Prop. 1 S

(2021–2022)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2022

Statsbudsjettet

Tilråding fra Finansdepartementet 1. oktober 2021, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedtrekk og prioriteringer i budsjettet for 2022

1.1 Hovedtrekk

Koronapandemien har preget Norge og verden sterkt det siste halvannet året. Konsekvensene har vært store for mange personer, familier og bedrifter, og for norsk og internasjonal økonomi.

Regjeringens mål har vært å håndtere pandemien slik at vi ivaretar helse, reduserer forstyrrelser i samfunnet og beskytter økonomien. Regjeringens politikk sørger for at Norge også fremover kan ha høy sysselsetting, lav arbeidsledighet, sunne offentlige finanser og et solid grunnlag for fortsatt gode velferdsordninger. Den økonomiske utviklingen gjennom det siste året viser at vi langt på vei har lyktes med å nå disse målene. Omfattende vaksinering har gitt kontroll med pandemien, og aktivitetsbegrensende smitteverntiltak er i all hovedsak avviklet. Gjenåpningen av samfunnet har gitt et kraftig økonomisk oppsving, og oppgangen i fastlandsøkonomien er nå sterk. Den registrerte arbeidsledigheten går raskt ned, og store deler av næringslivet venter høy vekst fremover. Med samarbeid og handlekraft har vi håndtert den bratteste økonomiske nedgangen siden andre verdenskrig. Norsk økonomi er nå ute av krisen selv om noen bransjer fortsatt er påvirket.

I 2022 ser det ut til at aktiviteten vil være høy, jobbmulighetene gode og over 90 prosent av alle voksne vil være vaksinerte. Det ligger an til at norsk økonomi vil komme inn i en høykonjunktur, og at den registrerte arbeidsledigheten vil ligge godt under gjennomsnittet de siste 20 årene.

Norge har svart på koronakrisen med kraftfulle tiltak for å trygge arbeidstakere og bedrifter, men også med omstilling og innovasjon. Det er tatt viktige steg i retning et grønnere og mer digitalisert samfunn, og det blir skapt rekordmange nye bedrifter. Denne omstillingen er samtidig en del av svaret på de langsiktige utfordringene. Med statsbudsjettet for 2022 legger regjeringen til rette for grønn omstilling og vekst.

Krisen har rammet skjevt. Det er blitt satt i gang mange tiltak for å hjelpe de som er blitt rammet av ledighet, psykiske helseutfordringer eller hjemmeskole. Også i 2022 vil det være behov for ekstra innsats for å inkludere flere i arbeidslivet, tette kunnskapshull og hjelpe de som sliter. Regjeringen har som mål at denne krisen, i motsetning til tidligere kriser, ikke skal føre til at personer blir stående varig utenfor arbeidslivet.

Nå som den økonomiske krisen i stor grad er bak oss, må oljepengebruken tas ned igjen. Vi er på vei inn i en ny fase i finanspolitikken, der utgiftene i statsbudsjettet anslås å vokse mer enn inntektene. I budsjettene fremover må vi derfor prioritere hardere. Budsjettet for 2022 er et steg på veien mot å møte de mer langsiktige utfordringene Norge står overfor. Bruken av oljeinntekter i budsjettet for 2022 tilsvarer 2,6 pst. av kapitalen i Statens pensjonsfond utland, og er i tråd med handlingsregelen. God fart i norsk økonomi og kraftig oppgang i fondet de siste årene tilsier at fondsuttaket nå bør ligge godt under den langsiktige rettesnoren på 3 pst. Regjeringen vil legge til rette for økt sysselsetting i privat sektor og fjerne flaskehalser for vekst og grønn omstilling.

Regjeringens hovedprioriteringer i statsbudsjettet for 2022 er å:

legge til rette for flere nye jobber i private bedrifter

hjelpe de som fortsatt er rammet av krisen

bidra til at folk og bedrifter har kompetansen de trenger

sette fart på omstillingen mot et grønnere og mer digitalisert samfunn

legge til rette for trygge og gode liv over hele landet

bidra til god pandemiberedskap, blant annet gjennom å sikre tilgang til vaksiner, smittevernutstyr og legemidler

1.2 Hovedprioriteringer i 2022

Hovedprioriteringene i 2022 er:

Legge til rette for flere nye jobber i private bedrifter

Et sterkt, mangfoldig og omstillingsdyktig næringsliv er avgjørende for Norges vekstevne og for et godt velferdsnivå i fremtiden. Vi må skape flere jobber, i flere bransjer, over hele landet. Veksten må komme i privat næringsliv. Vi bygger vei og bane, og bedrer rammebetingelsene for bedriftene. Vi må investere fremtidsrettet, omstille oss og føre en ansvarlig økonomisk politikk. Det gjør vi blant annet ved å tilpasse oljepengebruken til konjunkturene innenfor handlingsregelens rammer. Moderate lønnsoppgjør og svekkelse av kronen har over flere år bidratt til en kraftig bedring i næringslivets konkurranseevne.

Gode rammevilkår for privat næringsvirksomhet legger til rette for en vekstkraftig og omstillingsdyktig økonomi, samtidig som det over tid er avgjørende for bærekraftige offentlige velferdsordninger. Et skattesystem som gir insentiver til verdiskaping og arbeid, er sentralt for å lykkes med vekst og omstilling. Regjeringens skattepolitikk bygger på brede skattegrunnlag, lave skattesatser og skattemessig likebehandling av næringer, virksomheter og investeringer. Skattesatsen på alminnelig inntekt for personer og selskap er blitt gradvis redusert fra 28 pst. i 2013 til 22 pst. fra 2019. Budsjettet for 2022 styrker insentivene til arbeid og verdiskaping ytterligere gjennom lettelser i inntekts- og formuesskatten. Regjeringen arbeider systematisk med å redusere næringslivets kostnader ved rapportering og etterlevelse av lover og regler. Fra 2017 er det gjennomført tiltak som er beregnet å redusere årlige kostnader for næringslivet med 11 mrd. kroner.

Den sterke satsingen på samferdsel fortsetter. Bedre mulighet for rask og effektiv transport støtter opp under vekst og omstilling, samtidig som det gir en enklere hverdag for folk flest og næringslivet i hele landet. Med budsjettforslaget legges det til rette for et bedre togtilbud, utbygging og vedlikehold av vei i hele landet samt bedre kollektivtilbud i byområdene. På jernbanen videreføres blant annet utbygging av InterCity på Østlandet, nytt signalsystem (ERTMS-prosjektet) og Bergensbanen. Regjeringen arbeider samtidig målrettet med å få mer igjen for pengene på samferdselsområdet. Nye Veier AS skal prioritere prosjekter med størst lønnsomhet for samfunnet. Konkurranseutsetting av jernbanen skal gi innsparinger og et mer attraktivt tilbud. Ny organisering av Statens vegvesen skal legge til rette for å bedre ressursbruken. Samferdselsinvesteringene har økt nominelt med hele 23 mrd. kroner fra revidert budsjett 2013 til budsjettforslaget for 2022.

Regjeringen foreslår også andre tiltak for å støtte opp om vekst og innovasjon i næringslivet. Områdegjennomgangen av det næringsrettede virkemiddelapparatet følges opp. Dette vil gjøre apparatet enklere og mer brukervennlig. Støtteordningene i Innovasjon Norge og eksportfinansieringsordningene videreføres på et høyt nivå. Regjeringen prioriterer deltakelse i EU-programmet InvestEU i perioden 2021–2027, slik at norske bedrifter får økt tilgang til kapitalvirkemidler som kan utløse samfunnsøkonomisk lønnsomme prosjekter. Regjeringen foreslår også å starte byggingen av Ocean Space Centre. Senteret skal gjøre de norske havbaserte næringene mer produktive gjennom kunnskaps- og teknologiutvikling, kunnskapsspredning, verdensledende utdanningsmiljø og gjennom bidrag til omstilling av næringslivet.

Hjelpe de som fortsatt er rammet av krisen

Krisen har rammet skjevt. Mens store deler av befolkningen har trygg jobb og har nytt godt av lav rente, har andre blitt permittert eller mistet jobben. Mange tiltak er satt i gang under krisen for å hjelpe de som ble rammet av ledighet, psykiske helseutfordringer og hjemmeskole.

Arbeidsmarkedet tar seg nå tydelig opp, men også i 2022 vil det være behov for ekstra innsats for å inkludere flere i arbeidslivet og tette kunnskapshull. Regjeringen foreslår en bevilgning til arbeidsmarkedstiltak for arbeidssøkere i 2022 som gir et fortsatt høyt tiltaksnivå, men tilpasset utviklingen i arbeidsmarkedet. Forslaget vil ivareta behovet for arbeidsmarkedstiltak til dem som står utenfor. Innsatsen må nå rettes mot å unngå at langtidsledige blir varig stående utenfor, og å gi utsatte grupper den bistanden de trenger for å komme i jobb. Regjeringen foreslår å videreføre den særlige ungdomsinnsatsen som skal øke deltakelsen i utdanning og arbeidsliv. Det samme gjelder inkluderingsdugnaden, som legger til rette for at flere med nedsatt funksjonsevne eller hull i CV-en skal kunne delta i arbeid.

Regjeringen vil, som en oppfølging av Meld. St. 32 (2020–2021) Ingen utenfor, bedre Arbeids- og velferdsetatens målrettede arbeid med utsatte grupper. Blant annet skal det gjennomføres et forsøk med en ny felles finansieringsordning for Arbeids- og velferdsetaten og fylkeskommunene, som skal støtte opp om tilrettelagt videregående opplæring.

Det er innført nye regler for å gjøre det lettere å ta opplæring og utdanning i dagpengeperioden fra 1. oktober 2021. De nye reglene prioriterer fag- og yrkesopplæring fra videregående nivå og fagskoler. Mulighetene for å skaffe seg ny kunnskap er spesielt rettet mot helt ledige og helt permitterte som ikke har fullført grunnskole og videregående opplæring, men det gis også muligheter til å ta høyere utdanning.

Opptrappingsplanen for barn og unges psykiske helse (2019–2024) følges opp med ytterligere 200 mill. kroner i 2022. Det foreslås blant annet å etablere flere oppsøkende og tverrfaglige FACT ung-team og utvikling og et pilotprosjekt med et lavterskeltilbud for barn og unge i kommunene. 100 mill. kroner av veksten i frie inntekter til kommunesektoren begrunnes videre med tiltak for barn og unges psykiske helse, herunder psykisk helse i skole og utdanning. Særskilte tiltak som ble iverksatt som følge av pandemien, blant annet styrking av familievernet og Alternativ til Vold, videreføres i 2022.

Regjeringen foreslår å videreføre midler til tiltak for å støtte barn og unge som følge av de konsekvensene koronapandemien har hatt for skoler og barnehager. I tillegg til å ta igjen tapt læring, skal midlene gå til økt faglig og sosial støtte. Regjeringen foreslår også midler til flere videreutdanningsplasser for spesialpedagoger.

Regjeringen foreslår en ettårig bevilgningsøkning til Arbeids- og velferdsetaten på 75 mill. kroner i 2022 som følge av koronapandemien. Selv med bedre utsikter på arbeidsmarkedet og positiv vaksinesituasjon, vil ettervirkningene av pandemien prege etatens drift også i 2022. Regjeringen foreslår også et ferietillegg i 2022 for dagpenger mottatt i 2021, men at ordningen gjøres mindre omfattende enn den som ble gjennomført i 2021, ved at den i større grad målrettes mot personer med lange ledighetsperioder.

