføres

21 000

-

-6 510

14 490

65

Tilskudd til fylkesveier, kan overføres

389 600

-

9 096

398 696

66

Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer, kan overføres

22 100

-

516

22 616

72

Tilskudd til riksveiferjedriften, kan overføres

3 146 600

-

67 209

3 213 809

73

Tilskudd for reduserte bompengetakster utenfor byområdene

647 700

-

13 834

661 534

1321

Nye Veier AS

70

Tilskudd til Nye Veier AS

6 103 100

-

130 357

6 233 457

1323

Vegtilsynet

1

Driftsutgifter

19 400

-

250

19 650

1330

Særskilte transporttiltak

60

Utvidet TT-ordning for brukere med særskilte behov, kan overføres

316 500

-

7 389

323 889

76

Reiseplanlegger og elektronisk billettering, kan overføres

82 800

-

1 769

84 569

77

Kjøp av tjenester fra Entur AS

20 000

-

427

20 427

78

Tettere samarbeid om data

30 400

-

649

31 049

1332

Transport i byområder mv.

63

Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, kan overføres

2 145 000

-

-409 922

1 735 078

65

Konkurransen Smartere transport, kan overføres

11 100

-

259

11 359

66

Tilskudd til byområder, kan overføres

3 302 300

-

110 096

3 412 396

1352

Jernbanedirektoratet

1

Driftsutgifter

367 200

-

5 728

372 928

21

Spesielle driftsutgifter – utredninger, kan overføres

135 900

-

2 903

138 803

70

Kjøp av persontransport med tog, kan overføres, kan nyttes under post 71

5 207 100

-

111 220

5 318 320

71

Kjøp av infrastrukturtjenester – drift og vedlikehold, kan nyttes under post 70

7 838 800

-

167 431

8 006 231

73

Kjøp av infrastrukturtjenester – investeringer, kan nyttes under post 74

17 482 500

-

373 413

17 855 913

74

Tilskudd til togmateriell mv., kan overføres

201 200

-

-64 803

136 397

75

Tilskudd til godsoverføring fra vei til jernbane

94 900

-

2 027

96 927

76

Tilskudd til kulturminner i jernbanesektoren

25 000

-

2 534

27 534

1354

Statens jernbanetilsyn

1

Driftsutgifter

101 000

-

2 061

103 061

1356

Bane NOR SF

95

Kapitalinnskudd

-

-

200 110

200 110

1370

Posttjenester

70

Kjøp av posttjenester, kan overføres

1 260 600

-

106 000

1 366 600

Sum endringer Samferdselsdepartementet

-

2 595 876

1400

Klima- og miljødepartementet

1

Driftsutgifter

304 294

-

-11 230

293 064

21

Spesielle driftsutgifter

72 636

-

5 167

77 803

50

Helhetlig profilering, grønne løsninger

10 757

-

230

10 987

70

Frivillige klima- og miljøorganisasjoner samt klima- og miljøstiftelser

53 907

-

1 151

55 058

71

Internasjonale organisasjoner

91 334

-

1 951

93 285

74

Tilskudd til AMAP, kan overføres

5 447

-

116

5 563

76

Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres

99 013

-

-4 585

94 428

1410

Kunnskap om klima og miljø

21

Miljødata

398 462

-

8 149

406 611

23

Mareano, kan overføres

64 121

-

1 370

65 491

50

Grunnbevilgninger under Norges forskningsråd til miljøforskningsinstituttene

227 547

-

4 860

232 407

51

Forskningsprogrammer under Norges forskningsråd

393 720

-

6 865

400 585

53

Internasjonalt samarbeid om klima- og miljøkunnskap

7 532

-

161

7 693

70

Nasjonale oppgaver ved miljøforskningsinstituttene

43 613

-

932

44 545

72

Tilskudd til NORCE – Senter for biosikkerhet

5 602

-

120

5 722

1411

Artsdatabanken

1

Driftsutgifter

38 693

-

280

38 973

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

10 938

-

234

11 172

70

Tilskudd til å styrke kunnskap om og formidling av naturmangfoldet, kan overføres, kan nyttes under post 21

30 929

-

661

31 590

1412

Meteorologiformål

50

Meteorologisk institutt

367 315

-

8 369

375 684

70

Internasjonale samarbeidsprosjekter

137 388

-

2 100

139 488

1420

Miljødirektoratet

1

Driftsutgifter

767 880

-

9 822

777 702

21

Spesielle driftsutgifter

621 089

-

19 656

640 745

23

Oppdrags- og gebyrrelatert virksomhet, kan overføres

150 261

-

3 204

153 465

30

Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder, kan overføres

21 309

-

731

22 040

31

Tiltak i verneområder og annen natur, inkludert restaureringstiltak, kan overføres

158 509

-

5 439

163 948

32

Statlige erverv, vern av naturområder, kan overføres

439 344

-

15 076

454 420

37

Skogplanting, videreføring av pilotprosjekt for stedegne treslag, kan overføres

5 120

-

-4 944

176

39

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 69 og 79

12 483

-

428

12 911

60

Tilskudd til ivaretakelse av naturmangfold i kommuneplanlegging

3 026

-

71

3 097

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning, kan overføres

296 528

-

6 923

303 451

62

Tilskudd til grønn skipsfart, kan overføres

40 523

-

946

41 469

63

Returordning for kasserte fritidsbåter

319

-

7

326

64

Skrantesykeprøver fra fallvilt

1 200

-

28

1 228

66

Tilskudd til kommuner for å bedre tilgangen til strandsonen langs Oslofjorden

3 000

-

70

3 070

69

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79

138 762

-

40 440

179 202

73

Tilskudd til rovvilttiltak, kan overføres

64 751

-

11 383

76 134

75

Utbetaling for vrakpant og tilskudd til kjøretøy og fritidsbåter, overslagsbevilgning

528 000

-

-63 000

465 000

76

Refusjonsordninger, overslagsbevilgning

267 500

-

6 800

274 300

77

Diverse organisasjoner og stiftelser m.m.

14 357

-

307

14 664

78

Friluftsformål, kan overføres

192 299

-

4 107

196 406

79

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 69

462

-

10

472

80

Tilskudd til tiltak for å ta vare på natur, kan overføres

127 364

-

1 720

129 084

81

Verdiskaping basert på naturarven, kan overføres

12 400

-

265

12 665

84

Internasjonalt samarbeid

5 971

-

128

6 099

85

Besøkssenter for natur og verdensarv, kan overføres

102 761

-

2 195

104 956

1422

Miljøvennlig skipsfart

21

Spesielle driftsutgifter

8 486

-

181

8 667

70

Tilskudd til private, kan nyttes under post 21

33 962

-

725

34 687

1423

Radioaktiv forurensning i det ytre miljø

1

Driftsutgifter

37 650

-

593

38 243

1424

Senter mot marin forsøpling

1

Driftsutgifter

24 006

-

347

24 353

21

Spesielle driftsutgifter

1 026

-

22

1 048

71

Marin forsøpling, kan overføres

30 417

-

650

31 067

1425

Fisketiltak

70

Tilskudd til fiskeformål, kan overføres

17 165

-

-2 433

14 732

1428

Enova SF

50

Overføring til Klima- og energifondet

5 436 183

-

101 375

5 537 558

1429

Riksantikvaren

1

Driftsutgifter

153 620

-

5 341

158 961

21

Spesielle driftsutgifter

31 977

-

9

31 986

22

Flerårige prosjekter kulturminneforvaltning, kan overføres

30 361

-

5

30 366

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner, kan overføres

39 026

-

834

39 860

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljøer og kulturlandskap, kan overføres

142 759

-

3 049

145 808

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring, kan overføres

59 072

-

3 565

62 637

1432

Norsk kulturminnefond

50

Til disposisjon for kulturminnetiltak

124 638

-

2 578

127 216

1471

Norsk Polarinstitutt

1

Driftsutgifter

243 751

-

3 270

247 021

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

113 866

-

6 106

119 972

50

Stipend

561

-

12

573

1472

Svalbards miljøvernfond

50

Overføringer til Svalbards miljøvernfond

13 000

-

2 000

15 000

1473

Kings Bay AS

70

Tilskudd

64 995

-

1 388

66 383

1474

Fram – Nordområdesenter for klima- og miljøforskning

50

Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 70

25 020

-

534

25 554

70

Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 50

29 001

-

619

29 620

1481

Klimakvoter

1

Driftsutgifter, kan overføres

2 649

-

81

2 730

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

1

Driftsutgifter

101 540

-

1 761

103 301

Sum endringer Klima- og miljødepartementet

-

221 325

1600

Finansdepartementet

1

Driftsutgifter

423 537

-

2 638

426 175

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

96 382

-

-24 893

71 489

70

Forskning på og allmennopplysning om finansmarkedet

14 300

-

305

14 605

1602

Finanstilsynet

1

Driftsutgifter

464 518

-

6 435

470 953

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

36 000

-

1 235

37 235

1605

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring

1

Driftsutgifter

909 884

-

11 548

921 432

22

Opplæringskontoret OK stat

11 200

-

239

11 439

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

17 900

-

614

18 514

1610

Tolletaten

1

Driftsutgifter

1 697 395

-

79 644

1 777 039

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

134 800

-

39 625

174 425

1618

Skatteetaten

1

Driftsutgifter

7 379 848

-

123 287

7 503 135

21

Spesielle driftsutgifter

222 400

-

-72 650

149 750

22

Større IT-prosjekter, kan overføres

549 400

-

-119 586

429 814

23

Spesielle driftsutgifter, a-ordningen

100 088

-

2 212

102 300

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

146 300

-

5 020

151 320

50

Skatte- og avgiftsforskning

6 400

-

137

6 537

1619

Skatteklagenemnda

1

Driftsutgifter

73 803

-

271

74 074

1620

Statistisk sentralbyrå

1

Driftsutgifter

691 423

-

5 127

696 550

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

219 308

-

4 907

224 215

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

3 700

-

127

3 827

1632

Kompensasjon for merverdiavgift

61

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning

30 200 000

-

705 058

30 905 058

72

Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning

2 500 000

-

53 398

2 553 398

1633

Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

9 300 000

-

700 000

10 000 000

1634

Kompensasjon for inntektssvikt som følge av virusutbruddet

70

Tilskudd til støtteberettigete virksomheter

-

-

1 000

1 000

71

Kompensasjonsordning for arbeidsgivere i tiltakssonen og på Svalbard

-

-

100

100

72

Støtte for å ta permitterte tilbake i jobb

-

-

500

500

73

Lønnsstøtte til foretak rammet av smitteverntiltak

-

-

5 000

5 000

1645

Statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter

23

Spesielle driftsutgifter til administrasjon av statlig garantiordning for små og mellomstore bedrifter

4 000

-

85

4 085

1650

Statsgjeld, renter mv.

89

Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

11 529 700

-

-694 300

10 835 400

1651

Statsgjeld, avdrag og innløsning

98

Avdrag på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

78 457 000

-

16 000 000

94 457 000

Sum endringer Finansdepartementet

-

16 837 083

1700

Forsvarsdepartementet

1

Driftsutgifter

671 512

-

15 668

687 180

21

Spesielle driftsutgifter, overslagsbevilgning

144 941

-

3 096

148 037

22

IKT-virksomhet, kan overføres

531 645

-

120 690

652 335

43

Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres

5 991

-

-1 812

4 179

52

Overføringer til statlige forvaltningsorganer

4 300

-

15 092

19 392

60

Overføringer til kommuner og fylkeskommuner

1 550

-

15 036

16 586

71

Overføringer til andre, kan overføres

82 210

-

1 756

83 966

73

Forskning og utvikling, kan overføres

96 097

-

2 853

98 950

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter, kan overføres

653 361

-

21 162

674 523

79

Militær støtte til Ukraina, kan overføres, kan nyttes under kap. 1710, post 1 og 47, kap. 1720, post 1 og kap. 1760, post 1 og 45

572 000

4 373 000

-1 872 184

3 072 816

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

1

Driftsutgifter, kan overføres

5 505 151

-

546 145

6 051 296

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres

3 993 600

-

18 912

4 012 512

1716

Forsvarets forskningsinstitutt

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

252 010

-

14 244

266 254

1720

Forsvaret

1

Driftsutgifter

35 432 556

347 000

1 449 374

37 228 930

71

Overføringer til andre, kan overføres

44 305

-

-3 122

41 183

1735

Etterretningstjenesten

21

Spesielle driftsutgifter

2 955 881

-

85 206

3 041 087

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45

2 106 718

14 000

145 149

2 265 867

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres

147 690

-

4 638

152 328

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

21 296 264

-

1 495 497

22 791 761

75

Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 44

123 208

-

2 632

125 840

1791

Redningshelikoptertjenesten

1

Driftsutgifter

703 934

-

42 844

746 778

Sum endringer Forsvarsdepartementet

4 734 000

2 122 876

1800

Olje- og energidepartementet

1

Driftsutgifter

210 637

-

9 374

220 011

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 50, 71 og 72

36 000

-

2 769

38 769

50

Overføring til andre forvaltningsorganer, kan overføres, kan nyttes under post 72

5 000

-

107

5 107

71

Norsk Oljemuseum

15 300

-

327

15 627

72

Tilskudd til petroleums- og energiformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

4 000

-

85

4 085

1810

Oljedirektoratet

1

Driftsutgifter

329 000

-

5 855

334 855

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

105 000

-

86 943

191 943

1812

Petroleumstilsynet

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

-

-

333 730

333 730

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

-

-

33 145

33 145

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

1

Driftsutgifter

724 500

-

14 699

739 199

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

75 500

-

1 613

77 113

22

Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 45, 60 og 72

255 500

-

56 329

311 829

26

Reguleringsmyndigheten for energi

67 500

-

2 297

69 797

62

Tilbakeføring av produksjonsavgift fra landbasert vindkraft

82 500

-

-12 263

70 237

75

Stønad til husholdninger for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning

44 700 000

-

-26 700 000

18 000 000

76

Stønad til husholdninger av nærvarmeanlegg, kan overføres

-

-

60 000

60 000

1850

Klima, industri og teknologi

50

Forskning og teknologiutvikling for fremtidens energisystem

993 500

-

13 374

1 006 874

70

Gassnova SF

97 500

-

7 083

104 583

75

Norwegian Energy Partners

34 500

-

737

35 237

Sum endringer Olje- og energidepartementet

-

-26 083 796

2309

Tilfeldige utgifter

1

Driftsutgifter

8 780 400

-

-2 000 000

6 780 400

Sum endringer Ymse

-

-2 000 000

2410

Statens lånekasse for utdanning

1

Driftsutgifter

418 306

-

6 300

424 606

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

15 610

-

20 536

36 146

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

8 700 408

-

-246 633

8 453 775

70

Utdanningsstipend, overslagsbevilgning

3 857 257

-

-52 448

3 804 809

71

Andre stipend, overslagsbevilgning

555 604

-

14 507

570 111

72

Rentestøtte, overslagsbevilgning

2 727 801

-

-82 768

2 645 033

73

Avskrivninger, overslagsbevilgning

918 015

-

-33 053

884 962

74

Tap på utlån

415 500

-

-55 000

360 500

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

38 153 436

-

-1 156 262

36 997 174

2412

Husbanken

1

Driftsutgifter

360 661

-

4 361

365 022

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

11 810

-

252

12 062

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

63 528

-

2 180

65 708

2421

Innovasjon Norge

50

Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

833 650

-

17 806

851 456

70

Basiskostnader

169 500

-

8 984

178 484

71

Innovative næringsmiljøer, kan overføres

115 500

-

-77 533

37 967

74

Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres

541 500

-

11 566

553 066

75

Grønn plattform, kan overføres, kan nyttes under post 50, 71 og 76

207 900

-

4 441

212 341

76

Miljøteknologi, kan overføres

400 846

-

93 577

494 423

2426

Siva SF

70

Tilskudd

11 600

-

963

12 563

71

Tilskudd til testfasiliteter

188 300

-

4 022

192 322

Sum endringer Statsbankene

-

-1 514 202

2440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten

30

Investeringer

28 300 000

-

-1 300 000

27 000 000

Sum endringer Statlig petroleumsvirksomhet

-

-1 300 000

2445

Statsbygg

24

Driftsresultat

-324 596

-

-44 247

-368 843

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

262 700

-

-140 000

122 700

33

Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

6 139 450

-

-600 000

5 539 450

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

326 266

-

11 195

337 461

49

Kjøp av eiendommer, kan overføres

805 976

-

27 656

833 632

2460

Eksportfinansiering Norge

24

Driftsresultat

97 286

-

2 499

99 785

25

Forvaltning av midlertidig lånegarantiordning ifm. krigen i Ukraina

500

-

15

515

90

Utbetaling ifølge trekkfullmakt – alminnelig garantiordning

1 000 000

-

-600 000

400 000

2470

Statens pensjonskasse

24

Driftsresultat

-15 000

-

-

-15 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

140 945

-

29 836

170 781

Sum endringer Statens forvaltningsbedrifter

-

-1 313 046

2530

Foreldrepenger

70

Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning

24 690 000

-

-1 090 000

23 600 000

71

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning

750 000

-

-42 163

707 837

72

Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning

610 000

-

5 000

615 000

73

Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning

41 000

-

-1 000

40 000

2541

Dagpenger

70

Dagpenger, overslagsbevilgning

9 361 800

-

-31 800

9 330 000

2542

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.

70

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning

755 000

-

-20 000

735 000

2620

Stønad til enslig mor eller far

70

Overgangsstønad, overslagsbevilgning

1 520 000

-

20 000

1 540 000

72

Stønad til barnetilsyn til enslig mor eller far i arbeid, overslagsbevilgning

104 000

-

-13 800

90 200

73

Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning

15 000

-

4 200

19 200

2650

Sykepenger

70

Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning

45 780 000

-

4 640 000

50 420 000

71

Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning

1 470 000

-

80 000

1 550 000

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

1 731 000

-

499 000

2 230 000

75

Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning

2 729 000

-

131 000

2 860 000

76

Tilskudd til ekspertbistand og kompetansetiltak for sykmeldte, kan overføres

105 300

-

-7 751

97 549

2651

Arbeidsavklaringspenger

70

Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning

35 943 000

-

3 287 000

39 230 000

71

Tilleggsstønad, overslagsbevilgning

166 000

-

-19 300

146 700

72

Legeerklæringer

460 000

-

-5 000

455 000

2655

Uførhet

70

Uføretrygd, overslagsbevilgning

118 400 000

-

375 000

118 775 000

75

Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning

76 000

-

8 000

84 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning

34 000

-

-1 000

33 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

70

Grunnstønad, overslagsbevilgning

1 585 000

-

55 000

1 640 000

71

Hjelpestønad, overslagsbevilgning

1 820 000

-

83 000

1 903 000

72

Stønad til servicehund

9 390

-

100

9 490

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

117 000

-

3 300

120 300

74

Tilskudd til biler

750 000

-

40 100

790 100

75

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler

4 040 000

-

-9 100

4 030 900

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

355 000

-

15 700

370 700

77

Ortopediske hjelpemidler

2 070 000

-

73 200

2 143 200

78

Høreapparater

915 000

-

-24 700

890 300

79

Aktivitetshjelpemidler til personer over 26 år

56 780

-

1 213

57 993

2670

Alderdom

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning

88 390 000

-

1 940 000

90 330 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

178 030 000

-

4 040 000

182 070 000

72

Inntektspensjon, overslagsbevilgning

15 610 000

-

270 000

15 880 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning

7 592 000

-

208 000

7 800 000

2680

Etterlatte

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning

1 150 000

-

20 000

1 170 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

840 000

-

15 000

855 000

72

Særtillegg, overslagsbevilgning

92 000

-

-1 000

91 000

2686

Stønad ved gravferd

70

Stønad ved gravferd, overslagsbevilgning

295 000

-

4 800

299 800

2711

Spesialisthelsetjeneste mv.

70

Spesialisthjelp

2 607 400

-

2 600

2 610 000

71

Psykologhjelp

418 000

-

1 000

419 000

72

Tannbehandling

2 550 000

-

84 466

2 634 466

76

Private laboratorier og røntgeninstitutt

1 198 500

-

27 099

1 225 599

2751

Legemidler mv.

70

Legemidler

12 825 500

-

72 000

12 897 500

72

Medisinsk forbruksmateriell

2 188 000

-

32 000

2 220 000

2752

Refusjon av egenbetaling

72

Egenandelstak

8 114 000

-

-78 900

8 035 100

2755

Helsetjenester i kommunene mv.

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71

524 000

-

-40 000

484 000

70

Allmennlegehjelp

7 046 750

-

-505 050

6 541 700

71

Fysioterapi, kan nyttes under post 62

1 474 400

-

-24 400

1 450 000

72

Jordmorhjelp

85 000

-

-3 000

82 000

73

Kiropraktorbehandling

215 000

-

-1 000

214 000

75

Logopedisk og ortoptisk behandling

240 000

-

40 000

280 000

2756

Andre helsetjenester

70

Helsetjenester i annet EØS-land

15 000

-

320

15 320

71

Helsetjenester i utlandet mv.

455 000

-

-45 282

409 718

72

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

275 000

-

5 874

280 874

2790

Andre helsetiltak

70

Bidrag

242 000

-

2 051

244 051

Sum endringer Folketrygden

-

14 121 777

Sum endringer utgifter

17 234 000

44 934 369

Herav 90–99 poster

-

26 682 448

Vedlegg 2
Endringer etter saldert budsjett, inntekter

1 000 kroner

Kap.

Post

Formål

Saldert budsjett

Endringer foreslått i perioden

Endringer foreslått i denne proposisjonen

Status etter endringen

3041

Stortinget

1

Salgsinntekter

5 700

-

-700

5 000

3100

Utenriksdepartementet

2

Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene

170 000

-

80 000

250 000

3225

Tiltak i grunnopplæringen

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

76 128

-

151 223

227 351

3230

Statlig spesialpedagogisk tjeneste

1

Inntekter ved oppdrag

25 750

-

449

26 199

3288

Internasjonale samarbeidstiltak

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

16 414

-

2 000

18 414

3350

Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda

85

Tvangsmulkt

-

-

1 000

1 000

3400

Justis- og beredskapsdepartementet

1

Diverse inntekter

6 073

-

-500

5 573

3440

Politiet

6

Gebyr – utlendingssaker

304 187

-

108 400

412 587

8

Refusjoner fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger

94 100

-

8 800

102 900

3442

Politihøgskolen

2

Diverse inntekter

17 147

-

11 000

28 147

3453

Sivil klareringsmyndighet

1

Gebyr

1 750

-

-1 750

0

3490

Utlendingsdirektoratet

1

Assistert retur fra Norge for asylsøkere med avslag, ODA-godkjente utgifter

2 763

-

-214

2 549

3

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter

54 546

-

-1 337

53 209

4

Asylmottak, ODA-godkjente utgifter

1 260 456

-

2 686 609

3 947 065

6

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter

18 715

-

425

19 140

7

Tolk og oversettelse, ODA-godkjente utgifter

20 769

-

3 014

23 783

8

Internasjonalt migrasjonsarbeid og reintegrering i hjemlandet, ODA-godkjente utgifter

28 167

-

12 117

40 284

3505

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

1

Gebyrinntekter, lån

37 000

-

14 000

51 000

90

Tilbakebetaling av lån

8 100 000

-

-300 000

7 800 000

3595

Statens kartverk

1

Gebyrinntekter tinglysing

488 000

-

-25 000

463 000

2

Salg og abonnement m.m.

122 302

-

10 600

132 902

3634

Arbeidsmarkedstiltak

85

Innfordring av feilutbetalinger, arbeidsmarkedstiltak

5 000

-

5 000

10 000

3635

Ventelønn mv.

1

Refusjon statlig virksomhet mv.

1 900

-

100

2 000

3640

Arbeidstilsynet

10

Gebyr, godkjenningsordning innkvartering mv.

-

-

280

280

3642

Petroleumstilsynet

2

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet

8 475

-

-8 475

0

3

Gebyr tilsyn

82 215

-

-82 215

0

3672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

39 415

-

619

40 034

3700

Helse- og omsorgsdepartementet

3

Refusjon fra Utenriksdepartementet av ODA-godkjente utgifter

-

-

200 000

200 000

3710

Vaksiner mv.

3

Vaksinesalg

279 686

-

-35 500

244 186

3714

Folkehelse

4

Gebyrinntekter

13 040

-

-2 000

11 040

3740

Helsedirektoratet

5

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

87 000

-

-15 000

72 000

3841

Samliv og konfliktløsning

70

Refusjon fra bidragspliktige

190 000

-

-2 000

188 000

3855

Statlig forvaltning av barnevernet

60

Kommunale egenandeler

2 566 885

-

-165 000

2 401 885

3856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

121 979

-

226 229

348 208

60

Kommunale egenandeler

-

-

2 700

2 700

3900

Nærings- og fiskeridepartementet

3

Inntekter fra forvaltning av grunneiendom på Svalbard

11 700

-

17 300

29 000

70

Garantipremie fra garantiordning luftfart

39 000

-

-38 500

500

3902

Justervesenet

1

Gebyrinntekter

18 010

-

3 000

21 010

3

Inntekter fra salg av tjenester

28 115

-

-4 000

24 115

3912

Klagenemndssekretariatet

1

Klagegebyr

900

-

-200

700

87

Overtredelsesgebyr

100

-

10 000

10 100

3951

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

90

Avdrag

20 900

-

-800

20 100

4115

Mattilsynet

1

Gebyr m.m.

206 109

-

2 300

208 409

4162

Statskog SF – forvaltning av statlig eierskap

90

Avdrag på lån

-

-

10 000

10 000

4311

Tilskudd til regionale flyplasser

72

Tilbakebetaling av tilskudd til dekking av tap

-

-

35 376

35 376

4320

Statens vegvesen

1

Salgsinntekter m.m.

172 300

-

35 000

207 300

4351

Spordrift AS

96

Tilbakebetaling av aksjekapital

-

-

200 110

200 110

4481

Salg av klimakvoter

1

Salgsinntekter

2 594 562

-

524 480

3 119 042

4610

Tolletaten

5

Refusjon fra Avinor AS

26 800

-

3 000

29 800

85

Tvangsmulkt og overtredelsesgebyr

23 000

-

-13 000

10 000

4618

Skatteetaten

1

Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr

42 000

-

-5 000

37 000

5

Gebyr for utleggsforretninger

109 000

-

16 000

125 000

85

Inngått på tapsførte lån mv.

240 000

-

40 000

280 000

86

Bøter, inndragninger mv.

2 118 000

-

-268 000

1 850 000

87

Trafikantsanksjoner

60 000

-

5 000

65 000

88

Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret

230 000

-

70 000

300 000

4634

Kompensasjon for inntektssvikt som følge av virusutbruddet

85

Tilskudd til støtteberettigete virksomheter – tilbakebetaling

1 000

-

4 000

5 000

4700

Forsvarsdepartementet

1

Driftsinntekter

9 916

-

2 350

12 266

4710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

1

Driftsinntekter

4 765 741

-

82 038

4 847 779

47

Salg av eiendom

557 000

-

77 000

634 000

4720

Forsvaret

1

Driftsinntekter

878 719

-

185 000

1 063 719

4760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

1

Driftsinntekter

33 519

-

99 143

132 662

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter

1 486 933

-

-1 008 000

478 933

4791

Redningshelikoptertjenesten

1

Driftsinntekter

591 001

-

46 300

637 301

4800

Olje- og energidepartementet

70

Garantiprovisjon, Gassco

1 700

-

300

2 000

4812

Petroleumstilsynet

1

Gebyrinntekter

-

-

82 615

82 615

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

-

-

8 509

8 509

4820

Norges vassdrags- og energidirektorat

1

Gebyrinntekter

42 000

-

-32 400

9 600

5310

Statens lånekasse for utdanning

29

Termingebyrer

1 938

-

-222

1 716

89

Purregebyrer

78 555

-

9 045

87 600

90

Redusert lån og rentegjeld

13 410 403

-

-493 358

12 917 045

93

Omgjøring av utdanningslån til stipend

7 925 645

-

117 320

8 042 965

5325

Innovasjon Norge

53

Tilbakeføring av ubrukte tiltakspakkemidler

-

-

71 500

71 500

70

Låneprovisjoner

73 000

-

-4 100

68 900

92

Låneordning for pakkereisearrangører – avdrag

38 000

-

-3 600

34 400

5329

Eksportkredittordningen

71

Tilbakeføring av tilskudd til forvaltning av Eksportkredittordningen

-

-

10 000

10 000

5341

Avdrag på utestående fordringer

98

Avdrag på egenbeholdning statsobligasjoner

6 000 000

-

20 000 000

26 000 000

5351

Overføring fra Norges Bank

85

Overføring

8 600 000

-

-506 100

8 093 900

Sum endringer Inntekter under departementene

-

22 274 280

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten

24

Driftsresultat

513 300 000

-

-239 600 000

273 700 000

30

Avskrivninger

27 000 000

-

2 400 000

29 400 000

80

Renter av statens kapital

2 400 000

-

300 000

2 700 000

Sum endringer Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

-

-236 900 000

5460

Eksportfinansiering Norge

51

Tilbakeføring av tapsavsetning for risikoavlastningsordningen for garantier til Reisegarantifondet

-

-

11 000

11 000

55

Tilbakeføring av midler fra lånegarantiordningen ifm. krigen i Ukraina

-

-

124 800

124 800

90

Avdrag på lån knyttet til bruk av trekkfullmakt under Alminnelig garantiordning

1 000

-

2 749 000

2 750 000

5470

Statens pensjonskasse

30

Avsetning til investeringsformål

30 000

-

25 000

55 000

5491

Avskrivning på statens kapital i statens forvaltningsbedrifter

30

Avskrivninger

1 633 000

-

-1 000

1 632 000

Sum endringer Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forvaltningsbedrifter i samband med nybygg, anlegg mv.