Bidra til at folk og bedrifter har kompetansen de trenger

Næringslivets evne til omstilling og vekst avhenger av høy kompetanse, forskning og utvikling. Kompetansepolitikken må bidra til godt samsvar mellom bedriftenes behov og tilbudet av arbeidskraft. I de senere års statsbudsjetter har regjeringen prioritert støtte til forskning og teknologiutvikling. Regjeringen følger opp langtidsplanen for forskning og høyere utdanning, og har i budsjettforslaget prioritert de tre opptrappingsplanene for teknologi, kvalitet i høyere utdanning og FoU for omstilling og fornyelse i næringslivet. Regjeringen foreslår også en betydelig økning i bevilgningene til norsk deltakelse i EUs rammeprogram for forskning og innovasjon.

For at flere skal fullføre videregående skole og at flere skal få den kompetansen som morgendagens arbeids- og næringsliv trenger, foreslås over 800 mill. kroner til å følge opp Fullføringsreformen. Dette omfatter videreføring av tilskudd for at personer som har brukt opp retten til videregående opplæring, kan fullføre. Midlene skal også bidra til å gjøre opplæringen mer fleksibel og tilpasset til elevene. Fullføring av videregående skole har økt og ligger på et rekordhøyt nivå. Blant elever som startet i videregående opplæring i 2014, har nesten 80 prosent fullført opplæringen.

I møte med den økte arbeidsledigheten og permitteringene som fulgte av koronapandemien, lanserte regjeringen Utdanningsløftet 2020. Dette er en satsing på økt kapasitet og fleksibilitet i utdanningene på alle nivåer. Deler av Utdanningsløftet videreføres også i 2022. Blant annet legges det til rette for å videreføre bransjeprogrammene etablert i 2020 og forsøk med modulbasert opplæring, som skal legge til rette for kompetanseheving for voksne. 4 000 studieplasser i universiteter og høyskoler videreføres og trappes opp med opptak av ett nytt kull. 300 av disse plassene omprioriteres fra juridiske og økonomisk-administrative fag til barnevernsutdanning på masternivå. Regjeringen foreslår også å videreføre de 1 600 studieplassene som ble opprettet i 2020, og at det kan gis lån fra Lånekassen for kortere utdanningsløp fra studieåret 2023–24.

Regjeringen foreslår midler til å innføre en ekstra skoletime i naturfag på ungdomstrinnet.

Regjeringen foreslår å øke tilskuddet gjennom Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse til fleksible studietilbud til 149,5 mill. kroner, inkludert minimum 40 mill. kroner til en søknadsbasert ordning for studiesenter og et distriktsprogram for kompetanseutvikling.

Det foreslås startbevilgning til byggeprosjektet om samlokalisert nybygg for Samisk videregående skole og reindriftsskole og det samiske nasjonalteateret Beaivvàš i Kautokeino. Videre foreslås startbevilgning til oppføring av Blått bygg ved Nord universitet. Forslaget skal bidra til regjeringens satsing på hav og helse, og bidra til å heve den marine- og helsevitenskapelige kompetansen. Regjeringen foreslår også å øke kostnadsrammen til Nytt livsvitenskapsbygg ved Universitetet i Oslo, for å ta høyde for kostnadsøkning og legge til rette for samlokalisering med klinikkmiljøer ved Oslo universitetssykehus.

Sette fart på omstillingen mot et grønnere og mer digitalisert samfunn

Klimaendringer er en av vår tids hovedutfordringer og må møtes gjennom globalt samarbeid og nasjonale tiltak. Vi må oppfylle Norges klimaforpliktelser og ta vår del av ansvaret for å løse klimautfordringene. Hovedvirkemidlene i regjeringens klimapolitikk er prising av utslipp i form av klimaavgifter og deltakelse i EUs kvotesystem for bedrifter. Politikken må legge til rette for at næringslivet kan skape grønne jobber og en mer bærekraftig fremtid. Det skal være enkelt og lønnsomt å velge grønt.

Regjeringens klimapolitikk er basert på at forurenser skal betale, at det skal være insentiver til utvikling og bruk av grønn teknologi, og at vi skal bidra til markeder for nullutslippsløsninger. Deltakelse i EUs kvotesystem gir en pris på kvotepliktige utslipp som vil øke over tid etter hvert som kvotemengden reduseres. Regjeringen la i januar 2021 frem Meld. St. 13 (2020–2021) Klimaplan for 2021–2030, hvor det ble signalisert en økning i avgiftene på ikke-kvotepliktige utslipp av klimagasser til om lag 2 000 2020-kroner per tonn i 2030. I budsjettet foreslår derfor regjeringen at avgiftene på ikke-kvotepliktige utslipp økes med 28 pst. utover prisstigning i 2022. Merprovenyet fra økte klimaavgifter brukes til skatte- og avgiftslettelser, ved å redusere elavgiften og trafikkforsikringsavgiften, og å øke reisefradraget i personbeskatningen. I tillegg økes bevilgningen til kompensasjonsordningen for fiskeriene, og det settes av kompensasjon for transportører med kontrakter med det offentlige. Provenyet brukes dermed på en måte som ivaretar de positive klimavirkningene av avgiftsøkningen. Se nærmere omtale av skatte- og avgiftsopplegget nedenfor.

Regjeringen vil satse mer på grønn teknologi og nullutslippsløsninger. Enovas formål er å bidra til å nå Norges klimaforpliktelser og til omstillingen til lavutslippssamfunnet. Enovas styringsavtale vektlegger derfor reduksjon av ikke-kvotepliktige klimagassutslipp mot 2030 og teknologiutvikling og innovasjon som medvirker til utslippsreduksjoner frem mot lavutslippssamfunnet i 2050.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til Langskip-prosjektet med 1,2 mrd. kroner. Prosjektet skal fange CO₂-utslipp ved Norcems sementfabrikk og lagre disse i et undersjøisk reservoar på norsk sokkel. Lageret vil bygges ut med ledig kapasitet som kan utnyttes av fangstprosjekter i andre land. Prosjektet omfatter også statsstøtte til Fortum Oslo Varmes fangstprosjekt, forutsatt tilstrekkelig egenfinansiering og finansiering fra EU eller andre kilder til prosjektet. Kostnadsrammen for statens bidrag til Langskip utgjør 19,4 mrd. kroner. Nye anlegg i Europa og verden er en forutsetning for at CO₂-håndtering skal kunne bli et effektivt og konkurransedyktig klimatiltak. Regjeringen har derfor uttrykt en klar forventning om at Europa nå følger etter, og at restkapasiteten i lageret skal kunne benyttes av tredjeparter som ikke den norske stat finansierer direkte.

Regjeringen foreslår å bevilge 528 mill. kroner til næringsrettede tiltak innenfor Grønn plattform. Ordningen er en felles konkurransearena mellom Forskningsrådet, Innovasjon Norge og Siva SF, i samarbeid med Enova. Tiltaket skal fremme omstilling ved å gi støtte gjennom flere stadier, fra grunnleggende forskning til innovasjon og kommersialisering. Regjeringen foreslår også 900 mill. kroner i investeringskapital til Nysnø Klimainvesteringer AS. Dette skal bidra til reduserte klimagassutslipp gjennom lønnsomme investeringer.

Det foreslås å videreføre Klimasatsordningen i 2022. Kommuner og fylkeskommuner, samt Longyearbyen lokalstyre, kan søke om støtte til prosjekter som bidrar til reduserte utslipp av klimagasser og omstilling til lavutslippssamfunnet.

For å redusere klimagassutslipp fra skipsfart foreslår regjeringen å videreføre bevilgninger til tiltak for økt bruk av lav- og nullutslippsløsninger i fylkeskommunale hurtigbåtsamband gjennom Hurtigbåtordningen i Miljødirektoratet. Det foreslås også en ny satsing på utvikling av nullutslippsteknologi for store lasteskip i nasjonal og internasjonal fart. Regjeringen stiller krav til null- eller lavutslippsløsninger ved utlysning av nye riksveiferjeanbud, der det ligger til rette for det.

Regjeringen foreslår en betydelig satsing på klimavennlige transportløsninger, herunder midler til Fornebubanen, Bybanen til Fyllingsdalen i Bergen og Bussveien på Nord-Jæren.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til energiforskning, som skal bidra til økt verdiskaping og sikker, kostnadseffektiv og bærekraftig utnyttelse av energiressursene. I 2022 åpnes også et nytt forskningssenter for miljøvennlig energi innen hydrogen og ammoniakk.

Klimapolitikken virker. Utslippene har gått ned fem år på rad og var i 2020 på det laveste nivået siden 1993.

Regjeringen bidrar også til klimatilpasning og reduserte utslipp i andre land. Det foreslås 8,2 mrd. kroner til klimatiltak på bistandsbudsjettet, en økning på 1,9 mrd. kroner fra 2021. I tillegg vil Norfund sette av 1 mrd. kroner fra sin egenkapital til det nyopprettede klimainvesteringsfondet for fornybar energi i utviklingsland.

Mye tyder på at Norge er godt stilt til å dra nytte av gevinstene fra digitalisering. Vi ligger langt fremme både når det gjelder digital infrastruktur, digital kompetanse og bruk av digital teknologi og tjenester i næringslivet og offentlig sektor. Koronapandemien har bidratt til å forsterke den digitale omstillingen. Den teknologiske utviklingen skaper muligheter for nye arbeidsplasser, effektivisering og nye og bedre tjenester, men stiller også krav til omstilling og ny kompetanse. Regjeringen foreslår midler til å fortsette digitaliseringsarbeidet i offentlig sektor, herunder gjennom IKT-moderniseringsprogrammet i Arbeids- og velferdsetaten.

Det er behov for en helhetlig modernisering av lovverk, systemstøtte og prosesser for skatteinnkrevingen. Regjeringen foreslår oppstart av første steg i prosjektet for modernisert innkreving, med mål om å etablere effektive, brukerrettede og sammenhengende tjenester.

Legge til rette for trygge og gode liv over hele landet

Sosial bærekraft er avhengig av små forskjeller og tillit mellom folk. Utenforskap bidrar til at folk mister muligheter til å skape sitt eget, gode liv. Gode oppvekstvilkår, en god skole og kunnskap er det viktigste for å skape muligheter for alle. For å bygge sterke felleskap, må vi redusere fattigdom og sørge for god integrering, samtidig som samfunnet gir mulighet til frie og selvstendige liv.

Viktige velferdstjenester styrkes gjennom regjeringens budsjettforslag. De offentlige velferdstjenestene ytes i stor grad av kommunesektoren. En god og forutsigbar kommuneøkonomi er derfor viktig for at kommunene og fylkeskommunene skal kunne ivareta sine oppgaver. Kommunesektorens økonomiske handlingsrom er blitt kraftig forbedret de senere årene, blant annet fordi skatteinngangen har vært høyere og merkostnadene til demografi og pensjon er blitt lavere enn lagt til grunn i budsjettene. Regjeringens forslag innebærer en vekst i kommunesektorens frie inntekter på 2,0 mrd. kroner i 2022.

En kraftig satsing på samferdsel har bidratt til bedre fremkommelighet både for person og varetransport i hele landet. Gode veier og godt kollektivtilbud legger grunnlag for en positiv utvikling i både bygd og by. I 2022 fortsetter regjeringen en kraftig satsing på både vei og bane.

Pandemien har hatt store konsekvenser for kultur-, frivillighets- og idrettssektoren. Regjeringen vil bidra til forutsigbarhet ved gjenåpning av sektoren og foreslår i all hovedsak å videreføre faste tilskudd innenfor sektoren. Regjeringen foreslår økte bevilgninger til en rekke museer og kulturbygg. Det foreslås blant annet å videreføre oppgraderingen og moderniseringen av Den Nationale Scene i Bergen og å ta høyde for mulig oppstart av rehabilitering av Nationaltheatrets bygning. Regjeringen foreslår også midler til å kunne sluttføre rehabiliteringen av Ole Bulls villa Lysøen. Det foreslås også tilskudd til Bodø som europeisk kulturhovedstad i 2024 og en tilskuddsordning for mangfolds- og inkluderingstiltak i idrett og fysisk aktivitet.

Regjeringen prioriterer å behandle flere pasienter i sykehusene. Det foreslås en ramme som gir rom for å øke aktiviteten i sykehusene med 1,4 pst. sammenlignet med 2021, korrigert for ekstraordinære koronarelaterte tiltak. Det foreslås også å øke bevilgningen med 225 mill. kroner til oppfølging av anmodningsvedtak og lovendringer i bioteknologiloven. Dette gjelder blant annet tidlig ultralyd og endret aldersgrense for fosterdiagnostikk inklusiv NIPT-test.

Regjeringen fortsetter den sterke satsingen på allmennlegetjenesten og foreslår ytterligere 300 mill. kroner til tiltak i handlingsplanen for allmennlegetjenesten i 2022. Det foreslås også midler til barnekoordinatorer i kommunene og til kommunale enheter for rus-saker. Videre foreslås det å legge til rette for investeringstilskudd til 500 heldøgns omsorgsplasser og et pilotprosjekt med investeringstilskudd til trygghetsboliger.

Barnevernsreformen skal gi kommunene økt faglig og økonomisk ansvar for barnevernet. Målet er at flere barn skal få riktig hjelp til riktig tid og at tjenestetilbudet i større grad skal tilpasses lokale behov. Reformen innebærer at deler av finansieringsansvaret for tjenestene flyttes fra staten til kommunene, og regjeringen vil kompensere kommunene for dette. Oppgavene i barnevernet krever også mye av de ansatte, både i form av kompetanse og faglig skjønn. Det vil fra 1. januar 2022 innføres kompetansekrav for kommunalt og statlig barnevern, og regjeringen vil kompensere kommunene for merutgifter som følge av dette.

Regjeringen har i perioden prioritert å bedre barnefamilienes økonomi gjennom økt barnetrygd for barn under 6 år med 8 200 kr i året og med 1 000 kroner for barn over 6 år. I 2022 innføres én øvre grense for foreldrefradraget på 25 000 kroner. Det gjør at familier med utgifter til barnehage og SFO mv. får inntil 2 100 kroner i redusert skatt for hvert barn utover det første.

Regjeringens mål er at alle barn og unge skal kunne delta på fritidsaktiviteter, uavhengig av foreldrenes inntekt. Regjeringen foreslår å starte en nasjonal utrulling av ordningen med fritidskort. Ordningen skal bidra til å dekke utgifter til faste, organiserte fritidsaktiviteter for barn og ungdom. Det foreslås også midler til tilbud om gratis eller rimelige ferie- og fritidsaktiviteter, åpne møteplasser og ungdomsloser for utsatte barn og unge. Tilskuddsordningen med gratis SFO for familier med lav inntekt utvides til flere kommuner høsten 2022.

Alle som kan jobbe, må få muligheten til det. Bred inkludering i arbeidslivet er det viktigste tiltaket for å forebygge utenforskap og gi den enkelte økonomisk trygghet. Samtidig bidrar gode velferdsordninger til å utjevne forskjeller og er viktige for den enkeltes mulighet for et godt liv, uavhengig av bakgrunn og helse. Gode velferdsordninger er også viktige for arbeidslivets omstillingsevne. Velferdsordningene må stimulere til arbeid, samtidig som de skal sikre inntekt for dem som ikke kan delta i arbeidslivet.

Regjeringen vil legge til rette for å kombinere trygd og arbeid, og har de siste årene endret ordningene for inntektssikring i denne retningen. Endringene i regelverket for arbeidsavklaringspenger, som trådte i kraft i henholdsvis 2018 og 2020, skal gi bedre og mer målrettede stønadsløp, øke insentivene til arbeid og gjøre overgangen tilbake til arbeid enklere. I 2017 ble det også innført plikt for kommunene til å stille vilkår om aktivitet til sosialhjelpsmottakere under 30 år. For å bedre insentivene til arbeid for uføre foreslår regjeringen nå å følge opp sysselsettingsutvalgets forslag om å erstatte dagens fribeløp på 0,4 G med halvert avkorting opptil 1,2 G. Slik kan uføre jobbe mer mens de beholder deler av uføretrygden. Som del av skatte- og avgiftsopplegget foreslår regjeringen også et nytt jobbfradrag for unge. Dette gir en målrettet skattelette til unge med lav arbeidsinntekt. Jobbfradraget gir også en stor reduksjon i den effektive marginalskatten på arbeidsinntekt for unge som kombinerer trygd med noe arbeid.

Samfunnssikkerhet er en viktig prioritering for regjeringen, og budsjettforslaget legger til rette for implementering av nye IT-systemer for å bedre håndteringen av den felles yttergrensen og sikkerheten i Schengen-området. Regjeringen foreslår å etablere en ny redningshelikopterbase i Tromsø, som vil gi økt redningsberedskap i Nord-Norge. Videre vil regjeringen øke bevilgningen til politiet for å opprettholde målet om to polititjenestepersoner per 1 000 innbyggere.

Regjeringen foreslår å bevilge om lag 2,2 mrd. kroner til oppfølging av langtidsplanen for forsvarssektoren, med det formål å øke Forsvarets beredskap, reaksjonsevne og utholdenhet. Om lag halvparten av bevilgningsøkningen gjelder økte investeringer i nytt forsvarsmateriell, mens resten skal dekke kostnader til nye investeringer i eiendom, bygg og anlegg, og til etablering, innfasing og drift av nytt utstyr og operativ virksomhet i Forsvaret.

Norge skal videreføre et sterkt engasjement også utenfor landets grenser, ikke minst under en pandemi som rammer mange av de fattigste landene særlig hardt. Regjeringen foreslår et bistandsbudsjett på 41,9 mrd. kroner, tilsvarende 1,01 pst. av anslått BNI for 2022.

Bidra til god pandemiberedskap, blant annet gjennom å sikre tilgang til vaksiner, smittevernutstyr og legemidler

Pandemien bidrar fortsatt til usikkerhet om den økonomiske utviklingen fremover, men tempoet i vaksineringen gjør usikkerheten klart mindre enn tidligere. Med fortsatt god beredskap i helsetjenesten og felles innsats skal vi sammen legge pandemien bak oss.

Risiko for utvikling av nye virusvarianter, samtidig som virkningen av vaksinen avtar over tid, tilsier at vi bør legge opp til vaksinasjon mot covid-19 også i 2022. Regjeringen foreslår derfor 3,2 mrd. kroner til innkjøp av vaksiner og vaksinasjon mot covid-19 og 150 mill. kroner til drift av koronavaksinasjonsprogrammet. For å bedre den nasjonale helseberedskapen foreslås det videre 300 mill. kroner til nasjonal beredskapslagring av legemidler og 150 mill. kroner til nasjonalt beredskapslager for smittevernutstyr.

Med budsjettet for 2022 tar regjeringen viktige steg for å bringe Norge ut av koronakrisen, og samtidig møte de langsiktige utfordringene landet står overfor.

2 Nærmere om budsjettforslaget

2.1 Hovedtall i budsjettet

Det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet måles ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. I beregningen korrigeres det blant annet for virkningene av økonomiske svingninger på skatter, avgifter, renter og arbeidsledighetstrygd. Regjeringens budsjettforslag for 2022 innebærer et strukturelt, oljekorrigert underskudd på 322,4 mrd. kroner. Anslaget for det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet som andel av trend-BNP for Fastlands-Norge i 2022 reduseres med 2,6 prosentenheter sammenlignet med anslaget for 2021. Målt som andel av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2022 utgjør underskuddet 2,6 pst.

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2021 til 2022 anslås til -3,4 pst.

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet og Statens pensjonsfond

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet anslås til 300,3 mrd. kroner i 2022. Dette underskuddet motsvares av en overføring fra Statens pensjonsfond utland, slik at statsbudsjettet er i balanse. Forskjellen mellom det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet og det oljekorrigerte budsjettunderskuddet er nærmere redegjort for i Nasjonalbudsjettet 2022.

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres til Statens pensjonsfond utland. For 2022 ligger netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten an til å bli 277,1 mrd. kroner, som er 23,2 mrd. kroner lavere enn overføringen fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet for å dekke det oljekorrigerte underskuddet. Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond anslås til 233,8 mrd. kroner, hvorav 226 mrd. kroner fra utenlandsdelen av fondet. Dette innebærer at det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond i 2022 anslås til 210,6 mrd. kroner.

Utenlandsdelen av Statens pensjonsfond anslås til 12 250 mrd. kroner ved inngangen til 2022. Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond anslås til 12 552 mrd. kroner ved inngangen til 2022.

Boks 2.1 Veksten i statsbudsjettets utgifter

Statsbudsjettets underliggende, reelle utgiftsvekst anslås til -54 mrd. 2022-kroner, som tilsvarer -3,4 pst. Dette må ses i sammenheng med utfasing av ekstraordinære midlertidige tiltak i 2021 som følge av pandemien. Den nominelle utgiftsveksten er anslått til -1,1 pst. Prisveksten i statsbudsjettets utgifter anslås til 2,4 pst.

Ved beregningen av den underliggende utgiftsveksten holdes utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter utenom. I tillegg korrigeres det for enkelte regnskapsmessige forhold og ekstraordinære endringer.

Utviklingen på ulike utgiftsområder over tid er nærmere omtalt i kapittel 4.

Tabell 2.1 Hovedtall i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond utenom lånetransaksjoner

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
A | Statsbudsjettets inntekter i alt | 1 240,6 | 1 553,3 | 25,2
A.1 | Inntekter fra petroleumsvirksomhet | 122,3 | 303,6 | 148,2
A.2 | Inntekter utenom petroleumsvirksomhet | 1 118,3 | 1 249,7 | 11,8
B | Statsbudsjettets utgifter i alt | 1 538,7 | 1 576,5 | 2,5
B.1 | Utgifter til petroleumsvirksomhet | 23,8 | 26,5 | 11,3
B.2 | Utgifter utenom petroleumsvirksomhet | 1 514,9 | 1 550,0 | 2,3
= | Overskudd i statsbudsjettet før overføring til Statens pensjonsfond utland (A-B) | -298,1 | -23,2 | -92,2
- | Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland | 98,5 | 277,1 | 181,3
= | Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2) | -396,6 | -300,3 | -24,3
+ | Overført fra Statens pensjonsfond utland | 396,6 | 300,3 | -24,3
= | Statsbudsjettets overskudd | 0,0 | 0,0 |
+ | Netto avsatt i Statens pensjonsfond utland | -298,1 | -23,2 | -92,2
+ | Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond | 235,1 | 233,8 | -0,6
= | Samlet overskudd i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond | -63,0 | 210,6 |

Kilde: Finansdepartementet

2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Tabell 2.2 viser statsbudsjettets inntekter og utgifter når petroleumsvirksomheten og lånetransaksjoner holdes utenom.