-

2 908 800

5501

Skatter på formue og inntekt

72

Fellesskatt mv. fra personlige skattytere

136 820 000

-

-1 000

136 819 000

75

Formuesskatt

9 860 000

-

-100 000

9 760 000

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.

70

CO₂₋avgift

14 944 000

-

-30 000

14 914 000

5546

Avgift på forbrenning av avfall

70

CO₂-avgift

360 000

-

-80 000

280 000

5552

Avgift på produksjon av fisk

70

Avgift på produksjon av fisk

700 000

-

112 500

812 500

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og inkluderingsdepartementet

70

Petroleumstilsynet – sektoravgift

131 025

-

-131 025

0

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet

74

Fiskeriforskningsavgift

345 600

-

71 600

417 200

75

Tilsynsavgift Justervesenet

26 700

-

7 000

33 700

76

Kontrollavgift fiskeflåten

46 500

-

8 000

54 500

77

Sektoravgifter Kystverket

984 433

-

58 500

1 042 933

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet

70

Sektoravgifter under Svalbards miljøvernfond

13 012

-

2 000

15 012

72

Fiskeravgifter

18 686

-

-2 800

15 886

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet

70

Bidrag til kulturminnevern i regulerte vassdrag

55 000

-

-51 000

4 000

72

Sektoravgifter under Norges vassdrags- og energidirektorat

72 000

-

42 000

114 000

75

Sektoravgifter under Petroleumstilsynet

-

-

132 316

132 316

Sum endringer Skatter og avgifter

-

38 091

5605

Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer

80

Av statskassens foliokonto i Norges Bank

5 879 300

-

3 435 600

9 314 900

82

Av innenlandske verdipapirer

1 710 800

-

382 800

2 093 600

89

Garantiprovisjon

40 000

-

20 000

60 000

5607

Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

80

Renter

1 842 000

-

311 000

2 153 000

5611

Aksjer i Vygruppen AS

85

Utbytte

-

-

66 500

66 500

5612

Renter fra Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

80

Renter

11 900

-

7 000

18 900

5614

Renter under Eksportfinansiering Norge

80

Renter fra lån til Alminnelig garantiordning

129 000

-

92 000

221 000

5616

Kommunalbanken AS

85

Aksjeutbytte

652 000

-

-652 000

0

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning

80

Renter

9 714 332

-

122 276

9 836 608

5619

Renter av lån til Avinor AS

80

Renter

8 500

-

1 868

10 368

5625

Renter og utbytte fra Innovasjon Norge

80

Renter på lån fra statskassen

675 000

-

-175 000

500 000

81

Rentemargin, innovasjonslåneordningen

22 000

-

-1 300

20 700

82

Låneordning for pakkereisearrangører – renter

3 600

-

-200

3 400

85

Utbytte, lavrisikolåneordningen

100 000

-

4 600

104 600

5631

Aksjer i AS Vinmonopolet

85

Statens overskuddsandel

93 600

-

33 400

127 000

5635

Electronic Chart Centre AS

85

Utbytte

-

-

5 200

5 200

5652

Statskog SF – renter og utbytte

80

Renter

-

-

11 200

11 200

85

Utbytte

20 000

-

82 800

102 800

5656

Aksjer under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning

85

Utbytte

34 589 400

-

7 202 000

41 791 400

5672

Bane NOR SF – utbytte

85

Utbytte

63 000

-

-13 000

50 000

5680

Statnett SF

85

Utbytte

882 000

-

-586 000

296 000

5685

Aksjer i Equinor ASA

85

Utbytte

15 000 000

-

61 592 300

76 592 300

5692

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank

85

Utbytte

86 400

-

-25 600

60 800

Sum endringer Renter og utbytte mv.

-

71 917 444

5700

Folketrygdens inntekter

72

Arbeidsgiveravgift

244 916 000

-

-1 000

244 915 000

5701

Diverse inntekter

71

Refusjon ved yrkesskade

800 000

-

-52 000

748 000

86

Innkreving feilutbetalinger

1 400 000

-

147 000

1 547 000

87

Diverse inntekter

24 383

-

3 500

27 883

88

Hjelpemiddelsentraler mv.

83 000

-

-1 000

82 000

5705

Refusjon av dagpenger

70

Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs

23 000

-

-5 000

18 000

71

Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge

200

-

100

300

72

Innkreving av forskutterte dagpenger

450 000

-

50 000

500 000

Sum endringer Folketrygden

-

141 600

Sum endringer inntekter

-

-139 619 785

Herav 90–99 poster

-

22 278 672

Vedlegg 3
Bevilgningsendringer som følge av ekstraordinær lønns- og prisjustering og kompensasjon til offentlige arbeidsgivere for økt arbeidsgiveravgift

1 000 kroner

Kap.

Post

Formål

Ekstraordinær lønns- og prisjustering

Kompensasjon for økt arbeids-giveravgift

Sum

1

1

H.M. Kongen og H.M. Dronningen: Apanasje

202

0

202

1

50

H.M. Kongen og H.M. Dronningen: Det kongelige hoff

5 126

0

5 126

2

1

H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen: Apanasje

168

0

168

Det kongelige hus totalt

5 496

0

5 496

20

1

Statsministerens kontor: Driftsutgifter

794

926

1 720

21

1

Statsrådet: Driftsutgifter

1 468

1 519

2 987

24

1

Regjeringsadvokaten: Driftsutgifter

647

999

1 646

24

21

Regjeringsadvokaten: Spesielle driftsutgifter

333

0

333

Regjeringen totalt

3 242

3 444

6 686

41

1

Stortinget: Driftsutgifter

7 201

5 227

12 428

41

21

Stortinget: Spesielle driftsutgifter

90

0

90

41

45

Stortinget: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

5 319

0

5 319

41

70

Stortinget: Tilskudd til partigruppene

4 861

0

4 861

41

73

Stortinget: Kontingenter, internasjonale delegasjoner

363

0

363

41

74

Stortinget: Reisetilskudd til skoler

115

0

115

42

1

Stortingets ombudsnemnd for Forsvaret: Driftsutgifter

103

37

140

43

1

Stortingets ombud for kontroll med forvaltningen: Driftsutgifter

768

498

1 266

44

1

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste: Driftsutgifter

292

183

475

45

1

Norges institusjon for menneskerettigheter: Driftsutgifter

216

124

340

51

1

Riksrevisjonen: Driftsutgifter

4 060

2 897

6 957

Stortinget og eksterne organer totalt

23 388

8 966

32 354

61

1

Høyesterett: Driftsutgifter

775

1 698

2 473

Høyesterett totalt

775

1 698

2 473

100

1

Utenriksdepartementet: Driftsutgifter

14 061

10 354

24 415

100

21

Utenriksdepartementet: Spesielle driftsutgifter

852

0

852

100

45

Utenriksdepartementet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 172

0

1 172

100

70

Utenriksdepartementet: Erstatning av skader på utenlandske ambassader

26

0

26

100

71

Utenriksdepartementet: Hjelp til norske borgere i utlandet

4

0

4

103

1

Regjeringens representasjon: Driftsutgifter

1 609

0

1 609

104

1

Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet: Driftsutgifter

324

0

324

115

21

Næringsfremme, kultur og informasjon: Spesielle driftsutgifter

509

0

509

115

70

Næringsfremme, kultur og informasjon: Kultur- og informasjonsformål

594

0

594

115

71

Næringsfremme, kultur og informasjon: Næringsfremme

414

0

414

118

21

Utenrikspolitiske satsinger: Spesielle driftsutgifter

1 986

49

2 035

118

50

Utenrikspolitiske satsinger: Norges forskningsråd – utenriksområdet

1 059

0

1 059

118

70

Utenrikspolitiske satsinger: Nordområdene, Russland og atomsikkerhet

4 305

0

4 305

118

71

Utenrikspolitiske satsinger: Globale sikkerhetsspørsmål

147

0

147

118

72

Utenrikspolitiske satsinger: Nedrustning, ikke-spredning og kjernefysisk sikkerhet mv.

438

0

438

118

73

Utenrikspolitiske satsinger: Klima, miljøtiltak og hav mv.

243

0

243

118

74

Utenrikspolitiske satsinger: Forskning, dialog og menneskerettigheter mv.

646

0

646

140

1

Utenriksdepartementet: Driftsutgifter

9 828

6 926

16 754

140

21

Utenriksdepartementet: Spesielle driftsutgifter

2 719

1

2 720

140

45

Utenriksdepartementet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 307

0

1 307

141

1

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad): Driftsutgifter

2 704

1 235

3 939

141

21

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad): Spesielle driftsutgifter

824

0

824

144

1

Norsk senter for utvekslingssamarbeid (Norec): Driftsutgifter

574

97

671

Utenriksdepartementet totalt

46 345

18 662

65 007

200

1

Kunnskapsdepartementet: Driftsutgifter

3 607

1 574

5 181

200

21

Kunnskapsdepartementet: Spesielle driftsutgifter

243

70

313

200

45

Kunnskapsdepartementet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

111

0

111

201

21

Analyse og kunnskapsgrunnlag: Spesielle driftsutgifter

5 984

0

5 984

220

1

Utdanningsdirektoratet: Driftsutgifter

3 059

715

3 774

220

21

Utdanningsdirektoratet: Spesielle driftsutgifter

4 202

47

4 249

220

70

Utdanningsdirektoratet: Tilskudd til læremidler mv.

1 641

0

1 641

221

1

Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene: Driftsutgifter

172

22

194

222

1

Statlige skoler og fjernundervisningstjenester: Driftsutgifter

1 321

143

1 464

222

45

Statlige skoler og fjernundervisningstjenester: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

60

0

60

223

1

Diamanten skole: Driftsutgifter

248

16

264

223

45

Diamanten skole: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

12

0

12

224

70

Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre: Freds- og menneskerettighetssentre

2 428

0

2 428

224

71

Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre: Det europeiske Wergelandsenteret

256

0

256

225

1

Tiltak i grunnopplæringen: Driftsutgifter

553

0

553

225

21

Tiltak i grunnopplæringen: Spesielle driftsutgifter

2 515

0

2 515

225

60

Tiltak i grunnopplæringen: Tilskudd til landslinjer

5 844

0

5 844

225

63

Tiltak i grunnopplæringen: Tilskudd til samisk i grunnopplæringen

2 687

0

2 687

225

64

Tiltak i grunnopplæringen: Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge

6 248

0

6 248

225

66

Tiltak i grunnopplæringen: Tilskudd til skoleturer i forbindelse med handlingsplan mot antisemittisme

371

0

371

225

67

Tiltak i grunnopplæringen: Tilskudd til opplæring i kvensk eller finsk

224

0

224

225

68

Tiltak i grunnopplæringen: Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen

7 445

0

7 445

225

69

Tiltak i grunnopplæringen: Tiltak for fullføring og kvalifisering i videregående opplæring

22 633

0

22 633

225

74

Tiltak i grunnopplæringen: Prosjekttilskudd

152

0

152

225

75

Tiltak i grunnopplæringen: Grunntilskudd

2 173

0

2 173

226

21

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen: Spesielle driftsutgifter

21 925

102

22 027

226

22

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen: Videreutdanning for lærere og skoleledere

32 023

12

32 035

226

45

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

755

0

755

226

61

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen: Tilskuddsordning til veiledning for nyutdannede nytilsatte lærere

1 484

0

1 484

226

71

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen: Tilskudd til vitensentre

2 015

0

2 015

227

63

Tilskudd til særskilte skoler: Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

976

0

976

227

78

Tilskudd til særskilte skoler: Tilskudd

3 855

0

3 855

228

70

Tilskudd til private skoler mv.: Private grunnskoler

75 079

0

75 079

228

71

Tilskudd til private skoler mv.: Private videregående skoler

41 122

0

41 122

228

72

Tilskudd til private skoler mv.: Diverse skoler som gir yrkesrettet opplæring

3 075

0

3 075

228

73

Tilskudd til private skoler mv.: Private grunnskoler i utlandet

2 618

0

2 618

228

74

Tilskudd til private skoler mv.: Private videregående skoler i utlandet

377

0

377

228

75

Tilskudd til private skoler mv.: Private skoler for funksjonshemmede elever

9 287

0

9 287

228

76

Tilskudd til private skoler mv.: Andre private skoler

1 328

0

1 328

228

77

Tilskudd til private skoler mv.: Den tysk-norske skolen i Oslo

691

0

691

228

78

Tilskudd til private skoler mv.: Kompletterende undervisning

531

0

531

228

79

Tilskudd til private skoler mv.: Toppidrett

1 660

0

1 660

228

81

Tilskudd til private skoler mv.: Elevutveksling til utlandet

47

0

47

228

82

Tilskudd til private skoler mv.: Kapital- og husleietilskudd til private skoler

1 551

0

1 551

228

84

Tilskudd til private skoler mv.: Redusert foreldrebetaling i skolefritidsordningen ved private skoler

1 243

0

1 243

229

1

22. juli-senteret: Driftsutgifter

282

44

326

229

45

22. juli-senteret: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 050

1

1 051

230

1

Statlig spesialpedagogisk tjeneste: Driftsutgifter

5 008

362

5 370

230

21

Statlig spesialpedagogisk tjeneste: Spesielle driftsutgifter

523

17

540

230

45

Statlig spesialpedagogisk tjeneste: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

347

0

347

231

21

Barnehager: Spesielle driftsutgifter

16 086

36

16 122

231

63

Barnehager: Tilskudd til tiltak for å styrke språkutviklingen blant minoritetsspråklige barn i barnehage

4 769

0

4 769

231

66

Barnehager: Tilskudd til økt barnehagedeltakelse for minoritetsspråklige barn

514

0

514

231

70

Barnehager: Tilskudd til svømming i barnehagene

1 587

0

1 587

240

60

Fagskoler: Driftstilskudd til fagskoler

27 959

0

27 959

240

61

Fagskoler: Utviklingsmidler til fagskoler

1 215

0

1 215

241

21

Felles tiltak for fagskoler: Spesielle driftsutgifter

476

4

480

242

1

Norges grønne fagskole – Vea: Driftsutgifter

76

24

100

242

45

Norges grønne fagskole – Vea: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

47

0

47

253

70

Folkehøyskoler: Tilskudd til folkehøyskoler

22 637

0

22 637

253

71

Folkehøyskoler: Tilskudd til Folkehøgskolerådet

122

0

122

253

72

Folkehøyskoler: Tilskudd til Nordiska folkhögskolan

16

0

16

254

70

Studieforbund mv.: Tilskudd til studieforbund

1 553

0

1 553

254

73

Studieforbund mv.: Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner

75

0

75

256

1

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse: Driftsutgifter

3 560

827

4 387

256

21

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse: Spesielle driftsutgifter

191

0

191

257

21

Kompetanseprogrammet: Spesielle driftsutgifter

159

0

159

257

70

Kompetanseprogrammet: Tilskudd

4 299

0

4 299

258

21

Tiltak for livslang læring: Spesielle driftsutgifter

2 637

42

2 679

260

50

Universiteter og høyskoler: Statlige universiteter og høyskoler

827 773

109 393

937 166

260

70

Universiteter og høyskoler: Private høyskoler

47 021

0

47 021

270

74

Studentvelferd: Tilskudd til velferdsarbeid mv.