2.2.1 Inntekter

De største inntektene kommer fra skatter og avgifter fra Fastlands-Norge. Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 1 165,8 mrd. kroner i 2022. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Anslagene for skatter og avgifter for 2022 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2021, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på vekstforutsetningene for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2022. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og kommunale og fylkeskommunale skattører.

Regjeringens forslag til budsjett inneholder nye skatte- og avgiftslettelser i 2022 på om lag 0,2 mrd. kroner bokført og 0,6 mrd. kroner påløpt. Skatte- og avgiftsopplegget for 2022 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2021–2022) Skatter, avgifter og toll 2022.

Inntekter utenom skatter og avgifter består i hovedsak av utbytteinntekter, renteinntekter og salgs- og leieinntekter. Det vises til nærmere omtale i kapittel 3.

Tabell 2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Statsbudsjettets inntekter (utenom petroleum) | 1 118,3 | 1 249,7 | 11,8
Sum skatter og avgifter fra Fastlands-Norge | 1 039,3 | 1 165,8 | 12,2
Skatt på formue og inntekt | 257,0 | 313,9 | 22,2
Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift | 358,5 | 380,5 | 6,1
Merverdiavgift | 324,6 | 360,5 | 11,0
Avgifter på tobakk og alkohol | 19,6 | 22,8 | 16,3
Avgifter på motorvogner | 20,8 | 21,1 | 1,6
Elektrisitetsavgift | 11,4 | 11,6 | 1,9
Tollinntekter | 3,4 | 3,7 | 7,0
Andre avgifter | 44,0 | 51,7 | 17,4
Renter og aksjeutbytte | 26,7 | 36,8 | 37,9
Inntekter av statens forretningsdrift | 3,9 | 4,1 | 6,3
Andre inntekter | 48,4 | 43,0 | -11,2
Statsbudsjettets utgifter (utenom petroleum) | 1 514,9 | 1 550,0 | 2,3
Sum folketrygden | 529,1 | 551,5 | 4,2
Alderspensjon | 253,3 | 269,2 | 6,3
Sykepenger | 46,4 | 47,9 | 3,2
Øvrige sosiale formål | 151,5 | 159,9 | 5,6
Helsetjenester | 35,6 | 37,3 | 4,7
Foreldrepenger | 21,6 | 23,2 | 7,1
Arbeidsliv | 20,6 | 13,9 | -32,6
Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner | 186,7 | 189,4 | 1,4
Regionale helseforetak | 178,7 | 181,9 | 1,8
Samferdsel | 82,8 | 84,6 | 2,2
Forsvar | 64,8 | 69,0 | 6,6
Høyere utdanning, forskning og fagskoler | 53,7 | 55,1 | 2,6
Bistand¹ | 36,8 | 39,8 | 8,2
Politi og påtalemyndighet | 22,6 | 23,9 | 5,8
Barnetrygd og kontantstøtte | 18,9 | 19,6 | 3,9
Jordbruksavtalen | 16,9 | 17,5 | 3,3
Renter på statsgjeld | 10,2 | 10,3 | 0,9
Andre utgifter | 313,8 | 307,4 | -2,0
Oljekorrigert overskudd | -396,6 | -300,3 | -24,3

¹ Den ODA-godkjente bistanden inkluderer i tillegg midler til Norfund (grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland og kapitalinnskudd i klimainvesteringsfondet) og enkelte bistandsmidler under Kunnskapsdepartementet, Finansdepartementet og Kommunal- og moderniseringsdepartementet.

Kilde: Finansdepartementet

2.2.2 Utgifter

De største utgiftene gjelder folketrygdens ytelser som til sammen anslås til 551,5 mrd. kroner i 2022. Andre større utgifter er rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner, overføringene til de regionale helseforetakene og utgifter til investeringer og drift innen samferdsel. En vesentlig del av øvrige utgifter er driftsutgifter i store etater som NAV, Forsvaret og politi og påtalemyndighet, statlige byggeprosjekter, overføringer til universitets- og høyskolesektoren og ulike tilskudd til private.

Utgiftene på statsbudsjettet omtales nærmere under hvert departement i avsnitt 2.4. Folketrygdens utgifter omtales nærmere i avsnitt 2.5.

2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Staten lånefinansierer ikke utgifter til drift, investeringer eller overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, hvor disse utgiftene inngår, finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Det vises til nærmere omtale av prinsipper og praksis for budsjettering av lånetransaksjoner i avsnitt 8.2.

Statens lånetransaksjoner omfatter blant annet utlån til husholdninger og næringsliv, salg og kjøp av aksjer og innskudd i foretak og fond. Investeringer i selskaper regnes som lånetransaksjoner dersom forventet avkastning minst tilsvarer avkastningen på alternative plasseringer. Med avkastning på alternative plasseringer menes finansiell avkastning som svarer til risikoen ved plasseringen. Lånetransaksjoner inngår verken i det oljekorrigerte budsjettunderskuddet eller i det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet.

Tabell 2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Lånetransaksjoner utenom petroleumsvirksomhet |  |  |
Utlån, aksjetegning mv.¹ | 134,7 | 208,9 | 55,1
- Tilbakebetalinger | 124,9 | 115,1 | -7,9
- Statsbudsjettets overskudd | 0,0 | 0,0 |
= Netto finansieringsbehov | 9,8 | 93,9 | 858,6
+ Gjeldsavdrag | 88,0 | 0,0 |
= Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov | 97,8 | 93,9 | -4,0

¹ Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland.

Kilde: Finansdepartementet

Forskjellen mellom nye utlån mv. og tilbakebetalinger gir staten et brutto finansieringsbehov som anslås til 93,9 mrd. kroner i 2022. Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 2.3. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for fremtidige tilskudd. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når det korrigeres for disse størrelsene, anslås statens likviditetsjusterte finansieringsbehov i 2022 til om lag 34 mrd. kroner. Det er da også tatt hensyn til at forslaget om å tilbakeføre 70 mrd. kroner fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland, som føres under kap. 2800, post 96, jf. omtale i avsnitt 8.4, ikke medfører økt lånebehov.

Lånetransaksjoner og finansieringsbehov omtales nærmere i kapittel 3, mens statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter omtales i kapittel 7.

2.4 Oversikt over utgifter under de ulike departementene

2.4.1 Innledning

I denne delen omtales hovedtrekkene i utgiftene per departement. Tabellene viser utgiftene etter programområde og programkategori i Saldert budsjett 2021 og forslaget for 2022. Tallene for de to årene er ikke i alle tilfeller fullt ut sammenlignbare. For eksempel vil overføring av oppgaver mellom departementene, og tilsvarende overføring av bevilgninger, gi en endring i bevilgningsrammene, uten at det er en reell omprioritering mellom formål.

I tabellene oppgis Saldert budsjett 2021 som bevilgningsnivå i 2021. Tilleggsbevilgninger gjennom 2021 er derfor ikke inkludert i tallene for 2021. I den grad tilleggsbevilgninger gjennom 2021 er ført videre i 2022-budsjettet, vil tabellen vise en økt bevilgning fra 2021 til 2022. Det vil for eksempel gjelde virkningen av lønnsoppgjøret i staten våren 2021, som ikke var fordelt til departementene i Saldert budsjett 2021. Helårsvirkningen av lønnsoppgjøret i staten i 2021 er imidlertid innarbeidet i forslaget til budsjett for 2022.

2.4.2 Utenriksdepartementet

|  | Mill. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Programområde 02 Utenriksforvaltning |  |  |
02.00 Administrasjon av utenrikspolitikken | 2 595,5 | 2 523,3 | -2,8
02.10 Utenriksformål | 7 634,7 | 7 157,6 | -6,2
Sum før lånetransaksjoner | 10 230,3 | 9 680,9 | -5,4
Lånetransaksjoner | 0,4 | 0,4 | 0,0
Sum Utenriksforvaltning | 10 230,6 | 9 681,3 | -5,4
Programområde 03 Internasjonal bistand |  |  |
03.00 Forvaltning av utviklingssamarbeidet | 2 368,4 | 2 367,6 | 0,0
03.10 Utviklingssamarbeidet | 31 307,6 | 34 316,6 | 9,6
Sum før lånetransaksjoner | 33 676,0 | 36 684,3 | 8,9
Lånetransaksjoner | 1 239,9 | 1 989,9 | 60,5
Sum Internasjonal bistand | 34 915,9 | 38 674,1 | 10,8
Sum Utenriksdepartementet | 45 146,5 | 48 355,4 | 7,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Utenriksdepartementet:

nødhjelp og humanitær bistand

klima og hav

sosioøkonomiske konsekvenser av pandemien

nordområdene

FNs sikkerhetsråd

Regjeringen prioriterer arbeidet med nødhjelp og humanitær bistand. Humanitær innsats har vært et viktig område for regjeringen over flere år. Det humanitære budsjettet er nær doblet siden 2013. Som følge av pandemien har de globale, humanitære behovene økt kraftig, blant annet på grunn av redusert matsikkerhet og økte beskyttelsesbehov.

Klimaendringene har store konsekvenser for mennesker, miljø og økonomisk utvikling, og fører til at flere mennesker blir skjøvet ut i fattigdom hvert år. I oppfølgingen av Parisavtalen legges det til grunn en balanse mellom innsatsen for utslippsreduksjoner og klimatilpasning. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningene til klima, blant annet gjennom det nye klimainvesteringsfondet som skal yte risikoavlastende kapital til investeringer i fornybar energi i utviklingsland. Det foreslås også tiltak som forbedrer utviklingslands tilpasningsdyktighet og evne til å forebygge og håndtere klimarelaterte farer og naturkatastrofer. I tillegg prioriterer regjeringen bistand til hav, for å bidra til matsikkerhet og bærekraftig havforvalting.

Pandemien har ikke bare vært en helsekrise, men også hatt store sosioøkonomiske konsekvenser i utviklingsland. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til arbeidet med sosiale sikkerhetsnett og matsikkerhet, og innsatsen for sårbare grupper for å bekjempe global fattigdom. Dette kommer i tillegg til en fortsatt satsing på helse, inkludert seksuell og reproduktiv helse og rettigheter, utdanning og sivilt samfunn.

Regjeringen foreslår et samlet bistandsbudsjett på 1 pst. av anslått bruttonasjonalinntekt (BNI) for 2022, i tillegg til 750 mill. kroner til det nye klimainvesteringsfondet. Til sammen utgjør dette 41,9 mrd. kroner, tilsvarende 1,01 pst. av anslått BNI for 2022. Dette er en økning på 3,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2021. Foruten bistandsformål under Utenriksdepartementet omfatter bistandsrammen klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet, samt mindre utgifter under Finansdepartementet, Kunnskapsdepartementet og Kommunal- og moderniseringsdepartementet.

Nordområdene er Norges viktigste strategiske ansvarsområde. Utenrikspolitikken skal bidra til å fremme fred og stabilitet i regionen, og sørge for norsk innflytelse gjennom tilstedeværelse og bærekraftig næringsutvikling. Dette vektlegges i oppfølgingen av regjeringens nordområdemelding.

Et velfungerende internasjonalt samarbeid er i Norges klare interesse. Regjeringen vil derfor ta internasjonalt ansvar gjennom medlemskapet i FNs sikkerhetsråd. I Sikkerhetsrådet legger regjeringen særlig vekt på fredsdiplomati, beskyttelse av sivile, inkludert barn, kvinners deltakelse og rettigheter i fredsprosesser og sikkerhetsutfordringer som forsterkes av klimaendringer.

2.4.3 Kunnskapsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Programområde 07 Kunnskapsformål |  |  |
07.10 Administrasjon | 649,1 | 685,3 | 5,6
07.20 Grunnopplæringen | 12 705,0 | 13 166,5 | 3,6
07.30 Barnehager | 703,8 | 751,0 | 6,7
07.40 Høyere yrkesfaglig utdanning | 1 133,4 | 1 236,5 | 9,1
07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring | 1 745,7 | 1 984,3 | 13,7
07.60 Høyere utdanning og forskning | 52 615,7 | 53 887,8 | 2,4
07.80 Utdanningsfinansiering | 14 449,0 | 15 832,7 | 9,6
07.90 Integrering og mangfold | 9 115,7 | 7 626,0 | -16,3
Sum før lånetransaksjoner | 93 117,4 | 95 170,1 | 2,2
Lånetransaksjoner | 32 351,3 | 34 950,3 | 8,0
Sum Kunnskapsdepartementet | 125 468,7 | 130 120,4 | 3,7

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kunnskapsdepartementet:

Fullføringsreformen

kompetansereformen

Utdanningsløftet 2020

langtidsplanen for forskning og høyere utdanning

tiltak for økt kvalitet i barnehage og skole, inkludert videreutdanning av lærere

tiltak som bidrar til kvalifisering og kompetanse, styrking av frivilligheten og styrking av arbeidet med tolk og tolketjenester på integreringsfeltet.

Regjeringen foreslår over 800 mill. kroner til å følge opp Fullføringsreformen. Tilskuddet for at personer som har brukt opp retten til videregående opplæring kan fullføre, foreslås videreført. Midlene legger til rette for å utvide retten til videregående opplæring fra 2023 i ny opplæringslov. Det foreslås også midler for å gjøre opplæringen mer tilpasset og fleksibel for elevene.

Regjeringen foreslår å trappe opp tilskuddet til tilbud som fører frem til fagbrev for personer som allerede har studie- eller yrkeskompetanse. I budsjettforslaget legger regjeringen også opp til å øke tilskuddet for å gi et bedre tilbud til søkere som ikke får læreplass. Regjeringen foreslår også å videreføre tilskuddet for å øke bruken av ordningen Fagbrev på jobb.

Regjeringen foreslår å videreføre og øke innsatsen til flere av tiltakene i kompetansereformen Lære hele livet.

I møte med den økte arbeidsledigheten og permitteringene som fulgte av koronapandemien lanserte regjeringen Utdanningsløftet 2020. Dette er en satsing på økt kapasitet og fleksibilitet i utdanningene på alle nivåer.

Regjeringen foreslår å videreføre de åtte bransjeprogrammene som ble etablert som en del av Utdanningsløftet 2020. Forslaget gir også rom for et nytt bransjeprogram. Regjeringen foreslår å videreføre og trappe opp 1 600 nye studieplasser i fagskolene fra 2020, og å legge til rette for at kortere utdanningsløp kan gi rett til lån fra studieåret 2023–24.

For å følge opp Utdanningsløftet 2020 foreslår regjeringen å videreføre midler til 4 000 studieplasser ved universiteter og høyskoler, slik at institusjonene også kan ta opp et tredje kull med studenter. Av disse plassene vil regjeringen omprioritere 300 plasser til barnevernsutdanning på masternivå. I tillegg foreslår regjeringen å øke tilskuddet gjennom Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse til fleksible studietilbud til 149,5 mill. kroner

Regjeringen foreslår i startbevilgning til oppføring av Blått bygg ved Nord universitet på 120 mill. kroner i 2022. Byggeprosjektet skal bidra til regjeringens satsing på hav og helse.

Regjeringen foreslår 3,9 mrd. kroner til norsk deltakelse i EUs programmer for forskning og innovasjon, Horisont Europa og Horisont 2020, og programmet for utdanning, opplæring, ungdom og idrett, Erasmus+.

Regjeringen foreslår å følge opp prioriteringene i langtidsplanen for forskning og høyere utdanning, og har i budsjettforslaget prioritert de tre opptrappingsplanene for teknologi, kvalitet i høyere utdanning og FoU for omstilling og fornyelse i næringslivet.

Regjeringen foreslår å bevilge 240 mill. kroner i 2022 til tiltak for å ta igjen tapt læring som følge koronapandemien i skole og barnehage. Regjeringen foreslår også at 100 mill. kroner av den frie veksten til kommunene begrunnes med å legge til rette for flere barnehagelærere i grunnbemanningen. Regjeringen foreslår også å bevilge 20 mill. kroner til økt pedagogtetthet i barnehager i levekårsutsatte områder.

Regjeringen foreslår 150 flere videreutdanningsplasser i spesialpedagogikk. I tillegg foreslås en bevilgning på 100 mill. kroner til kompetanseløftet i spesialpedagogikk og inkluderende praksis.

Regjeringen vil trappe opp satsingen på karriereveier for lærere og foreslår 271,7 mill. kroner til å øke antall lærerspesialister til 3 000 fra høsten 2022.

Regjeringen foreslår videre å bevilge 104,2 mill. kroner til å utvide timetallet i grunnskolen med en time i naturfag.

Regjeringens hovedmål for integreringspolitikken er at flere innvandrere er i arbeid og deltar i samfunnet. Regjeringen foreslår å videreføre bevilgningen til klippekortordningen for norskopplæring med 30 mill. kroner. Regjeringen foreslår også å bevilge 36,1 mill. kroner til innføring av ny tolkelov fra 2022.

Videre foreslår regjeringen å styrke andre tiltak på integreringsfeltet, som tiltak for økt mangfold i arbeidslivet, samt sivilsamfunnet og frivillige organisasjoner. Regjeringen foreslår blant annet å øke tilskuddene til integreringsarbeid i regi av frivillige organisasjoner og til nasjonale ressursmiljøer på integreringsfeltet.

2.4.4 Kulturdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Programområde 08 Kulturformål |  |  |
08.10 Administrasjon | 199,2 | 204,5 | 2,7
08.15 Frivillighetsformål | 2 544,3 | 2 552,2 | 0,3
08.20 Kulturformål | 11 973,3 | 9 979,3 | -16,7
08.30 Medieformål m.m. | 8 255,2 | 8 702,6 | 5,4
08.45 Likestilling og ikke-diskriminering | 466,4 | 493,5 | 5,8
Sum Kulturdepartementet | 23 438,4 | 21 932,1 | -6,4

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kulturdepartementet:

forutsigbarhet ved gjenåpning av kultur-, frivillighets- og idrettssektoren

mangfolds- og inkluderingstiltak i idrett og fysisk aktivitet

museer og kulturbygg

scenekunst

film og dataspillformål

Regjeringen foreslår samlede utgiftsbevilgninger over Kulturdepartementets budsjett på 21,9 mrd. kroner. Utfasing av støtteordninger i forbindelse med pandemien innebærer en reduksjon på 2 550 mill. kroner. Øvrige endringer innebærer en økning av Kulturdepartementets budsjettramme på 810 mill. kroner, tilsvarende en økning på 3,8 pst. fra Saldert budsjett 2021.

Smitteverntiltakene ifb. pandemien har hatt store konsekvenser for kultur-, frivillighets- og idrettssektoren. Regjeringen vil bidra til forutsigbarhet ved gjenåpning av sektoren og foreslår i all hovedsak å videreføre tilskuddene til faste budsjettformål.

Som en oppfølging av regjeringens idrettsstrategi foreslås det bevilget 26 mill. kroner til en tidsavgrenset tilskuddsordning for mangfolds- og inkluderingstiltak i idrett og fysisk aktivitet, med forutsatt samfinansiering av private og statlige midler.

Regjeringen foreslår også økte bevilgninger til en rekke museer og kulturbygg knyttet til løft for kystkultur, kunst i nord, museumsforskning, bygningsvern mv.

Regjeringen foreslår et investeringstilskudd på 284 mill. kroner til modernisering av Den Nationale Scenes teaterbygning, etter at det ble gitt tilsagnsfullmakt og oppstartbevilgning til prosjektet i 2021. Det foreslås videre å øke bevilgningene til scenekunst med 15 mill. kroner som oppfølging av den nylig fremlagte Strategi forscenekunst.

Bevilgningene til film ogdataspillformål foreslås økt med 26 mill. kroner, herunder til økt mangfold og internasjonalisering i filmtilbudet og regionale filmvirksomheter.

2.4.5 Justis- og beredskapsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Programområde 06 Justissektoren |  |  |
06.10 Administrasjon | 602,6 | 628,5 | 4,3
06.20 Rettsvesen | 3 300,1 | 3 385,7 | 2,6
06.30 Straffegjennomføring og konfliktråd | 5 519,3 | 5 654,0 | 2,4
06.40 Politi og påtalemyndighet | 22 592,2 | 23 910,5 | 5,8
06.50 Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap | 5 271,8 | 5 901,7 | 11,9
06.60 Andre virksomheter | 1 675,8 | 1 687,6 | 0,7
06.70 Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m. | 1 435,3 | 1 509,6 | 5,2
06.80 Svalbardbudsjettet m.m. | 434,0 | 466,6 | 7,5
06.90 Beskyttelse og innvandring | 2 376,1 | 2 445,5 | 2,9
Sum Justis- og beredskapsdepartementet | 43 207,2 | 45 589,6 | 5,5

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Justis- og beredskapsdepartementet:

effektiv kamp mot kriminalitet

bedre samfunnssikkerhet

økt rettssikkerhet

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen for å bekjempe kriminalitet. I 2020 nådde politiet en nasjonal dekning på to polititjenestepersoner per 1 000 innbyggere. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen i 2022 for å legge til rette for at dette opprettholdes. Regjeringen foreslår også å øke bevilgningen til politiets nettpatruljer og digitalt politiarbeid. Videre foreslås det å øke bevilgningen til påtalemyndigheten i politiet og til arbeid mot vold i nære relasjoner og overgrep mot barn. Det foreslås midler til økt bruk av omvendt voldsalarm, opprettelse av en partnerdrapskommisjon, og opprettelse av et nytt Statens barnehus i det samiske kjerneområdet. En liten gruppe barn og unge begår gjentagende og alvorlig kriminalitet, og det er en negativ utvikling i enkelte ungdomsmiljøer. Regjeringen foreslår derfor å bedre innsatsen mot barne-, ungdoms- og gjengkriminalitet gjennom økt kapasitet i konfliktrådet og ungdomsteam i kriminalomsorgen til å følge opp unge innsatte i aldersgruppen 18 til 24 år.

Samfunnssikkerhet er en viktig prioritering for regjeringen. Budsjettforslaget legger til rette for implementering av nye IT-systemer for å bedre håndteringen av felles yttergrense og sikkerheten i Schengen-området, og finansieringsbidrag til EUs nye grense- og visumfond. Fondet er en del av EUs migrasjons- og grenseforvaltning og skal særlig støtte kontrollen på felles yttergrense og bidra til videreutvikling av felles visumpolitikk gjennom omfordeling av ressurser. Regjeringen foreslår å etablere en ny redningshelikopterbase for Tromsø. Tiltaket vil gi bedre redningsberedskap i Nord-Norge. Budsjettforslaget inkluderer også økt bevilgning til anskaffelse av nye redningshelikoptre. For å opprettholde den nasjonale evnen til å beskytte høygradert informasjon, foreslår regjeringen økt bevilgning til Nasjonal sikkerhetsmyndighet. Tiltaket innebærer bemanning av et nasjonalt kompetansemiljø for anvendt kryptologi, analyse og evaluering av kryptoalgoritmer.