1 748

0

1 748

270

75

Studentvelferd: Tilskudd til bygging av studentboliger

18 612

0

18 612

271

1

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen: Driftsutgifter

1 053

218

1 271

271

21

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen: Spesielle driftsutgifter

84

17

101

273

50

Kunnskapssektorens tjenesteleverandør – Sikt: Virksomhetskostnader

3 729

1 821

5 550

274

70

Universitetssenteret på Svalbard: Tilskudd til Universitetssenteret på Svalbard

3 380

0

3 380

275

21

Tiltak for høyere utdanning og forskning: Spesielle driftsutgifter

3 794

48

3 842

275

70

Tiltak for høyere utdanning og forskning: Tilskudd

1 656

0

1 656

284

1

De nasjonale forskningsetiske komiteene: Driftsutgifter

214

66

280

285

52

Norges forskningsråd: Langsiktig, grunnleggende forskning

37 540

0

37 540

285

53

Norges forskningsråd: Sektorovergripende og strategiske satsinger

41 430

0

41 430

285

54

Norges forskningsråd: Forskningsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse

16 823

0

16 823

285

55

Norges forskningsråd: Virksomhetskostnader

15 173

3 421

18 594

286

60

Regionale forskningsfond: Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning

2 850

0

2 850

287

57

Grunnbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter: Grunnbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter

4 791

276

5 067

288

21

Internasjonale samarbeidstiltak: Spesielle driftsutgifter

985

19

1 004

288

76

Internasjonale samarbeidstiltak: UNESCO-formål

96

0

96

289

51

Vitenskapelige priser: Holbergprisen

373

0

373

289

71

Vitenskapelige priser: Abelprisen

362

0

362

289

72

Vitenskapelige priser: Kavliprisen

248

0

248

Kunnskapsdepartementet totalt

1 400 754

119 337

1 520 091

300

1

Kultur- og likestillingsdepartementet: Driftsutgifter

1 052

855

1 907

300

21

Kultur- og likestillingsdepartementet: Spesielle driftsutgifter

25

0

25

300

78

Kultur- og likestillingsdepartementet: Tilskudd til priser og konkurranser m.m.

222

0

222

300

79

Kultur- og likestillingsdepartementet: Til disposisjon

261

0

261

315

21

Frivillighetsformål: Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter

219

0

219

315

60

Frivillighetsformål: Tilskudd til frivilligsentraler

5 166

0

5 166

315

70

Frivillighetsformål: Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

43 252

0

43 252

315

73

Frivillighetsformål: Tilskudd til studieforbund m.m.

3 656

0

3 656

315

78

Frivillighetsformål: Frivillighetstiltak

456

0

456

315

82

Frivillighetsformål: Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

6 408

0

6 408

315

86

Frivillighetsformål: Idrettstiltak

749

0

749

320

1

Norsk kulturråd: Driftsutgifter

1 610

313

1 923

320

51

Norsk kulturråd: Fond for lyd og bilde

1 048

0

1 048

320

55

Norsk kulturråd: Norsk kulturfond

20 012

0

20 012

320

71

Norsk kulturråd: Statsstipend

141

0

141

320

72

Norsk kulturråd: Kunstnerstipend m.m.

5 695

0

5 695

320

73

Norsk kulturråd: Garantiinntekter og langvarige stipend

3 574

0

3 574

320

74

Norsk kulturråd: Tilskudd til organisasjoner og kompetansesentre m.m.

7 548

0

7 548

320

75

Norsk kulturråd: Tilskudd til litteraturhus, kunstscener og kompanier m.m.

6 096

0

6 096

322

1

Bygg og offentlige rom: Driftsutgifter

242

16

258

322

21

Bygg og offentlige rom: Spesielle driftsutgifter

839

21

860

322

50

Bygg og offentlige rom: Kunst i offentlige rom

251

0

251

322

70

Bygg og offentlige rom: Nasjonale kulturbygg

10 180

0

10 180

323

1

Musikk og scenekunst: Driftsutgifter

1 265

68

1 333

323

21

Musikk og scenekunst: Spesielle driftsutgifter

1 347

27

1 374

323

22

Musikk og scenekunst: Forsvarets musikk

1 127

0

1 127

323

60

Musikk og scenekunst: Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

556

0

556

323

70

Musikk og scenekunst: Musikk- og scenekunstinstitusjoner

57 106

0

57 106

325

1

Allmenne kulturformål: Driftsutgifter

1 068

109

1 177

325

21

Allmenne kulturformål: Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter

606

0

606

325

52

Allmenne kulturformål: Norges forskningsråd

325

0

325

325

71

Allmenne kulturformål: Kultur som næring

447

0

447

325

72

Allmenne kulturformål: Kultursamarbeid i nordområdene

280

0

280

325

73

Allmenne kulturformål: Bodø – Europeisk kulturhovedstad 2024

705

0

705

325

75

Allmenne kulturformål: EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m.

2 091

0

2 091

325

78

Allmenne kulturformål: Barne- og ungdomstiltak

1 283

0

1 283

325

82

Allmenne kulturformål: Nobels Fredssenter

755

0

755

325

86

Allmenne kulturformål: Talentutvikling

1 180

0

1 180

326

1

Språk- og bibliotekformål: Driftsutgifter

10 559

631

11 190

326

21

Språk- og bibliotekformål: Spesielle driftsutgifter

367

0

367

326

45

Språk- og bibliotekformål: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 916

0

1 916

326

73

Språk- og bibliotekformål: Språktiltak

755

0

755

326

74

Språk- og bibliotekformål: Det Norske Samlaget

471

0

471

326

75

Språk- og bibliotekformål: Tilskudd til ordboksarbeid

295

0

295

326

80

Språk- og bibliotekformål: Bibliotek- og litteraturtiltak

2 057

0

2 057

327

1

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.: Driftsutgifter

869

75

944

327

21

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.: Spesielle driftsutgifter

94

0

94

327

70

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.: Utenlandske krigsgraver i Norge

87

0

87

327

71

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.: Tilskudd til regionale pilegrimssentre

184

0

184

328

70

Museer m.m.: Det nasjonale museumsnettverket

49 123

0

49 123

328

78

Museer m.m.: Andre museums- og kulturverntiltak

1 781

0

1 781

329

1

Arkivformål: Driftsutgifter

6 324

664

6 988

329

21

Arkivformål: Spesielle driftsutgifter

106

0

106

329

45

Arkivformål: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

2 183

0

2 183

329

78

Arkivformål: Arkivtiltak

205

0

205

334

1

Film- og dataspillformål: Driftsutgifter

1 478

180

1 658

334

21

Film- og dataspillformål: Spesielle driftsutgifter

149

0

149

334

50

Film- og dataspillformål: Filmfondet

13 361

0

13 361

334

72

Film- og dataspillformål: Insentivordningen for film- og serieproduksjoner

844

0

844

334

73

Film- og dataspillformål: Regionale filmvirksomheter

2 448

0

2 448

334

75

Film- og dataspillformål: Internasjonale film- og medieavtaler

428

0

428

334

78

Film- og dataspillformål: Film- og dataspilltiltak

656

0

656

335

1

Medieformål: Driftsutgifter

732

98

830

335

21

Medieformål: Spesielle driftsutgifter

63

0

63

335

71

Medieformål: Mediestøtte

9 868

0

9 868

335

73

Medieformål: Medietiltak

481

0

481

335

74

Medieformål: Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier

475

0

475

335

79

Medieformål: Norsk rikskringkasting AS – NRK

145 669

0

145 669

337

70

Kompensasjons- og vederlagsordninger: Kompensasjon for kopiering til privat bruk

1 166

0

1 166

337

71

Kompensasjons- og vederlagsordninger: Vederlagsordninger mv.

5 563

0

5 563

339

1

Pengespill, lotterier og stiftelser: Driftsutgifter

1 056

216

1 272

339

21

Pengespill, lotterier og stiftelser: Spesielle driftsutgifter

134

0

134

350

1

Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda: Driftsutgifter

213

53

266

351

21

Likestilling: Spesielle driftsutgifter

441

0

441

351

70

Likestilling: Tilskudd til likestilling

1 157

0

1 157

351

72

Likestilling: Kjønns- og seksualitetsmangfold

806

0

806

351

73

Likestilling: Likestillingssentre

471

0

471

352

21

Nedsatt funksjonsevne: Spesielle driftsutgifter

442

0

442

352

70

Nedsatt funksjonsevne: Funksjonshemmedes organisasjoner

5 421

0

5 421

352

71

Nedsatt funksjonsevne: Universell utforming og økt tilgjengelighet

686

0

686

352

72

Nedsatt funksjonsevne: Funksjonshemmedes levekår og livskvalitet

650

0

650

353

50

Likestillings- og diskrimineringsombudet: Basisbevilgning

1 023

112

1 135

Kultur- og likestillingsdepartementet totalt

462 100

3 438

465 538

400

1

Justis- og beredskapsdepartementet: Driftsutgifter

4 104

2 683

6 787

400

23

Justis- og beredskapsdepartementet: Spesielle driftsutgifter, forskning, evaluering og kunnskapsinnhenting

756

0

756

400

50

Justis- og beredskapsdepartementet: Norges forskningsråd

1 312

0

1 312

400

70

Justis- og beredskapsdepartementet: Overføringer til private

402

0

402

400

71

Justis- og beredskapsdepartementet: Tilskudd til internasjonale organisasjoner

381

0

381

410

1

Domstolene: Driftsutgifter

25 180

19 762

44 942

410

21

Domstolene: Spesielle driftsutgifter

2 165

0

2 165

410

22

Domstolene: Vernesaker/sideutgifter, jordskiftedomstoler

61

0

61

411

1

Domstoladministrasjonen: Driftsutgifter

733

453

1 186

414

1

Forliksråd og andre domsutgifter: Driftsutgifter

5 130

657

5 787

414

21

Forliksråd og andre domsutgifter: Spesielle driftsutgifter

895

0

895

430

1

Kriminalomsorgen: Driftsutgifter

50 594

2 008

52 602

430

21

Kriminalomsorgen: Spesielle driftsutgifter

2 316

0

2 316

430

45

Kriminalomsorgen: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 608

0

1 608

430

60

Kriminalomsorgen: Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv.

2 685

0

2 685

430

70

Kriminalomsorgen: Tilskudd

879

0

879

431

1

Kriminalomsorgsdirektoratet: Driftsutgifter

1 463

48

1 511

432

1

Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter: Driftsutgifter

1 461

31

1 492

433

1

Konfliktrådet: Driftsutgifter

942

164

1 106

433

60

Konfliktrådet: Tilskudd til kommuner

245

0

245

433

70

Konfliktrådet: Tilskudd

584

0

584

440

1

Politiet: Driftsutgifter

155 173

51 409

206 582

440

22

Politiet: Søk etter antatt omkomne

217

0

217

440

23

Politiet: Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål

743

0

743

440

25

Politiet: Variable utgifter ved ankomst, mottak og retur i politiets utlendingsforvaltning

3 178

0

3 178

440

45

Politiet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

2 774

0

2 774

440

46

Politiet: Investeringer i Schengen IKT-systemer

17 194

0

17 194

440

70

Politiet: Tilskudd

1 119

0

1 119

440

71

Politiet: Tilskudd Justismuseet

176

0

176

441

1

Politidirektoratet: Driftsutgifter

3 093

2 919

6 012

442

1

Politihøgskolen: Driftsutgifter

8 349

1 242

9 591

443

1

Påtalemyndigheten i politiet: Driftsutgifter

11 386

8 499

19 885

444

1

Politiets sikkerhetstjeneste (PST): Driftsutgifter

11 002

11 080

22 082

444

45

Politiets sikkerhetstjeneste (PST): Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

3 288

0

3 288

445

1

Den høyere påtalemyndighet: Driftsutgifter

1 356

3 490

4 846

446

1

Den militære påtalemyndighet: Driftsutgifter

74

40

114

448

1

Grensekommissæren: Driftsutgifter

107

0

107

451

1

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap: Driftsutgifter

14 421

4 014

18 435

451

21

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap: Spesielle driftsutgifter

533

0

533

451

22

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap: Spesielle driftsutgifter – Nødnett

11 301

0

11 301

451

45

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

4 544

0

4 544

451

70

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap: Overføringer til private

155

0

155

452

1

Sentral krisehåndtering: Driftsutgifter

265

144

409

453

1

Sivil klareringsmyndighet: Driftsutgifter

511

94

605

454

1

Redningshelikoptertjenesten: Driftsutgifter

20 137

52

20 189

454

45

Redningshelikoptertjenesten: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

28 946

0

28 946

455

1

Redningstjenesten: Driftsutgifter

1 249

1 571

2 820

455

21

Redningstjenesten: Spesielle driftsutgifter

639

0

639

455

45

Redningstjenesten: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

224

0

224

455

71

Redningstjenesten: Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten

1 556

0

1 556

455

72

Redningstjenesten: Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester

2 729

0

2 729

455

73

Redningstjenesten: Tilskudd til Redningsselskapet

2 812

0

2 812

457

1

Nasjonal sikkerhetsmyndighet: Driftsutgifter

3 731

1 626

5 357

457

45

Nasjonal sikkerhetsmyndighet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

892

29

921

460

1

Spesialenheten for politisaker: Driftsutgifter

308

351

659

466

1

Særskilte straffesaksutgifter m.m.: Driftsutgifter

37 328

112

37 440

467

1

Norsk Lovtidend: Driftsutgifter

247

0

247

468

1

Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker: Driftsutgifter

137

78

215

469

1

Vergemålsordningen: Driftsutgifter

1 636

429

2 065

469

21

Vergemålsordningen: Spesielle driftsutgifter

1 970

0

1 970

470

1

Fri rettshjelp: Driftsutgifter

24 094

0

24 094

470

72

Fri rettshjelp: Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak

1 479

0

1 479

471

71

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning: Erstatningsansvar m.m.

2 636

0

2 636

471

72

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning: Erstatning i anledning av straffeforfølging

1 477

0

1 477

471

73

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning: Stortingets rettferdsvederlagsordning

643

0

643

473

1

Statens sivilrettsforvaltning: Driftsutgifter

598

162

760

473

70

Statens sivilrettsforvaltning: Erstatning til voldsofre

9 197

0

9 197

475

1

Bobehandling: Driftsutgifter

3 554

0

3 554

475

21

Bobehandling: Spesielle driftsutgifter

180

0

180

480

50

Svalbardbudsjettet: Tilskudd

5 544

0

5 544

481

1

Samfunnet Jan Mayen: Driftsutgifter

990

0

990

490

1

Utlendingsdirektoratet: Driftsutgifter

10 407

2 320

12 727

490

22

Utlendingsdirektoratet: Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse

467

0

467

490

23

Utlendingsdirektoratet: Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling

142

0

142

490

45

Utlendingsdirektoratet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 296

0

1 296

490

46

Utlendingsdirektoratet: Investeringer i Schengen IKT-systemer

2 513

0

2 513

490

60

Utlendingsdirektoratet: Tilskudd til vertskommuner for asylmottak

15 615

0

15 615

490

70

Utlendingsdirektoratet: Stønader til beboere i asylmottak

6 056

0

6 056

490

71

Utlendingsdirektoratet: Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i asylmottak, og veiledning for au pairer

191

0

191

490

72

Utlendingsdirektoratet: Assistert retur og reintegrering i hjemlandet

541

0

541

490

73

Utlendingsdirektoratet: Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak

425

0

425

490

74

Utlendingsdirektoratet: Internasjonale forpliktelser, kontingenter mv.

1 200

0

1 200

490

76

Utlendingsdirektoratet: Internasjonalt migrasjonsarbeid

567

0

567

491

1

Utlendingsnemnda: Driftsutgifter

2 484

687

3 171

491

21

Utlendingsnemnda: Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling

148

8

156

Justis- og beredskapsdepartementet totalt

551 840

116 162

668 002

500

1

Kommunal- og distriktsdepartementet: Driftsutgifter

2 020

2 280

4 300

500

21

Kommunal- og distriktsdepartementet: Spesielle driftsutgifter

1 829

0

1 829

500

23

Kommunal- og distriktsdepartementet: Husleie for fellesarealer m.m.

2 648

0

2 648

500

25

Kommunal- og distriktsdepartementet: Nytt regjeringskvartal, prosjektstyring

130

0

130

500

27

Kommunal- og distriktsdepartementet: Sak- og arkivløsning

1 238

0

1 238

500

30

Kommunal- og distriktsdepartementet: Nytt regjeringskvartal, ombygging av Ring 1

7 034

0

7 034

500

50

Kommunal- og distriktsdepartementet: Forskningsprogrammer

1 321

0

1 321

500

70

Kommunal- og distriktsdepartementet: Diverse formål

68

0

68

510

1

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon: Driftsutgifter

5 868

1 724

7 592

510

21

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon: Spesielle driftsutgifter

1 531

0

1 531

510

22

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon: Fellesutgifter

3 049

0

3 049

510

45

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

3 302

0

3 302

510

46

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon: Sikringsanlegg og sperresystemer

411

0

411

525

1

Statsforvalterne: Driftsutgifter

12 938

4 761

17 699

531

1

Eiendommer til kongelige formål: Driftsutgifter

640

0

640

531

45

Eiendommer til kongelige formål: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 349

0

1 349

533

1

Eiendommer utenfor husleieordningen: Driftsutgifter

724

0

724

540

1

Digitaliseringsdirektoratet: Driftsutgifter

230

1 762

1 992

540

21

Digitaliseringsdirektoratet: Spesielle driftsutgifter

271

0

271

540

23

Digitaliseringsdirektoratet: Utvikling og forvaltning av nasjonale fellesløsninger

6 832

0

6 832

540

26

Digitaliseringsdirektoratet: StimuLab

150

0

150

540

27

Digitaliseringsdirektoratet: Tilsyn for universell utforming av ikt

803

0

803

540

71

Digitaliseringsdirektoratet: IT-standardisering

19

0

19

541

22

IT- og ekompolitikk: Utvikling, gjennomføring og samordning av IT- og ekompolitikken

321

0

321

541

50

IT- og ekompolitikk: Forskningsprogrammer

2 783

0

2 783

541

60

IT- og ekompolitikk: Bredbåndsutbygging

8 467

0

8 467

541

70

IT- og ekompolitikk: Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk

842

0

842

542

70

Internasjonalt samarbeid: Internasjonale program

7 623

0

7 623

543

1

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet: Driftsutgifter

2 205

820

3 025

543

45

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

536

0

536

543

70

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet: Telesikkerhet og -beredskap

3 906

0

3 906

543

71

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet: Funksjonell internettilgang til alle

220

0

220

545

1

Datatilsynet: Driftsutgifter

476

330

806

546

1

Personvernnemnda: Driftsutgifter

16

0

16

553

61

Regional- og distriktsutvikling: Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling

17 830

0

17 830

553

63

Regional- og distriktsutvikling: Interreg og Arktis 2030

2 375

0

2 375

553

65

Regional- og distriktsutvikling: Omstilling

1 499

0

1 499

553

66

Regional- og distriktsutvikling: Bygdevekstavtaler

590

0

590

553

69

Regional- og distriktsutvikling: Mobilisering til forskningsbasert innovasjon

1 366

0

1 366

553

71

Regional- og distriktsutvikling: Investeringstilskudd for store grønne investeringer

2 136

0

2 136

553

74

Regional- og distriktsutvikling: Klynger og innovasjon

1 157

0

1 157

553

76

Regional- og distriktsutvikling: Nordisk og europeisk samarbeid

388

0

388

554

1

Kompetansesenter for distriktsutvikling: Driftsutgifter

214

105

319

554

73

Kompetansesenter for distriktsutvikling: Merkur

1 310

0

1 310

560

50

Samiske formål: Samisk språk, kultur og samfunnsliv

12 072

335

12 407

560

51

Samiske formål: Divvun

171

0

171

560

55

Samiske formål: Samisk høgskole

123

0

123

563

1

Internasjonalt reindriftssenter: Driftsutgifter

42

25

67

567

60

Nasjonale minoriteter: Romer

152

0

152

567

70

Nasjonale minoriteter: Nasjonale minoriteter

180

0

180

567

72

Nasjonale minoriteter: Det Mosaiske Trossamfund

225

0

225

567

73

Nasjonale minoriteter: Kvensk språk og kultur

233

0

233

567

74

Nasjonale minoriteter: Kultur- og ressurssenter for norske romer

367

0

367

567

75

Nasjonale minoriteter: Romanifolket/taterne

117

0

117

571

21

Rammetilskudd til kommuner: Spesielle driftsutgifter

533

0

533

571

60

Rammetilskudd til kommuner: Innbyggertilskudd

1 600 000

0

1 600 000

572

60

Rammetilskudd til fylkeskommuner: Innbyggertilskudd

1 000 000

0
1 000 000

573

62

Kommunestruktur: Delingskostnader

4 669

0

4 669

575

60

Ressurskrevende tjenester: Toppfinansieringsordning

197 125

0

197 125

575

61

Ressurskrevende tjenester: Tilleggskompensasjon

1 400

0

1 400

577

1

Tilskudd til de politiske partier: Driftsutgifter

187

0

187

577

70

Tilskudd til de politiske partier: Sentrale organisasjoner

6 859

0

6 859

577

71

Tilskudd til de politiske partier: Kommunale organisasjoner

739

0

739

577

73

Tilskudd til de politiske partier: Fylkesorganisasjoner

1 614

0

1 614

577

75

Tilskudd til de politiske partier: Fylkesungdomsorganisasjoner

480

0

480

577

76

Tilskudd til de politiske partier: Sentrale ungdomsorganisasjoner

191

0

191

578

1

Valgdirektoratet: Driftsutgifter

2 458

197

2 655

578

70

Valgdirektoratet: Informasjonstiltak

121

0

121

581

60

Bolig- og bomiljøtiltak: Energitiltak i utleieboliger, omsorgsboliger og sykehjem

3 735

0

3 735

581

78

Bolig- og bomiljøtiltak: Boligtiltak

464

0

464

585

1

Husleietvistutvalget: Driftsutgifter

251

101

352

587

1

Direktoratet for byggkvalitet: Driftsutgifter

833

391

1 224

587

22

Direktoratet for byggkvalitet: Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling

836

0

836

590

65

Planlegging og byutvikling: Områdesatsing i byer

2 390

0

2 390

590

71

Planlegging og byutvikling: DOGA

1 026

0

1 026

590

72

Planlegging og byutvikling: Bolig- og områdeutvikling i byer

441

0

441

590

81

Planlegging og byutvikling: Kompetansetiltak

155

0

155

595

1

Statens kartverk: Driftsutgifter

10 154

2 298

12 452

595

21

Statens kartverk: Spesielle driftsutgifter

5 331

0

5 331

595

30

Statens kartverk: Geodesiobservatoriet

329

0

329

Kommunal- og distriktsdepartementet totalt

2 966 668

15 129

2 981 797

600

1

Arbeids- og inkluderingsdepartementet: Driftsutgifter

1 470

1 375

2 845

601

21

Utredningsvirksomhet, forskning mv.: Spesielle driftsutgifter

1 405

62

1 467

601

22

Utredningsvirksomhet, forskning mv.: Kunnskapsutvikling i IA-avtalen mv.

538

0

538

601

23

Utredningsvirksomhet, forskning mv.: Tiltak for redusert deltid og økt heltidsandel

429

0

429

601

50

Utredningsvirksomhet, forskning mv.: Norges forskningsråd

4 080

0

4 080

601

70

Utredningsvirksomhet, forskning mv.: Tilskudd

1 221

0

1 221

601

71

Utredningsvirksomhet, forskning mv.: Tilskudd til bransjeprogrammer under IA-avtalen mv.

1 495

0

1 495

601

72

Utredningsvirksomhet, forskning mv.: Tilskudd til Senter for seniorpolitikk

378

0

378

601

73

Utredningsvirksomhet, forskning mv.: Tilskudd til trygderettslig/EØS-rettslig forskning og kompetanseutvikling

113

0

113

604

21

Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen: Spesielle driftsutgifter

3 399

233

3 632

604

45

Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

5 802

0

5 802

605

1

Arbeids- og velferdsetaten: Driftsutgifter

97 591

15 656

113 247

605

21

Arbeids- og velferdsetaten: Spesielle driftsutgifter

786

0

786

605

22

Arbeids- og velferdsetaten: Forsknings- og utredningsaktiviteter

1 344

0

1 344

605

45

Arbeids- og velferdsetaten: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

11 937

0

11 937

606

1

Trygderetten: Driftsutgifter

575

692

1 267

621

21

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering: Spesielle driftsutgifter

1 933

0

1 933

621

63

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering: Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte

3 700

0

3 700

621

70

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering: Frivillig arbeid

2 820

0

2 820

621

74

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering: Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv.

319

0

319

634

1

Arbeidsmarkedstiltak: Driftsutgifter

2 209

731

2 940

634

21

Arbeidsmarkedstiltak: Forsøk med tilrettelagt videregående opplæring

761

0

761

634

76

Arbeidsmarkedstiltak: Tiltak for arbeidssøkere

152 458

0

152 458

634

77

Arbeidsmarkedstiltak: Varig tilrettelagt arbeid

40 572

0

40 572

634

78

Arbeidsmarkedstiltak: Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser

1 701

0

1 701

634

79

Arbeidsmarkedstiltak: Funksjonsassistanse i arbeidslivet

1 539

0

1 539

640

1

Arbeidstilsynet: Driftsutgifter

5 774

1 092

6 866

640

21

Arbeidstilsynet: Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud

352

26

378

643

50

Statens arbeidsmiljøinstitutt: Statstilskudd

3 325

315

3 640

646

72

Pionerdykkere i Nordsjøen: Tilskudd

66

0

66

648

1

Arbeidsretten, Riksmekleren mv.: Driftsutgifter

285

217

502

648

21

Arbeidsretten, Riksmekleren mv.: Spesielle driftsutgifter

12

0

12

648

70

Arbeidsretten, Riksmekleren mv.: Tilskudd til faglig utvikling

43

0

43

670

1

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet: Driftsutgifter

3 338

492

3 830

671

21

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: Spesielle driftsutgifter

1 244

47

1 291

671

45

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 552

7

1 559

671

60

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: Integreringstilskudd

419 450

0

419 450

671

61

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger

27 263

0

27 263

671

62

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: Kommunale integreringstiltak

5 685

0

5 685

671

70

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

53

0

53

671

71

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner

4 487

0

4 487

671

72

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: Kvalifiseringsordninger for tolker

432

0

432

671

73

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: Tilskudd

405

0

405

672

21

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere: Spesielle driftsutgifter

1 648

54

1 702

672

22

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere: Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1 251

62

1 313

672

60

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere: Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

51 043

0

51 043

672

61

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere: Kompetansekartlegging i mottak før bosetting

21

0

21

Arbeids- og inkluderingsdepartementet totalt

868 304

21 061

889 365

700

1

Helse- og omsorgsdepartementet: Driftsutgifter

1 487

1 989

3 476

701

21

E-helse, helseregistre mv.: Spesielle driftsutgifter

4 890

629

5 519

701

70

E-helse, helseregistre mv.: Norsk Helsenett SF

1 450

0

1 450

701

71

E-helse, helseregistre mv.: Medisinske kvalitetsregistre

867

0

867

701

73

E-helse, helseregistre mv.: Tilskudd til e-helse i kommunal sektor

436

0

436

702

21

Beredskap: Spesielle driftsutgifter

726

0

726

702

22

Beredskap: Beredskapslagring legemidler

2 362

0

2 362

702

70

Beredskap: Tilskudd

93

0

93

702

71

Beredskap: Tilskudd beredskapslagring smittevernutstyr

3 278

0

3 278

703

21

Internasjonalt samarbeid: Spesielle driftsutgifter

260

0

260

703

72

Internasjonalt samarbeid: Tilskudd til Verdens helseorganisasjon (WHO)

451

0

451

704

1

Norsk helsearkiv: Driftsutgifter

908

120

1 028

704

21

Norsk helsearkiv: Spesielle driftsutgifter

111

0

111

708

1

Eldreombudet: Driftsutgifter

112

37

149

709

1

Pasient- og brukerombud: Driftsutgifter

847

286

1 133

710

21

Vaksiner mv.: Spesielle driftsutgifter

5 560

0

5 560

710

22

Vaksiner mv.: Salgs- og beredskapsprodukter m.m.