Regjeringen foreslår flere tiltak for økt rettssikkerhet. Som en del av en satsing mot fattigdom, foreslås det å heve inntektsgrensene for fri rettshjelp i behovsprøvde saker med 10 pst. Dette vil gi flere lavinntektsfamilier tilgang til fri rettshjelp. Regjeringen foreslår økt bevilgning til kompetanseheving i, og forskning på, EØS-rett i Norge.

2.4.6 Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner |  |  |
00.10 Det kongelige hus | 335,4 | 310,1 | -7,6
Sum Konstitusjonelle institusjoner | 335,4 | 310,1 | -7,6
Programområde 13 Statsforvaltning og kommunesektoren mv. |  |  |
13.00 Administrasjon | 1 886,3 | 2 236,0 | 18,5
13.25 Statsforvalterne | 2 070,8 | 2 105,3 | 1,7
13.30 Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning | 4 001,4 | 8 684,9 | 117,0
13.40 Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk | 1 867,8 | 2 128,0 | 13,9
13.45 Personvern | 69,2 | 72,5 | 4,7
13.50 Distrikts- og regionalpolitikk | 1 347,1 | 1 153,4 | -14,4
13.60 Samiske formål | 561,3 | 582,3 | 3,8
13.67 Nasjonale minoriteter | 52,8 | 59,0 | 11,6
13.70 Kommunesektoren mv. | 198 359,3 | 201 798,2 | 1,7
13.80 Bolig, bomiljø og bygg | 3 988,7 | 3 959,5 | -0,7
13.90 Planlegging, byutvikling og geodata | 1 293,1 | 1 321,1 | 2,2
Sum før lånetransaksjoner | 215 497,8 | 224 100,2 | 4,0
Lånetransaksjoner | 18 050,0 | 30 550,0 | 69,3
Sum Statsforvaltning og kommunesektoren mv. | 233 547,8 | 254 650,2 | 9,0
Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 233 883,3 | 254 960,2 | 9,0

Ansvaret for boliglånsordningen i Statens pensjonskasse, yrkesskadeforsikring og gruppelivsforsikring foreslås overført fra Arbeids- og sosialdepartementet fra 2022. Tallene er derfor ikke direkte sammenlignbare. Det overføres totalt 11 715 mill. kroner, hvorav 11 400 mill. kroner er lånetransaksjoner.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kommunal- og moderniseringsdepartementet:

levende lokaldemokrati

sterke distrikter

modernisering av Norge

trygge og gode boforhold

Regjeringen vil legge til rette for et levende lokaldemokrati i hele landet. Et sterkt lokalt folkestyre gir innbyggere og lokalsamfunn frihet og mulighet til å styre sin egen hverdag og samfunnsutvikling. Lokalt handlingsrom er en forutsetning for at kommunene kan jobbe med innovasjon og lokalt tilpassede løsninger, og for å bidra til å nå bærekraftsmålene.

Regjeringen foreslår en realvekst i kommunesektorens samlede inntekter i 2022 på 3,8 mrd. kroner. Realveksten i de frie inntektene anslås til 2 mrd. kroner, tilsvarende om lag 0,5 pst. Veksten vil gi kommunesektoren handlingsrom, også når det tas hensyn til økte utgifter knyttet til den demografiske utviklingen og økte pensjonskostnader. Av veksten går 1,6 mrd. kroner til kommunene og 0,4 mrd. kroner til fylkeskommunene. Av veksten til kommunene begrunnes 100 mill. kroner med å legge til rette for flere pedagoger i barnehagene og ses i lys av ambisjonen om at 50 pst. av de ansatte i barnehagen skal være barnehagelærere innen 2025. Videre begrunnes 100 mill. kroner av veksten med tiltak for barn og unges psykiske helse, herunder psykisk helse i videregående skole og lavterskeltilbud i kommunene.

Regjeringen vil bidra til sterke distrikter. Regjeringen forsetter å vri den distrikts- og regionalpolitiske innsatsen i retning av generelle virkemidler. Programkategori 13.50 foreslås redusert med om lag 190 mill. kroner. Regjeringen foreslår blant annet økte bevilgninger til samferdsel, desentralisert utdanning og andre næringsrettede tiltak som vil styrke vekstkraften i hele landet. På Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett foreslår regjeringen blant annet satsing på funksjonell internettilgang og telefontjeneste til alle, og et nytt tilskudd for å stimulere til fjernarbeid i kontorfellesskap i distriktene. Det foreslås midler til ekstraordinært omstillingsarbeid i Andøy kommune som følge av nedleggelse av Andøya flystasjon, og til Nesna kommune som følge av nedleggelsen av Campus Nesna. I tillegg åpnes det for at inntil 1 mrd. kroner av Husbankens låneramme kan prioriteres til lån i distriktskommuner til boligkvalitet og til utleieboliger.

Regjeringen fortsetter arbeidet med å modernisere Norge. Det legges til rette for innovasjon, omstilling og digitalisering. Regjeringen foreslår totalt om lag 1,8 mrd. kroner til nye digitaliseringstiltak i 2022.

Regjeringen følger opp strategien Digital hele livet. I 2022 foreslås blant annet tilskudd til etablering av hjelpe- og veiledningstilbud til innbyggere med manglende eller lav digital kompetanse.

Ekstremvær, endret trusselbilde og økt avhengighet av elektronisk kommunikasjon, gjør at det er behov for å øke beredskapsevnen og robustheten i mobil- og bredbåndsnettene. Regjeringen foreslår tiltak som gir økt sikkerhet og robusthet i sårbare regioner.

Regjeringen vil opprette en offentlig, teknologinøytral innkjøpsordning som skal sikre at alle husstander og små og mellomstore virksomheter har mulighet for funksjonell internettilgang og telefontjeneste for de som eventuelt ikke ønsker bredbåndsforbindelse.

Datasentre utgjør en viktig del av den digitale grunnmuren, og bidrar til norsk verdiskaping og den datadrevne økonomien. Regjeringen vil at Norge skal være et attraktivt land å investere i for datasentre og annet databasert næringsliv, og foreslår derfor midler til Invest In Norway fra 2022.

Regjeringen foreslår også å øke bevilgningen til programmet for innovasjonskjøp fra oppstartsselskaper (StartOFF). Målet til regjeringen er å få flere oppstartsbedrifter til å levere tjenester til det offentlige, og bidra til at offentlig sektor blir mer innovativ.

I 2022 vil arbeidet med Nautilus starte opp, som er et digitaliseringsprosjekt som skal gi mer effektiv behandling og distribusjon av marine geodata. Tiltaket forventes å bidra til ny næringsutvikling langs kysten, og regnes som en nødvendig brikke for utviklingen av autonom skipsfart.

Trygge og gode boforhold er viktig for alle. Som et ledd i innsatsen mot barnefattigdom, foreslår regjeringen å øke bostøtten til barnefamilier og store husstander.

Regjeringen foreslår at Husbanken får en låneramme på 19 mrd. kroner i 2022. Det er en reduksjon på 1 mrd. kroner fra 2021, men fremdeles 3 mrd. kroner høyere enn før koronapandemien. Innenfor lånerammen prioriterer regjeringen startlån, for å hjelpe flere med langvarige finansieringsproblemer til å kjøpe eller beholde en egnet bolig.

Staten samarbeider med enkelte kommuner om særskilt innsats i enkelte områder i storbyene med store levekårsutfordringer. I 2022 foreslås det over syv departementers budsjetter om lag 210 mill. kroner til områdesatsing i Oslo, Drammen, Stavanger, Bergen og Trondheim.

Aktiviteten i statlige byggeprosjekter er høy, og øker sammenliknet med 2021. Regjeringen foreslår å starte byggingen av Ocean Space Centre, Samisk videregående skole og reindriftsskole og Beaivváš samisk nasjonalteater, 22. juli-senteret og Blått bygg ved Nord Universitet og rehabilitere Nationaltheatret. Samlokaliseringsprosjektet for Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU) og Veterinærinstituttet på Campus Ås ferdigstilles i 2021.

2.4.7 Arbeids- og sosialdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Programområde 09 Arbeid og sosiale formål |  |  |
09.00 Administrasjon | 592,7 | 651,2 | 9,9
09.10 Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken | 13 589,8 | 13 241,8 | -2,6
09.20 Tiltak for bedrede levekår mv. | 384,9 | 392,8 | 2,1
09.30 Arbeidsmarked | 10 128,9 | 9 913,6 | -2,1
09.40 Arbeidsmiljø og sikkerhet | 1 266,7 | 1 308,1 | 3,3
09.50 Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse | 10 091,0 | 9 258,5 | -8,2
09.60 Kontantytelser | 3 590,7 | 3 900,4 | 8,6
Sum før lånetransaksjoner | 39 644,7 | 38 666,4 | -2,5
Lånetransaksjoner | 5 100,0 | 0,0 | -100,0
Sum Arbeid og sosiale formål | 44 744,7 | 38 666,4 | -13,6
Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden |  |  |
29.20 Enslige forsørgere | 2 513,0 | 2 491,0 | -0,9
29.50 Inntektssikring ved sykdom, arbeidsavklaring og uførhet | 182 404,3 | 192 315,3 | 5,4
29.60 Kompensasjon for merutgifter for nedsatt funksjonsevne mv. | 10 822,4 | 10 780,1 | -0,4
29.70 Alderdom | 253 252,0 | 269 226,0 | 6,3
29.80 Forsørgertap mv. | 2 187,0 | 2 249,8 | 2,9
Sum Sosiale formål, folketrygden | 451 178,7 | 477 062,2 | 5,7
Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden |  |  |
33.30 Arbeidsliv | 20 547,0 | 13 835,0 | -32,7
Sum Arbeidsliv, folketrygden | 20 547,0 | 13 835,0 | -32,7
Sum Arbeids- og sosialdepartementet | 516 470,4 | 529 563,6 | 2,5

Ansvaret for boliglånsordningen i Statens pensjonskasse, yrkesskadeforsikring og gruppelivsforsikring foreslås overført til Kommunal- og moderniseringsdepartementet fra 2022. Tallene er derfor ikke direkte sammenlignbare. Det overføres totalt 11 715 mill. kroner, hvorav 11 400 mill. kroner er lånetransaksjoner.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Arbeids- og sosialdepartementet:

økt sysselsettingsgrad

et sikkert, seriøst og mer inkluderende arbeidsliv

gode velferdsordninger

Budsjettforslaget bygger opp under et velfungerende arbeidsmarked og et mer inkluderende arbeidsliv, som skal stimulere til arbeid og selvforsørgelse. Gjennom koronapandemien har tiltak under Arbeids- og sosialdepartementet bidratt til å dempe konsekvensene for berørte virksomheter, til å sikre inntekt for dem som mistet inntekt, og til å hindre unødvendige oppsigelser. Nå er det viktig å legge til rette for å skape mer og inkludere flere.

Veksten i folketrygdens stønadsordninger står for hoveddelen av utgiftsøkningene på Arbeids- og sosialdepartementets budsjettområder. Se nærmere omtale i avsnitt 2.5. Økte utgifter til pensjon er den største driveren av utgiftsveksten. Utgiftene til dagpenger reduseres som følge av færre ledige.