5 916

0

5 916

710

23

Vaksiner mv.: Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19

38 857

0

38 857

712

1

Bioteknologirådet: Driftsutgifter

114

35

149

714

21

Folkehelse: Spesielle driftsutgifter

2 196

0

2 196

714

22

Folkehelse: Gebyrfinansierte ordninger

869

0

869

714

60

Folkehelse: Kommunale tiltak

2 053

0

2 053

714

70

Folkehelse: Rusmiddeltiltak mv.

3 983

0

3 983

714

74

Folkehelse: Skolefrukt mv.

462

0

462

714

79

Folkehelse: Andre tilskudd

1 900

0

1 900

717

21

Legemiddeltiltak: Spesielle driftsutgifter

254

0

254

717

70

Legemiddeltiltak: Tilskudd

1 438

0

1 438

732

21

Regionale helseforetak: Spesielle driftsutgifter

419

0

419

732

70

Regionale helseforetak: Særskilte tilskudd

21 390

653 370

674 760

732

71

Regionale helseforetak: Resultatbasert finansiering

8 254

0

8 254

732

72

Regionale helseforetak: Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF

774 029

0

774 029

732

73

Regionale helseforetak: Basisbevilgning Helse Vest RHF

273 618

0

273 618

732

74

Regionale helseforetak: Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF

203 657

0

203 657

732

75

Regionale helseforetak: Basisbevilgning Helse Nord RHF

176 002

0

176 002

732

76

Regionale helseforetak: Innsatsstyrt finansiering

496 060

0

496 060

732

77

Regionale helseforetak: Laboratorie- og radiologiske undersøkelser

48 884

0

48 884

732

78

Regionale helseforetak: Forskning og nasjonale kompetansetjenester

29 600

0

29 600

732

80

Regionale helseforetak: Kompensasjon for merverdiavgift

162 215

0

162 215

732

81

Regionale helseforetak: Protonsenter

4 818

0

4 818

732

82

Regionale helseforetak: Investeringslån

210 391

0

210 391

733

21

Habilitering og rehabilitering: Spesielle driftsutgifter

78

0

78

733

70

Habilitering og rehabilitering: Behandlingsreiser til utlandet

2 363

0

2 363

733

79

Habilitering og rehabilitering: Andre tilskudd

75

0

75

734

1

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak: Driftsutgifter

115

0

115

734

21

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak: Spesielle driftsutgifter

323

0

323

734

70

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak: Hjemhenting ved alvorlig psykisk lidelse mv.

67

0

67

734

71

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak: Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede

6 596

0

6 596

734

72

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak: Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus

295

0

295

737

70

Historiske pensjonskostnader: Tilskudd

1 958

0

1 958

740

1

Helsedirektoratet: Driftsutgifter

13 333

3 982

17 315

740

21

Helsedirektoratet: Spesielle driftsutgifter

751

0

751

741

1

Norsk pasientskadeerstatning: Driftsutgifter

3 055

371

3 426

741

70

Norsk pasientskadeerstatning: Advokatutgifter

1 100

0

1 100

741

71

Norsk pasientskadeerstatning: Særskilte tilskudd

548

0

548

742

1

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten: Driftsutgifter

1 499

318

1 817

742

21

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten: Spesielle driftsutgifter

327

59

386

744

1

Direktoratet for e-helse: Driftsutgifter

1 822

1 091

2 913

744

21

Direktoratet for e-helse: Spesielle driftsutgifter

2 703

391

3 094

745

1

Folkehelseinstituttet: Driftsutgifter

14 453

4 677

19 130

745

21

Folkehelseinstituttet: Spesielle driftsutgifter

3 421

757

4 178

745

45

Folkehelseinstituttet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

471

0

471

746

1

Statens legemiddelverk: Driftsutgifter

2 797

1 198

3 995

746

21

Statens legemiddelverk: Spesielle driftsutgifter

662

93

755

747

1

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet: Driftsutgifter

973

405

1 378

747

21

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet: Spesielle driftsutgifter

287

28

315

747

45

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

170

0

170

748

1

Statens helsetilsyn: Driftsutgifter

1 488

874

2 362

749

1

Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten: Driftsutgifter

386

287

673

761

21

Omsorgstjeneste: Spesielle driftsutgifter

3 415

120

3 535

761

60

Omsorgstjeneste: Kommunale kompetansetiltak

228

0

228

761

61

Omsorgstjeneste: Vertskommuner

21 028

0

21 028

761

65

Omsorgstjeneste: Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene

1 375

0

1 375

761

67

Omsorgstjeneste: Utviklingstiltak

2 074

0

2 074

761

68

Omsorgstjeneste: Kompetanse og innovasjon

9 192

0

9 192

761

71

Omsorgstjeneste: Frivillig arbeid mv.

598

0

598

761

72

Omsorgstjeneste: Landsbystiftelsen

1 935

0

1 935

761

73

Omsorgstjeneste: Særlige omsorgsbehov

1 031

0

1 031

761

75

Omsorgstjeneste: Andre kompetansetiltak

321

0

321

761

79

Omsorgstjeneste: Andre tilskudd

3 270

0

3 270

762

21

Primærhelsetjeneste: Spesielle driftsutgifter

4 403

115

4 518

762

60

Primærhelsetjeneste: Forebyggende helsetjenester

10 832

0

10 832

762

61

Primærhelsetjeneste: Fengselshelsetjeneste

4 636

0

4 636

762

63

Primærhelsetjeneste: Allmennlegetjenester

14 625

0

14 625

762

70

Primærhelsetjeneste: Tilskudd

1 710

0

1 710

762

73

Primærhelsetjeneste: Seksuell helse

1 330

0

1 330

762

74

Primærhelsetjeneste: Stiftelsen Amathea

437

0

437

765

21

Psykisk helse, rus og vold: Spesielle driftsutgifter

4 638

0

4 638

765

60

Psykisk helse, rus og vold: Kommunale tjenester

8 660

0

8 660

765

62

Psykisk helse, rus og vold: Rusarbeid

10 360

0

10 360

765

71

Psykisk helse, rus og vold: Brukere og pårørende

3 514

0

3 514

765

72

Psykisk helse, rus og vold: Frivillig arbeid mv.

10 952

0

10 952

765

73

Psykisk helse, rus og vold: Utviklingstiltak mv.

3 391

0

3 391

765

74

Psykisk helse, rus og vold: Kompetansesentre

7 073

0

7 073

765

75

Psykisk helse, rus og vold: Vold og traumatisk stress

5 828

0

5 828

770

21

Tannhelsetjenester: Spesielle driftsutgifter

898

0

898

770

70

Tannhelsetjenester: Tilskudd

9 082

0

9 082

780

50

Forskning: Norges forskningsråd mv.

8 142

0

8 142

781

21

Forsøk og utvikling mv.: Spesielle driftsutgifter

448

97

545

781

79

Forsøk og utvikling mv.: Tilskudd

1 221

0

1 221

783

21

Personell: Spesielle driftsutgifter

724

0

724

783

61

Personell: Tilskudd til kommuner

5 102

0

5 102

783

79

Personell: Andre tilskudd

642

0

642

Helse- og omsorgsdepartementet totalt

2 716 448

671 329

3 387 777

800

1

Barne- og familiedepartementet: Driftsutgifter

823

772

1 595

800

21

Barne- og familiedepartementet: Spesielle driftsutgifter

212

39

251

800

50

Barne- og familiedepartementet: Norges forskningsråd

899

0

899

840

21

Tiltak mot vold og overgrep: Spesielle driftsutgifter

438

0

438

840

61

Tiltak mot vold og overgrep: Tilskudd til incest- og voldtektssentre

2 699

0

2 699

840

70

Tiltak mot vold og overgrep: Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv.

2 865

0

2 865

840

73

Tiltak mot vold og overgrep: Tilskudd til senter for voldsutsatte barn

788

0

788

841

21

Samliv og konfliktløsning: Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse

271

0

271

841

22

Samliv og konfliktløsning: Opplæring, forskning, utvikling mv.

155

0

155

841

23

Samliv og konfliktløsning: Refusjon av utgifter til DNA-analyser

120

0

120

842

1

Familievern: Driftsutgifter

3 162

461

3 623

842

21

Familievern: Spesielle driftsutgifter

540

0

540

842

70

Familievern: Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv.

5 328

0

5 328

845

70

Barnetrygd: Tilskudd

231 857

0

231 857

846

21

Familie- og oppveksttiltak: Spesielle driftsutgifter

887

0

887

846

61

Familie- og oppveksttiltak: Tilskudd til inkludering av barn og unge

15 512

0

15 512

846

62

Familie- og oppveksttiltak: Utvikling i kommunene

1 317

0

1 317

846

70

Familie- og oppveksttiltak: Barne- og ungdomsorganisasjoner

3 841

0

3 841

846

71

Familie- og oppveksttiltak: Utviklings- og opplysningsarbeid mv.

1 560

0

1 560

846

79

Familie- og oppveksttiltak: Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv.

241

0

241

847

1

EUs ungdomsprogram: Driftsutgifter

186

0

186

848

1

Barneombudet: Driftsutgifter

141

61

202

853

1

Barneverns- og helsenemndene: Driftsutgifter

2 020

1 323

3 343

854

21

Tiltak i barne- og ungdomsvernet: Spesielle driftsutgifter

1 163

20

1 183

854

22

Tiltak i barne- og ungdomsvernet: Barnesakkyndig kommisjon

307

20

327

854

23

Tiltak i barne- og ungdomsvernet: Kompetansehevingstiltak i barnevernet

1 208

0

1 208

854

45

Tiltak i barne- og ungdomsvernet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

69

0

69

854

61

Tiltak i barne- og ungdomsvernet: Utvikling i kommunene

1 645

0

1 645

854

62

Tiltak i barne- og ungdomsvernet: Tilskudd til barnevernsfaglig videreutdanning

640

0

640

854

71

Tiltak i barne- og ungdomsvernet: Utvikling og opplysningsarbeid mv.

837

0

837

854

72

Tiltak i barne- og ungdomsvernet: Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet

2 558

0

2 558

855

1

Statlig forvaltning av barnevernet: Driftsutgifter

21 796

4 296

26 092

855

21

Statlig forvaltning av barnevernet: Spesielle driftsutgifter

569

0

569

855

22

Statlig forvaltning av barnevernet: Kjøp av private barnevernstjenester

59 480

0

59 480

856

1

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere: Driftsutgifter

749

97

846

858

1

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten: Driftsutgifter

6 729

1 213

7 942

858

21

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten: Spesielle driftsutgifter

443

0

443

860

50

Forbrukerrådet: Basisbevilgning

1 751

215

1 966

860

51

Forbrukerrådet: Markedsportaler

617

54

671

862

70

Stiftelsen Miljømerking i Norge: Driftstilskudd

333

0

333

865

21

Forbrukerpolitiske tiltak: Spesielle driftsutgifter

63

0

63

865

50

Forbrukerpolitiske tiltak: Forskning og undervisning

136

0

136

865

70

Forbrukerpolitiske tiltak: Tilskudd

37

0

37

865

79

Forbrukerpolitiske tiltak: EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk

152

0

152

868

1

Forbrukertilsynet: Driftsutgifter

782

185

967

880

70

Den norske kirke: Rammetilskudd til Den norske kirke

51 120

0

51 120

880

71

Den norske kirke: Tilskudd til Sjømannskirken – Norsk kirke i utlandet

2 412

0

2 412

881

21

Tilskudd til trossamfunn m.m.: Spesielle driftsutgifter

184

0

184

881

77

Tilskudd til trossamfunn m.m.: Nasjonaljubileet 2030

110

0

110

881

78

Tilskudd til trossamfunn m.m.: Ymse faste tiltak

347

0

347

882

60

Kirkebygg og gravplasser: Rentekompensasjon – kirkebygg

2 772

0

2 772

882

61

Kirkebygg og gravplasser: Tilskudd til fredete og verneverdige kirkebygg

909

0

909

882

70

Kirkebygg og gravplasser: Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

288

0

288

Barne- og familiedepartementet totalt

436 068

8 756

444 824

900

1

Nærings- og fiskeridepartementet: Driftsutgifter

4 192

2 472

6 664

900

21

Nærings- og fiskeridepartementet: Spesielle driftsutgifter

1 422

0

1 422

900

22

Nærings- og fiskeridepartementet: Nukleære utredninger og prosjektledelse

231

0

231

900

25

Nærings- og fiskeridepartementet: Drift og forvaltning av kompensasjonsordninger

475

0

475

900

26

Nærings- og fiskeridepartementet: Forvaltning av grunneiendom på Svalbard

356

0

356

900

51

Nærings- og fiskeridepartementet: Tilskudd til Senter for hav og Arktis

120

0

120

900

71

Nærings- og fiskeridepartementet: Miljøtiltak Raufoss

88

0

88

900

72

Nærings- og fiskeridepartementet: Tilskudd til skipsfartsberedskap

83

0

83

900

73

Nærings- og fiskeridepartementet: Tilskudd til Ungt Entreprenørskap Norge

692

0

692

900

74

Nærings- og fiskeridepartementet: Tilskudd til Visit Svalbard AS

70

0

70

900

75

Nærings- og fiskeridepartementet: Tilskudd til særskilte prosjekter

412

0

412

900

76

Nærings- og fiskeridepartementet: Tilskudd til Standard Norge

946

0

946

900

77

Nærings- og fiskeridepartementet: Tilskudd til tiltak for økt sjømatkonsum

66

0

66

900

81

Nærings- og fiskeridepartementet: Tilskudd til nasjonalt program for leverandørutvikling

201

0

201

902

1

Justervesenet: Driftsutgifter

1 361

220

1 581

902

21

Justervesenet: Spesielle driftsutgifter

2

0

2

902

45

Justervesenet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

336

0

336

903

1

Norsk akkreditering: Driftsutgifter

780

225

1 005

904

1

Brønnøysundregistrene: Driftsutgifter

5 646

923

6 569

904

21

Brønnøysundregistrene: Spesielle driftsutgifter

1 211

0

1 211

904

45

Brønnøysundregistrene: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

5 159

0

5 159

905

1

Norges geologiske undersøkelse: Driftsutgifter

1 416

542

1 958

905

21

Norges geologiske undersøkelse: Spesielle driftsutgifter

1 571

0

1 571

906

1

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard: Driftsutgifter

435

120

555

906

30

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard: Sikrings- og miljøtiltak

381

0

381

906

31

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard: Miljøtiltak Løkken

209

2

211

906

32

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard: Miljøtiltak Folldal

549

0

549

907

1

Norsk nukleær dekommisjonering: Driftsutgifter

1 463

243

1 706

907

21

Norsk nukleær dekommisjonering: Spesielle driftsutgifter

8 437

0

8 437

907

30

Norsk nukleær dekommisjonering: Opprydding Søve

1 424

0

1 424

908

70

Institutt for energiteknikk: Tilskudd til drift av atomanlegg

7 666

0

7 666

908

71

Institutt for energiteknikk: Tilskudd til sikring av atomanlegg

406

0

406

908

72

Institutt for energiteknikk: Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur

1 388

0

1 388

910

1

Sjøfartsdirektoratet: Driftsutgifter

4 035

1 098

5 133

911

1

Konkurransetilsynet: Driftsutgifter

670

610

1 280

911

70

Konkurransetilsynet: Tilskudd til konkurransefaglig forskning

45

0

45

912

1

Klagenemndssekretariatet: Driftsutgifter

248

59

307

913

1

Dagligvaretilsynet: Driftsutgifter

119

28

147

915

1

Regelrådet: Driftsutgifter

49

22

71

916

1

Kystverket: Driftsutgifter

33 495

11 063

44 558

916

21

Kystverket: Spesielle driftsutgifter

1 026

0

1 026

916

30

Kystverket: Nyanlegg og større vedlikehold

22 506

0

22 506

916

45

Kystverket: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

6 750

0

6 750

916

60

Kystverket: Tilskudd til fiskerihavneanlegg

843

0

843

916

70

Kystverket: Tilskudd til overføring av gods fra vei til sjø

391

0

391

916

71

Kystverket: Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner

2 097

0

2 097

917

1

Fiskeridirektoratet: Driftsutgifter

4 461

1 092

5 553

917

22

Fiskeridirektoratet: Fiskeriforskning og -overvåking

0

205

205

919

61

Diverse fiskeriformål: Tilskudd til kommunale ungdomsfiskeprosjekt

47

0

47

919

71

Diverse fiskeriformål: Tilskudd til velferdsstasjoner

53

0

53

919

77

Diverse fiskeriformål: Tilskudd til kystrekeflåten

449

0

449

920

50

Norges forskningsråd: Tilskudd til næringsrettet forskning

33 187

0

33 187

920

51

Norges forskningsråd: Tilskudd til marin og maritim forskning

12 621

0

12 621

922

50

Romvirksomhet: Norsk Romsenter

1 871

603

2 474

922

72

Romvirksomhet: Nasjonale følgemidler

487

0

487

922

74

Romvirksomhet: Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter

2 713

0

2 713

923

1

Havforskningsinstituttet: Driftsutgifter

8 030

1 586

9 616

923

21

Havforskningsinstituttet: Spesielle driftsutgifter

8 756

1 102

9 858

923

22

Havforskningsinstituttet: Fiskeriforskning og -overvåking

0

534

534

923

45

Havforskningsinstituttet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 050

0

1 050

924

70

Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer: Tilskudd

6 908

0

6 908

926

1

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy: Driftsutgifter

2 861

500

3 361

926

21

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy: Spesielle driftsutgifter

3 898

505

4 403

928

21

Annen marin forskning og utvikling: Spesielle driftsutgifter

767

0

767

928

50

Annen marin forskning og utvikling: Tilskudd til Veterinærinstituttet

1 480

343

1 823

928

72

Annen marin forskning og utvikling: Tilskudd til Nofima AS

2 127

0

2 127

930

70

Design og arkitektur Norge: Tilskudd

498

0

498

935

1

Patentstyret: Driftsutgifter

1 669

1 039

2 708

936

1

Klagenemnda for industrielle rettigheter: Driftsutgifter

49

19

68

940

21

Internasjonaliseringstiltak: Spesielle driftsutgifter

325

0

325

940

70

Internasjonaliseringstiltak: Eksportfremmetiltak

997

0

997

950

72

Forvaltning av statlig eierskap: Tilskudd til pensjonsforpliktelser, Mantena AS

1 068

0

1 068

952

70

Investinor AS: Forvaltningskostnader for særskilte oppdrag

171

0

171

954

70

Petoro AS: Tilskudd til administrasjon

7 952

0

7 952

Nærings- og fiskeridepartementet totalt

225 963

25 155

251 118

1100

1

Landbruks- og matdepartementet: Driftsutgifter

1 091

770

1 861

1100

21

Landbruks- og matdepartementet: Spesielle driftsutgifter

312

9

321

1100

45

Landbruks- og matdepartementet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – ordinære forvaltningsorganer

93

0

93

1100

50

Landbruks- og matdepartementet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – forvaltningsorganer med særskilte fullmakter

6

0

6

1112

50

Veterinærinstituttet: Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap

2 175

515

2 690

1115

1

Mattilsynet: Driftsutgifter

13 318

2 637

15 955

1115

22

Mattilsynet: Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser

269

30

299

1136

50

Norsk institutt for bioøkonomi: Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap

5 173

1 047

6 220

1137

50

Forskning og innovasjon: Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd

4 184

0

4 184

1137

51

Forskning og innovasjon: Grunnbevilgninger m.m., Norges forskningsråd

4 247

0

4 247

1137

70

Forskning og innovasjon: Innovasjonsaktivitet m.m.

59

0

59

1138

70

Støtte til organisasjoner m.m.: Støtte til organisasjoner

868

0

868

1138

71

Støtte til organisasjoner m.m.: Internasjonalt skogpolitisk samarbeid – organisasjoner og prosesser

29

0

29

1138

72

Støtte til organisasjoner m.m.: Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk

135

0

135

1138

73

Støtte til organisasjoner m.m.: Nasjonalt senter for fjellandbruk

85

0

85

1139

21

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer: Spesielle driftsutgifter, Svalbard globale frøhvelv

340

0

340

1139

50

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer: Miljøregistreringer i skog

97

0

97

1139

70

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer: Tilskudd til bevaring og bærekraftig bruk av husdyr-, plante- og skogtregenetiske ressurser

150

0

150

1139

71

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer: Tilskudd til genressursforvaltning og miljøtiltak

184

0

184

1141

75

Høstbare viltressurser – jegerprøve, tilskudd til organisasjoner m.m.: Organisasjoner – høstbare viltressurser

190

0

190

1142

1

Landbruksdirektoratet: Driftsutgifter

2 023

606

2 629

1142

21

Landbruksdirektoratet: Spesielle driftsutgifter, beredskapslagring av korn

609

0

609

1142

45

Landbruksdirektoratet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

414

0

414

1142

50

Landbruksdirektoratet: Arealressurskart

162

0

162

1142

60

Landbruksdirektoratet: Tilskudd til veterinærdekning

4 301

0

4 301

1142

70

Landbruksdirektoratet: Tilskudd til fjellstuer

17

0

17

1142

71

Landbruksdirektoratet: Tiltak for bærekraftig reindrift

107

0

107

1142

77

Landbruksdirektoratet: Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold

0

11

11

1149

51

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket: Tilskudd til Utviklingsfondet for skogbruket

106

0

106

1149

71

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket: Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket

1 093

0

1 093

1149

73

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket: Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak

1 193

0

1 193

1150

21

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.: Spesielle driftsutgifter

0

10

10

1152

50

Bionova: Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket

1 870

0

1 870

1161

70

Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn: Tilskudd til Statskog SFs myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver

319

0

319

1161

75

Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn: Tilskudd til oppsyn i statsallmenninger

362

0

362

Landbruks- og matdepartementet totalt

45 581

5 635

51 216

1300

1

Samferdselsdepartementet: Driftsutgifter

623

969

1 592

1300

70

Samferdselsdepartementet: Tilskudd til internasjonale organisasjoner

645

0

645

1300

71

Samferdselsdepartementet: Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv.

1 662

0

1 662

1300

72

Samferdselsdepartementet: Tilskudd til samferdselsberedskap

64

0

64

1301

21

Forskning og utvikling mv.: Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv.

239

0

239

1301

50

Forskning og utvikling mv.: Samferdselsforskning

2 973

0

2 973

1301

70

Forskning og utvikling mv.: Pilotprosjekter for utslippsfrie anleggsplasser

1 363

0

1 363

1310

70

Flytransport: Kjøp av innenlandske flyruter

20 123

0

20 123

1313

1

Luftfartstilsynet: Driftsutgifter

2 427

1 824

4 251

1314

1

Statens havarikommisjon: Driftsutgifter

749

627

1 376

1315

71

Tilskudd til Avinor AS: Tilskudd til pålagte oppgaver

35 456

0

35 456

1320

1

Statens vegvesen: Driftsutgifter

68 267

7 974

76 241

1320

22

Statens vegvesen: Drift og vedlikehold av riksveier

190 863

1 754

192 617

1320

28

Statens vegvesen: Trafikant- og kjøretøytilsyn

46 736

5 133

51 869

1320

29

Statens vegvesen: OPS-prosjekter

95 742

0

95 742

1320

30

Statens vegvesen: Riksveiinvesteringer

347 049

4 692

351 741

1320

64

Statens vegvesen: Utbedring på fylkesveier for tømmertransport

490

0

490

1320

65

Statens vegvesen: Tilskudd til fylkesveier

9 096

0

9 096

1320

66

Statens vegvesen: Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer

516

0

516

1320

72

Statens vegvesen: Tilskudd til riksveiferjedriften

67 209

0

67 209

1320

73

Statens vegvesen: Tilskudd for reduserte bompengetakster utenfor byområdene

13 834

0

13 834

1321

70

Nye Veier AS: Tilskudd til Nye Veier AS

130 357

0

130 357

1323

1

Vegtilsynet: Driftsutgifter

216

34

250

1330

60

Særskilte transporttiltak: Utvidet TT-ordning for brukere med særskilte behov

7 389

0

7 389

1330

76

Særskilte transporttiltak: Reiseplanlegger og elektronisk billettering

1 769

0

1 769

1330

77

Særskilte transporttiltak: Kjøp av tjenester fra Entur AS

427

0

427

1330

78

Særskilte transporttiltak: Tettere samarbeid om data

649

0

649

1332

63

Transport i byområder mv.: Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter

50 078

0

50 078

1332

65

Transport i byområder mv.: Konkurransen Smartere transport

259

0

259

1332

66

Transport i byområder mv.: Tilskudd til byområder

77 096

0

77 096

1352

1

Jernbanedirektoratet: Driftsutgifter

4 013

1 715

5 728

1352

21

Jernbanedirektoratet: Spesielle driftsutgifter – utredninger

2 903

0

2 903

1352

70

Jernbanedirektoratet: Kjøp av persontransport med tog

111 220

0

111 220

1352

71

Jernbanedirektoratet: Kjøp av infrastrukturtjenester – drift og vedlikehold

167 431

0

167 431

1352

73

Jernbanedirektoratet: Kjøp av infrastrukturtjenester – investeringer

373 413

0

373 413

1352

74

Jernbanedirektoratet: Tilskudd til togmateriell mv.

4 297

0

4 297

1352

75

Jernbanedirektoratet: Tilskudd til godsoverføring fra vei til jernbane

2 027

0

2 027

1352

76

Jernbanedirektoratet: Tilskudd til kulturminner i jernbanesektoren

534

0

534

1354

1

Statens jernbanetilsyn: Driftsutgifter

974

487

1 461

Samferdselsdepartementet totalt

1 841 178

25 209

1 866 387

1400

1

Klima- og miljødepartementet: Driftsutgifter

2 861

1 297

4 158

1400

21

Klima- og miljødepartementet: Spesielle driftsutgifter

1 481

86

1 567

1400

50

Klima- og miljødepartementet: Helhetlig profilering, grønne løsninger

230

0

230

1400

70

Klima- og miljødepartementet: Frivillige klima- og miljøorganisasjoner samt klima- og miljøstiftelser

1 151

0

1 151

1400

71

Klima- og miljødepartementet: Internasjonale organisasjoner

1 951

0

1 951

1400

74

Klima- og miljødepartementet: Tilskudd til AMAP

116

0

116

1400

76

Klima- og miljødepartementet: Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak

2 115

0

2 115

1410

21

Kunnskap om klima og miljø: Miljødata

8 124

25

8 149

1410

23

Kunnskap om klima og miljø: Mareano

1 370

0

1 370

1410

50

Kunnskap om klima og miljø: Grunnbevilgninger under Norges forskningsråd til miljøforskningsinstituttene

4 860

0

4 860

1410

51

Kunnskap om klima og miljø: Forskningsprogrammer under Norges forskningsråd

8 410

0

8 410

1410

53

Kunnskap om klima og miljø: Internasjonalt samarbeid om klima- og miljøkunnskap

161

0

161

1410

70

Kunnskap om klima og miljø: Nasjonale oppgaver ved miljøforskningsinstituttene

932

0

932

1410

72

Kunnskap om klima og miljø: Tilskudd til NORCE – Senter for biosikkerhet

120

0

120

1411

1

Artsdatabanken: Driftsutgifter

229

51

280

1411

21

Artsdatabanken: Spesielle driftsutgifter

234

0

234

1411

70

Artsdatabanken: Tilskudd til å styrke kunnskap om og formidling av naturmangfoldet

661

0

661

1412

50

Meteorologiformål: Meteorologisk institutt

7 489

1 160

8 649

1420

1

Miljødirektoratet: Driftsutgifter

5 456

1 566

7 022

1420

21

Miljødirektoratet: Spesielle driftsutgifter

12 663

93

12 756

1420

23

Miljødirektoratet: Oppdrags- og gebyrrelatert virksomhet

3 064

140

3 204

1420

30

Miljødirektoratet: Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder

731

0

731

1420

31

Miljødirektoratet: Tiltak i verneområder og annen natur, inkludert restaureringstiltak

5 439

0

5 439

1420

32

Miljødirektoratet: Statlige erverv, vern av naturområder

15 076

0

15 076

1420

37

Miljødirektoratet: Skogplanting, videreføring av pilotprosjekt for stedegne treslag

176

0

176

1420

39

Miljødirektoratet: Oppryddingstiltak

428

0

428

1420

60

Miljødirektoratet: Tilskudd til ivaretakelse av naturmangfold i kommuneplanlegging

71

0

71

1420

61

Miljødirektoratet: Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning

6 923

0

6 923

1420

62

Miljødirektoratet: Tilskudd til grønn skipsfart

946

0

946

1420

63

Miljødirektoratet: Returordning for kasserte fritidsbåter

7

0

7

1420

64

Miljødirektoratet: Skrantesykeprøver fra fallvilt

28

0

28

1420

66

Miljødirektoratet: Tilskudd til kommuner for å bedre tilgangen til strandsonen langs Oslofjorden

70

0

70

1420

69

Miljødirektoratet: Oppryddingstiltak

3 240

0

3 240

1420

73

Miljødirektoratet: Tilskudd til rovvilttiltak

1 383

0

1 383

1420

77

Miljødirektoratet: Diverse organisasjoner og stiftelser m.m.