For å bidra til økt sysselsettingsgrad prioriterer regjeringen tiltak som fremmer arbeid, aktivitet og omstilling. Utsiktene i arbeidsmarkedet er gode. Ledigheten har avtatt vesentlig gjennom de siste månedene og forventes å falle videre i 2022. Regjeringen foreslår en reduksjon i bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak for arbeidssøkere i 2022, i tråd med lavere ledighet. Forslaget gir fortsatt et høyt tiltaksnivå, og vil ivareta behovet for arbeidsmarkedstiltak til de som står utenfor. Innsatsen må nå rettes mot å unngå at langtidsledigheten forblir på et høyt nivå, og å gi utsatte grupper den bistanden de trenger for å komme i jobb. Innsatsen innenfor inkluderingsdugnaden og ungdomsinnsatsen videreføres.

Regjeringen ønsker et sikkert, seriøst og mer inkluderende arbeidsliv. Regjeringen vil, som en oppfølging av Meld. St. 32 (2020–2021) Ingen utenfor,bedre Arbeids- og velferdsetatens målrettede arbeid med utsatte grupper. Nye initiativer for innovative anskaffelser, oppfølging av unge gamere, samarbeid med oppfølgingstjenesten og forsøk for personer som trenger en lengre periode med opplæring, vil bli iverksatt i 2022. Videre skal det gjennomføres et forsøk med ny felles finansieringsordning for Arbeids- og velferdsetaten og fylkeskommunene, som skal støtte opp om gjennomføring av tilrettelagt videregående opplæring.

Selv om de fleste i Norge arbeider under gode og forsvarlige arbeidsforhold, er det likevel utfordringer i enkelte yrker og næringer. Et sikkert og seriøst arbeidsliv er viktig både for arbeidstakerne, virksomhetene og samfunnet. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Arbeidstilsynet og å opprette et nytt tverretatlig A-krimsenter i Troms og Finnmark. Videre foreslås en økt bevilgning til ytterligere oppfølging av alvorlige hendelser i petroleumsvirksomheten, herunder til Petroleumstilsynet og Statens havarikommisjon. Dette vil bidra til økt innsats for et sikkert og seriøst arbeidsliv.

Gode velferdsordninger må målrettes og utformes slik at de stimulerer til arbeid og selvforsørgelse. Regjeringen foreslår at fribeløpet for arbeidsinntekt for uføre på 0,4 G (folketrygdens grunnbeløp) fra 1. januar 2022 erstattes med halvert avkorting opptil 1,2 G, slik at uføretrygdede får beholde en større del av uføretrygden i et lengre inntektsintervall. Forslaget er i tråd med et forslag fra Sysselsettingsutvalget, som blant annet har påpekt at gjeldende regler for reduksjon av uføreytelsen mot arbeidsinntekt ikke gir gode nok insentiver til å øke arbeidsinnsatsen utover gjeldende fribeløp.

Regjeringen foreslår å innføre et nytt unntak fra maksimal varighet for arbeidsavklaringspenger med virkning fra 1. juli 2022, hvor det gis mulighet til forlengelse av stønadsperioden ved lang ventetid på behandling. Regjeringen foreslår også at ventetid på behandling og tid som har gått med til utredning, vurderes samlet. Bakgrunnen for forslaget er at det kan virke urimelig at mottaker av arbeidsavklaringspenger skal bære byrden for ventetid i helsevesenet, dersom ventetiden skyldes forhold mottaker ikke selv rår over.

Regjeringen foreslår å harmonisere satsen på tiltakspenger med minste sats på dagpenger. Tiltakspenger kan gis til tiltaksdeltakere som ikke mottar stønader til livsopphold fra folketrygden. Det er ikke krav om tidligere arbeidsinntekt. Minste dagsats for tiltakspenger er i dag noe høyere enn minstesats for dagpenger. Det kan virke urimelig at en kan få en høyere ytelse med tiltakspenger enn dersom en har vært i arbeid og tjent opp rett til dagpenger. Regjeringen foreslår også et ferietillegg i 2022 for dagpenger mottatt i 2021, men at ordningen gjøres mindre omfattende enn den som ble gjennomført i 2021 ved at den i større grad målrettes mot personer med lange ledighetsperioder.

Arbeids- og velferdsetaten fortsetter moderniseringen av IKT-systemer for å gjøre forvaltningen mer effektiv og brukerorientert, og for å frigjøre ressurser til bedre oppfølging. Prosjekt 4 i IKT-moderniseringen ble startet opp i 2021 og er planlagt ferdigstilt i 2025. Målet er å sikre nye og bedre tjenester til både brukere og arbeidsgivere i forbindelse med dagpenger, arbeidsavklaringspenger og Arbeids- og velferdsetatens arbeidsrettede tjenester.

2.4.8 Helse- og omsorgsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Programområde 10 Helse og omsorg |  |  |
10.00 Helse- og omsorgsdepartementet mv. | 3 962,0 | 2 135,7 | -46,1
10.10 Folkehelse mv. | 4 681,2 | 4 215,8 | -9,9
10.30 Spesialisthelsetjenester | 179 281,4 | 182 455,6 | 1,8
10.40 Sentral helseforvaltning | 4 430,6 | 4 438,3 | 0,2
10.60 Helse- og omsorgstjenester i kommunene | 13 947,5 | 9 844,2 | -29,4
10.70 Tannhelse | 406,3 | 432,7 | 6,5
10.80 Kunnskap og kompetanse | 566,7 | 786,0 | 38,7
Sum Helse og omsorg | 207 275,6 | 204 308,2 | -1,4
Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden |  |  |
30.10 Spesialisthelsetjenester mv. | 6 292,0 | 6 398,2 | 1,7
30.50 Legehjelp, legemidler mv. | 29 154,2 | 30 708,2 | 5,3
30.90 Andre helsetiltak | 202,3 | 199,9 | -1,2
Sum Helsetjenester, folketrygden | 35 648,6 | 37 306,4 | 4,7
Sum Helse- og omsorgsdepartementet | 242 924,2 | 241 614,6 | -0,5

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Helse- og omsorgsdepartementet:

sikre befolkningen tilgang på vaksinasjon mot covid-19

legge til rette for en god beredskap i møte med fremtidige kriser

tilrettelegge for en bærekraftig og fremtidsrettet allmennlegetjeneste

behandle flere pasienter i sykehusene og økte investeringer

bedre kvalitet og økt kapasitet i omsorgstjenestene

satsing på barn og unges psykiske helse

investere i e-helseløsninger for å realisere pasientens legemiddelliste

Regjeringen har gjennom koronapandemien iverksatt svært inngripende tiltak som har hatt store konsekvenser for alle deler av samfunnet. En stor del av befolkningen er nå vaksinert. Vi har god tilgang til vaksiner og er i gang med vaksinering av yngre aldersgrupper. Befolkningen har stilt opp, og innsatsen har gitt resultater. Fortsatt er det fare for oppblussing av smitte og smittespredning. Vi må derfor være forberedt på å slå ned nye utbrudd lokalt og nasjonalt. Det foreslås kraftfulle tiltak for å håndtere pandemien, herunder 3,2 mrd. kroner til innkjøp av vaksiner og vaksinasjon mot covid-19 og 150 mill. kroner til drift av koronavaksinasjonsprogrammet. Det foreslås 300 mill. kroner til beredskapslager for legemidler og 150 mill. kroner til nasjonalt beredskapslager for smittevernutstyr for å legge til rette for den nasjonale helseberedskapen.

Det foreslås samtidig å fase ut flere midlertidige tiltak i tråd med at vi går over i en mer normal hverdag. Dette gjelder blant annet økte driftsbevilgninger til helseforetakene og helseetatene og tiltak som ble iverksatt for sårbare grupper for å begrense de negative konsekvensene av smitteverntiltakene.

Det foreslås 225 mill. kroner til å gjennomføre endringer i bioteknologiloven og 300 mill. kroner til opptrappingsplanen for allmennlegetjenesten. Tiltakene i handlingsplanen skal til sammen tilrettelegge for en bærekraftig og fremtidsrettet allmennlegetjeneste.

Regjeringen prioriterer å behandle flere pasienter i sykehusene. Det foreslås en ramme som gir rom for å øke aktiveten i sykehusene med om lag 1,4 pst. sammenlignet med saldert budsjett 2021 korrigert for ekstraordinære koronarelaterte tiltak. Det foreslås å gi lån til byggetrinn 2 ved Haugesund sjukehus i Helse Fonna HF, med en bevilgning på 173 mill. kroner i 2022 og en samlet låneramme på 722 mill. 2022-kroner. Videre foreslås det å gi lån til nytt bygg for samling av sykehusbasert psykisk helsevern ved Akershus universitetssykehus HF, med en bevilgning på 35 mill. kroner i 2022 og en samlet låneramme på 695 mill. 2022-kroner. Det foreslås også å gi lån til utbygging ved Sykehuset Telemark HF i Skien, med en bevilgning på 66 mill. kroner i 2022 og en samlet låneramme på 928 mill. 2022-kroner.

Det foreslås 100 mill. kroner til etablering av kommunale rådgivende enheter for russaker. Forslaget har sammenheng med Stortingets behandling av Prop. 92 L (2020–2021) Endringer i helse- og omsorgstjenesteloven og straffeloven m.m. (rusreform – opphevelse av straffansvar m.m.).

Det foreslås 95,1 mill. kroner til å dekke første års utbetaling av investeringstilskudd til 500 heldøgns omsorgsplasser, med en samlet tilsagnsramme svarende til 951 mill. kroner. 50 pst. av tilsagnsrammen er øremerket til netto tilvekst av heldøgns plasser i kommunene. Den resterende delen av tilsagnsrammen kan i tillegg nyttes til rehabilitering og modernisering.

Regjeringen foreslår å gjennomføre en pilot med investeringstilskudd til trygghetsboliger for eldre. Det foreslås 5,7 mill. kroner til første års utbetaling av en samlet tilsagnsramme på 57 mill. kroner i 2022, tilsvarende investeringstilskudd til 50 trygghetsboliger.

I Prop. 100 L (2020–2021), jf. Innst. 581 L (2020–2021), har regjeringen foreslått å lovfeste en rett til barnekoordinator. Lovfesting av barnekoordinator er en ny oppgave for kommunene, og skal kompenseres i tråd med retningslinjene for statlig styring av kommunesektoren. Helårsvirkningen av forslaget er 180 mill. kroner tilsvarende om lag 280 koordinatorstillinger. Det foreslås at lovendringen trer i kraft fra og med 1. august 2022. Det foreslås å kompensere kommunene med 100 mill. kroner over rammetilskuddet til kommunene over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett.

Videre foreslår regjeringen at opptrappingsplanen for barn og unges psykiske helse (2019–2024) følges opp med ytterligere 200 mill. kroner i 2022, hvorav 100 mill. kroner foreslås bevilget på Helse- og omsorgsdepartementets budsjett og 100 mill. kroner foreslås som del av begrunnelsen for veksten i kommunenes frie inntekter på Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett.

Regjeringen foreslår 57,9 mill. kroner til pasientens legemiddelliste for kommunal helse- og omsorgstjeneste. Pasientens legemiddelliste skal samle pasientens legemiddelopplysninger i én felles, nasjonal oversikt.