307

0

307

1420

78

Miljødirektoratet: Friluftsformål

4 107

0

4 107

1420

79

Miljødirektoratet: Oppryddingstiltak

10

0

10

1420

80

Miljødirektoratet: Tilskudd til tiltak for å ta vare på natur

2 720

0

2 720

1420

81

Miljødirektoratet: Verdiskaping basert på naturarven

265

0

265

1420

84

Miljødirektoratet: Internasjonalt samarbeid

128

0

128

1420

85

Miljødirektoratet: Besøkssenter for natur og verdensarv

2 195

0

2 195

1422

21

Miljøvennlig skipsfart: Spesielle driftsutgifter

181

0

181

1422

70

Miljøvennlig skipsfart: Tilskudd til private

725

0

725

1423

1

Radioaktiv forurensning i det ytre miljø: Driftsutgifter

511

82

593

1424

1

Senter mot marin forsøpling: Driftsutgifter

321

26

347

1424

21

Senter mot marin forsøpling: Spesielle driftsutgifter

22

0

22

1424

71

Senter mot marin forsøpling: Marin forsøpling

650

0

650

1425

70

Fisketiltak: Tilskudd til fiskeformål

367

0

367

1428

50

Enova SF: Overføring til Klima- og energifondet

101 375

0

101 375

1429

1

Riksantikvaren: Driftsutgifter

1 415

341

1 756

1429

21

Riksantikvaren: Spesielle driftsutgifter

652

9

661

1429

22

Riksantikvaren: Flerårige prosjekter kulturminneforvaltning

619

5

624

1429

60

Riksantikvaren: Kulturminnearbeid i kommunene

206

0

206

1429

70

Riksantikvaren: Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner

834

0

834

1429

71

Riksantikvaren: Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljøer og kulturlandskap

3 049

0

3 049

1429

72

Riksantikvaren: Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

1 251

0

1 251

1429

73

Riksantikvaren: Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

1 262

0

1 262

1429

74

Riksantikvaren: Tilskudd til fartøyvern

1 508

0

1 508

1429

75

Riksantikvaren: Tilskudd til fartøyvernsentrene

332

0

332

1429

77

Riksantikvaren: Tilskudd til verdiskapningsarbeid på kulturminne området

180

0

180

1429

79

Riksantikvaren: Tilskudd til verdensarven

1 140

0

1 140

1432

50

Norsk kulturminnefond: Til disposisjon for kulturminnetiltak

2 541

37

2 578

1471

1

Norsk Polarinstitutt: Driftsutgifter

3 854

286

4 140

1471

21

Norsk Polarinstitutt: Spesielle driftsutgifter

2 322

84

2 406

1471

50

Norsk Polarinstitutt: Stipend

12

0

12

1473

70

Kings Bay AS: Tilskudd

1 388

0

1 388

1474

50

Fram – Nordområdesenter for klima- og miljøforskning: Tilskudd til statlige mottakere

534

0

534

1474

70

Fram – Nordområdesenter for klima- og miljøforskning: Tilskudd til private mottakere

619

0

619

1481

1

Klimakvoter: Driftsutgifter

81

0

81

1482

1

Internasjonale klima- og utviklingstiltak: Driftsutgifter

1 345

416

1 761

Klima- og miljødepartementet totalt

237 224

5 704

242 928

1600

1

Finansdepartementet: Driftsutgifter

2 151

3 595

5 746

1600

21

Finansdepartementet: Spesielle driftsutgifter

1 965

142

2 107

1600

70

Finansdepartementet: Forskning på og allmennopplysning om finansmarkedet

305

0

305

1602

1

Finanstilsynet: Driftsutgifter

3 487

2 948

6 435

1602

45

Finanstilsynet: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 235

0

1 235

1605

1

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring: Driftsutgifter

8 900

2 648

11 548

1605

22

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring: Opplæringskontoret OK stat

239

0

239

1605

45

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

614

0

614

1610

1

Tolletaten: Driftsutgifter

15 908

2 636

18 544

1610

45

Tolletaten: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

4 625

0

4 625

1618

1

Skatteetaten: Driftsutgifter

65 162

16 425

81 587

1618

21

Skatteetaten: Spesielle driftsutgifter

4 750

0

4 750

1618

22

Skatteetaten: Større IT-prosjekter

11 201

513

11 714

1618

23

Skatteetaten: Spesielle driftsutgifter, a-ordningen

2 041

171

2 212

1618

45

Skatteetaten: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

5 020

0

5 020

1618

50

Skatteetaten: Skatte- og avgiftsforskning

137

0

137

1619

1

Skatteklagenemnda: Driftsutgifter

43

228

271

1620

1

Statistisk sentralbyrå: Driftsutgifter

4 280

1 247

5 527

1620

21

Statistisk sentralbyrå: Spesielle driftsutgifter

4 471

436

4 907

1620

45

Statistisk sentralbyrå: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

127

0

127

1632

61

Kompensasjon for merverdiavgift: Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

705 058

0

705 058

1632

72

Kompensasjon for merverdiavgift: Tilskudd til private og ideelle virksomheter

53 398

0

53 398

1633

1

Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift: Driftsutgifter

283 202

0

283 202

1645

23

Statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter: Spesielle driftsutgifter til administrasjon av statlig garantiordning for små og mellomstore bedrifter

85

0

85

Finansdepartementet totalt

1 178 404

30 989

1 209 393

1700

1

Forsvarsdepartementet: Driftsutgifter

5 065

3 401

8 466

1700

21

Forsvarsdepartementet: Spesielle driftsutgifter

3 096

0

3 096

1700

22

Forsvarsdepartementet: IKT-virksomhet

16 190

0

16 190

1700

43

Forsvarsdepartementet: Til disposisjon for Forsvarsdepartementet

188

0

188

1700

52

Forsvarsdepartementet: Overføringer til statlige forvaltningsorganer

92

0

92

1700

60

Forsvarsdepartementet: Overføringer til kommuner og fylkeskommuner

36

0

36

1700

71

Forsvarsdepartementet: Overføringer til andre

1 756

0

1 756

1700

73

Forsvarsdepartementet: Forskning og utvikling

2 053

0

2 053

1700

78

Forsvarsdepartementet: Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter

13 955

0

13 955

1710

1

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg: Driftsutgifter

119 483

9 965

129 448

1710

47

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg: Nybygg og nyanlegg

125 412

0

125 412

1716

51

Forsvarets forskningsinstitutt: Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

5 138

9 106

14 244

1720

1

Forsvaret: Driftsutgifter

542 077

140 396

682 473

1720

71

Forsvaret: Overføringer til andre

946

0

946

1735

21

Etterretningstjenesten: Spesielle driftsutgifter

14 852

0

14 852

1760

1

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold: Driftsutgifter

18 906

8 843

27 749

1760

44

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold: Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

4 638

0

4 638

1760

45

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

659 792

0

659 792

1760

75

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold: Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet

2 632

0

2 632

1791

1

Redningshelikoptertjenesten: Driftsutgifter

3 546

0

3 546

Forsvarsdepartementet totalt

1 539 853

171 711

1 711 564

1800

1

Olje- og energidepartementet: Driftsutgifter

1 096

1 330

2 426

1800

21

Olje- og energidepartementet: Spesielle driftsutgifter

769

0

769

1800

50

Olje- og energidepartementet: Overføring til andre forvaltningsorganer

107

0

107

1800

71

Olje- og energidepartementet: Norsk Oljemuseum

327

0

327

1800

72

Olje- og energidepartementet: Tilskudd til petroleums- og energiformål

85

0

85

1810

1

Oljedirektoratet: Driftsutgifter

3 563

2 292

5 855

1810

21

Oljedirektoratet: Spesielle driftsutgifter

2 243

0

2 243

1812

1

Petroleumstilsynet: Driftsutgifter

2 043

2 632

4 675

1812

21

Petroleumstilsynet: Spesielle driftsutgifter

661

39

700

1820

1

Norges vassdrags- og energidirektorat: Driftsutgifter

4 872

2 827

7 699

1820

21

Norges vassdrags- og energidirektorat: Spesielle driftsutgifter

1 613

0

1 613

1820

22

Norges vassdrags- og energidirektorat: Flom- og skredforebygging

5 457

0

5 457

1820

26

Norges vassdrags- og energidirektorat: Reguleringsmyndigheten for energi

0

297

297

1820

45

Norges vassdrags- og energidirektorat: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

858

0

858

1820

60

Norges vassdrags- og energidirektorat: Tilskudd til flom- og skredforebygging

2 463

0

2 463

1820

72

Norges vassdrags- og energidirektorat: Tilskudd til flom- og skredforebygging

128

0

128

1820

73

Norges vassdrags- og energidirektorat: Tilskudd til utjevning av overføringstariffer

427

0

427

1820

74

Norges vassdrags- og energidirektorat: Tilskudd til museums- og kulturminnetiltak

150

0

150

1850

50

Klima, industri og teknologi: Forskning og teknologiutvikling for fremtidens energisystem

21 220

0

21 220

1850

70

Klima, industri og teknologi: Gassnova SF

2 083

0

2 083

1850

75

Klima, industri og teknologi: Norwegian Energy Partners

737

0

737

Olje- og energidepartementet totalt

50 902

9 417

60 319

2410

1

Statens lånekasse for utdanning: Driftsutgifter

4 331

669

5 000

2410

45

Statens lånekasse for utdanning: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

536

0

536

2412

1

Husbanken: Driftsutgifter

3 103

1 258

4 361

2412

21

Husbanken: Spesielle driftsutgifter

252

0

252

2412

45

Husbanken: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

2 180

0

2 180

2421

50

Innovasjon Norge: Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

17 806

0

17 806

2421

70

Innovasjon Norge: Basiskostnader

3 456

5 528

8 984

2421

71

Innovasjon Norge: Innovative næringsmiljøer

2 467

0

2 467

2421

74

Innovasjon Norge: Reiseliv, profilering og kompetanse

11 566

0

11 566

2421

75

Innovasjon Norge: Grønn plattform

4 441

0

4 441

2421

76

Innovasjon Norge: Miljøteknologi

8 562

0

8 562

2426

70

Siva SF: Tilskudd

963

0

963

2426

71

Siva SF: Tilskudd til testfasiliteter

4 022

0

4 022

Statsbankene totalt

63 685

7 455

71 140

2445

24

Statsbygg: Driftsresultat

0

5 753

5 753

2445

45

Statsbygg: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

11 195

0

11 195

2445

49

Statsbygg: Kjøp av eiendommer

27 656

0

27 656

2460

24

Eksportfinansiering Norge: Driftsresultat

0

2 499

2 499

2460

25

Eksportfinansiering Norge: Forvaltning av midlertidig lånegarantiordning ifm. krigen i Ukraina

15

0

15

2470

45

Statens pensjonskasse: Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

4 836

0

4 836

Statens forvaltningsbedrifter totalt

43 702

8 252

51 954

2530

71

Foreldrepenger: Engangsstønad ved fødsel og adopsjon

17 837

0

17 837

2620

72

Stønad til enslig mor eller far: Stønad til barnetilsyn til enslig mor eller far i arbeid

200

0

200

2620

73

Stønad til enslig mor eller far: Tilleggsstønader og stønad til skolepenger

200

0

200

2650

76

Sykepenger: Tilskudd til ekspertbistand og kompetansetiltak for sykmeldte

2 249

0

2 249

2651

71

Arbeidsavklaringspenger: Tilleggsstønad

700

0

700

2661

70

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.: Grunnstønad

20 000

0

20 000

2661

71

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.: Hjelpestønad

23 000

0

23 000

2661

72

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.: Stønad til servicehund

100

0

100

2661

73

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.: Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

300

0

300

2661

74

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.: Tilskudd til biler

100

0

100

2661

75

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.: Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler

900

0

900

2661

76

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.: Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

700

0

700

2661

77

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.: Ortopediske hjelpemidler

3 200

0

3 200

2661

78

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.: Høreapparater

10 300

0

10 300

2661

79

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.: Aktivitetshjelpemidler til personer over 26 år

1 213

0

1 213

2686

70

Stønad ved gravferd: Stønad ved gravferd

-200

0

-200

2711

72

Spesialisthelsetjeneste mv.: Tannbehandling

54 466

0

54 466

2711

76

Spesialisthelsetjeneste mv.: Private laboratorier og røntgeninstitutt

25 599

0

25 599

2756

70

Andre helsetjenester: Helsetjenester i annet EØS-land

320

0

320

2756

71

Andre helsetjenester: Helsetjenester i utlandet mv.

9 718

0

9 718

2756

72

Andre helsetjenester: Helsetjenester til utenlandsboende mv.

5 874

0

5 874

2790

70

Andre helsetiltak: Bidrag

9 051

0

9 051

Folketrygden totalt

185 827

0

185 827

Totalsum

14 893 747

1 277 509

16 171 256

Fotnoter

1)

Etter en samlet vurdering foreslår regjeringen å bevilge ytterligere 600 mill. kroner til kommunesektoren, se nærmere omtale under kap. 571, post 60 under Kommunal- og distriktsdepartementet.

2)

Merskattevekst før regjeringens forslag til endringer i skatteopplegget med virkning for kommunesektoren. I tråd med omtalen under kap. 5501 under Finansdepartementet fordeles provenytapet av skatteopplegget mellom staten og kommunesektoren.

3)

Plassene i ideelle og kommersielle institusjoner anskaffes gjennom avrop på rammeavtaler med kjøps- og leveransegaranti. Kjøpsgaranti vil si at det betales for et visst antall plasser, uavhengig av om plassene benyttes. Leverandørene har en tilsvarende leveransegaranti for det antall plasser som rammeavtalen dekker.

4)

Dette vil ha betydning for hva som kreves av ideell kapasitet for å nå målet om 40 pst. ideelle oppholdsdager i institusjonsbarnevernet.