Regjeringen har besluttet overgang til «En normal hverdag med økt beredskap». Håndteringen av pandemien går da fra en kontrollstrategi til beredskapsstrategi. Det legges til grunn at dagens beredskap (organisasjons- og ledelsesberedskap), samt økt overvåking av situasjonen sammenlignet med en normalsituasjon, opprettholdes ut 2021. Dette kan innebære økte kostnader for kommunesektoren, statsforvaltere, Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, spesialisthelsetjenesten, Helsedirektoratet, Folkehelseinstituttet og Statens legemiddelverk mv. også i 2022. Dette gjelder blant annet beredskap til vaksinering og TISK, i tillegg til kostnader knyttet til økt beredskapsnivå. Beredskapsnivået for kommunene kommende vinter vil bli vurdert på nytt i november. Samtidig vil et generelt lavere tiltaksnivå føre til reduserte utgifter knyttet til en rekke tiltak. Regjeringen legger til grunn at beredskap prioriteres høyt blant de oppgavene virksomhetene og kommunesektoren har ansvaret for. Pandemien er ikke over, og situasjonen vil fortsatt vurderes nøye fremover. De bevilgningsmessige konsekvensene er planlagt håndtert i den ordinære budsjettprosessen og gjennom raskt å fremme forslag for Stortinget gjennom en egen proposisjon hvis situasjonen tilsier det. På samme måte som tidligere vil staten dekke kommunesektorens koronakostnader også i vintersesongen 2022.

2.4.9 Barne- og familiedepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Programområde 11 Barn og familie |  |  |
11.00 Administrasjon | 161,6 | 165,4 | 2,3
11.10 Familie og oppvekst | 20 858,4 | 21 927,9 | 5,1
11.20 Barnevernet | 9 406,2 | 8 460,9 | -10,0
11.30 Forbrukerpolitikk | 346,6 | 262,7 | -24,2
11.50 Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn | 3 406,4 | 3 481,8 | 2,2
Sum Barn og familie | 34 179,2 | 34 298,7 | 0,3
Programområde 28 Foreldrepenger, folketrygden |  |  |
28.50 Stønad ved fødsel og adopsjon | 21 624,0 | 23 161,1 | 7,1
Sum Foreldrepenger, folketrygden | 21 624,0 | 23 161,1 | 7,1
Sum Barne- og familiedepartementet | 55 803,2 | 57 459,8 | 3,0

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Barne- og familiedepartementet:

Gjennomføre barnevernsreformen

Starte nasjonal utrulling av fritidskortet fra høsten 2022

Gi fedre utvidet rett til foreldrepenger

Øke bevilgningen til sammenslått tilskuddsordning for å inkludere barn og unge

Innføre kompetansekrav i kommunalt og statlig barnevern

1. januar 2022 trer ansvarsendringene i barnevernsreformen i kraft. Kommunene vil få økt faglig og økonomisk ansvar for barnevernet. Målsetningen for reformen er at flere barn skal få riktig hjelp til riktig tid, og at tjenestetilbudet i større grad skal tilpasses lokale behov. Reformen innebærer at deler av finansieringsansvaret for tjenestene flyttes fra staten til kommunene. Som kompensasjon for det økte finansielle ansvaret økes rammetilskuddet til kommunene med 1 310 mill. kroner i 2022. Økningen motsvares i hovedsak av økte inntekter og reduserte utgifter for staten. Reformen vil være budsjettnøytral på sikt.

Det innføres videre kompetansekrav for kommunalt og statlig barnevern fra 1. januar 2022. Regjeringen foreslår 77 mill. kroner i kompensasjon for merutgifter av de nye lovkravene. I tillegg vil antallet studieplasser på barnevernsfaglige mastergrader økes med 300 fra 2022.

Regjeringen foreslår 225 mill. kroner til å starte en nasjonal utrulling av fritidskortordningen. Samlet bevilgning til ordningen i 2022 er da 405 mill. kroner. Ordningen skal bidra til å dekke utgifter til faste, organiserte fritidsaktiviteter for barn og ungdom. Regjeringen foreslår videre 35 mill. kroner til flere tilbud om ferie- og fritidsaktiviteter, alternative mestringsarenaer, åpne møteplasserogloser for utsatte barn og unge.

Regjeringen foreslår å gjøre endringer i foreldrepengeordningen slik at alle fedre med opptjent rett til foreldrepenger får rett til å ta ut foreldrepenger i en periode på åtte uker, uavhengig av mors aktivitet under uttaket. Endringene skal gjelde for barn født etter 2. august 2022. For barn født fra 2. august 2024 skal far kunne ta ut ti uker uavhengig av mors aktivitet. Aktivitetskravet til mor vil fremdeles gjelde for stønadsuttak utover disse ukene.

Lov om virksomheters åpenhet og arbeid med grunnleggende menneskerettigheter og anstendige arbeidsforhold (åpenhetsloven) er vedtatt av Stortinget. Regjeringen foreslår at bevilgningen til Forbrukertilsynet økes med 10 mill. kroner til tilsyn og veiledning med åpenhetsloven.

2.4.10 Nærings- og fiskeridepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Programområde 17 Nærings- og fiskeriformål |  |  |
17.10 Forvaltning og rammebetingelser | 14 706,2¹ | 7 096,5 | -51,7
17.20 Forskning og innovasjon | 8 878,1¹ | 8 630,8 | -2,8
17.30 Markedsadgang og eksport | 234,9 | 216,3 | -7,9
17.40 Statlig eierskap | 445,6 | 27 378,4² | 6 044,5²
Sum før lånetransaksjoner | 24 264,8 | 43 322,0 | 78,5
Lånetransaksjoner | 77 746,1 | 71 444,7 | -8,1
Sum Nærings- og fiskeriformål | 102 010,8 | 114 766,7 | 12,5
Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden |  |  |
33.40 Arbeidsliv | 100,0 | 90,0 | -10,0
Sum Arbeidsliv, folketrygden | 100,0 | 90,0 | -10,0
Sum Nærings- og fiskeridepartementet | 102 110,8 | 114 856,7 | 12,5

¹ Herav til sammen om lag 7,4 mrd. kroner i ekstraordinære tiltak i møte med koronapandemien som ikke er foreslått videreført i 2022.

² Nærings- og fiskeridepartementets utgifter foreslås økt med om lag 26,9 mrd. i 2022 som følge av overføringen av eierforvaltningen av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (SDØE), Petoro AS og Equinor ASA fra Olje- og energidepartementet.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Nærings- og fiskeridepartementet:

oppfølging av områdegjennomgangen av det næringsrettede virkemiddelapparatet

næringsrettet forskning og innovasjon med vekt på grønn omstilling

deltakelse i EU-programmet InvestEU

FNs havforskningstiår og forskning knyttet til havbruk

Regjeringen følger opp områdegjennomgangen av det næringsrettede virkemiddelapparatet og vil utvikle et mer effektivt apparat med tydeligere grenseflater mellom aktørene. Tidligere er det foreslått tiltak for å gjøre virkemiddelapparatet mer eksportrettet. Tiltakene som nå foreslås vil gjøre det samlede tilbudet enklere og mer brukervennlig for bedriftene. Regjeringen foreslår blant annet å samle virkemidler rettet mot gründere, klynger, nettverk og økosystemer hos Innovasjon Norge ved overføringer fra Norges forskningsråd og Siva SF. Videre vil regjeringen legge til rette for bredere, åpne virkemidler og mer overordnet styring av Innovasjon Norge.

Regjeringen foreslår å videreføre bevilgninger til næringsrettet forskning og innovasjon på et høyt nivå. Regjeringen prioriterer ordninger som stimulerer til grønn omstilling. Det foreslås å bevilge 900 mill. kroner i ny kapital til Nysnø Klimainvesteringer AS som skal bidra til reduserte klimagassutslipp gjennom lønnsomme investeringer. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Grønn plattform med nesten 200 mill. kroner, til over 500 mill. kroner. Ordningen er en felles konkurransearena mellom Forskningsrådet, Innovasjon Norge og Siva SF, i samarbeid med Enova, og skal bidra til bærekraftig omstilling i næringslivet.

Regjeringen foreslår delvis deltakelse i InvestEU i perioden 2021–2027. Deltakelsen vil blant annet innebære at norske bedrifter får økt tilgang til kapitalvirkemidler gjennom EU. Det kan bety betydelig økte finansieringsrammer for samfunnsøkonomisk lønnsomme prosjekter i norsk næringsliv.

FNs havforskningstiår startet i 2021 og retter seg mot livet i havet og andre relevante mål for virksomhet til havs. Regjeringen foreslår å prioritere nasjonalt og internasjonalt forskningssamarbeid på områder som er særlig viktige for Norge. Det er betydelig kunnskapsbehov knyttet til lokalisering og effekter av havbruk. Som en oppfølging av regjeringens helhetlige satsing på havnæringene foreslås det å styrke kunnskapsgrunnlaget for å utvikle og diversifisere havbruksnæringen og dermed bidra til økt bærekraftig matproduksjon.

2.4.11 Landbruks- og matdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Programområde 15 Landbruk og mat |  |  |
15.00 Administrasjon m.m. | 183,8 | 186,9 | 1,7
15.10 Matpolitikk | 1 496,3 | 1 526,3 | 2,0
15.20 Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling | 836,1 | 829,4 | -0,8
15.30 Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak | 18 612,3 | 20 092,9 | 8,0
Sum Landbruks- og matdepartementet | 21 128,5 | 22 635,5 | 7,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Landbruks- og matdepartementet:

landbruk over hele landet

kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold

digitalisering og deling av data i matkjeden

reindriftsavtalen

Virkemidlene over jordbruksavtalen skal legge til rette for økt verdiskaping og landbruk over hele landet. Som følge av jordbruksoppgjøret i 2021 foreslås det 490 mill. kroner i økt budsjettstøtte, i tillegg til økte målpriser tilsvarende 400 mill. kroner. Det ble lagt til grunn at dette vil gi en gjennomsnittlig netto inntektsvekst fra 2021, før oppgjør, til 2022 på om lag 4,5 pst. Oppgjøret innebærer at tilskudd med klima- og miljøvirkning foreslås økt med 238 mill. kroner.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold. Det er anslått at Stortingets vedtak 4. juni 2021 om endringer i lov om forbud mot hold av pelsdyr og tilhørende anmodningsvedtak øker bevilgningsbehovet i 2022 med 1,1 mrd. kroner.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Mattilsynet for å starte arbeidet med digitalisering og deling av data i matkjeden. Dette er en satsing på digital dialog og deling av data, både for økt verdiskaping i matkjeden og for mer målrettet og effektiv kontroll, blant annet knyttet til dyrevelferd. Å dele data med ulike kunnskapsinstitusjoner kan også gi bedre datagrunnlag for forskning og kunnskapsformidling.

Reindriftsavtalen 2021/2022 viderefører prioriteringen av utøvere som har reindrift som hovedvirksomhet, styrker arbeidet med ivaretakelse av reindriftens arealer, sikrer interessene til norske reineiere som ikke lenger har tilgang til sine beiteområder i Sverige, samt styrker kriseberedskapen i reindriften

2.4.12 Samferdselsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Programområde 21 Innenlands transport |  |  |
21.10 Administrasjon m.m. | 440,0 | 524,8 | 19,3
21.20 Luftfartsformål | 2 408,2 | 1 442,1 | -40,1
21.30 Veiformål | 37 668,1 | 39 983,6 | 6,1
21.40 Særskilte transporttiltak | 6 888,4 | 6 558,6 | -4,8
21.50 Jernbaneformål | 31 963,4 | 31 775,5 | -0,6
21.60 Kystforvaltning | 2 672,3 | 3 352,9 | 25,5
Sum før lånetransaksjoner | 82 040,3 | 83 637,5 | 1,9
Lånetransaksjoner | 200,0 | 0,0 | -100,0
Sum Innenlands transport | 82 240,3 | 83 637,5 | 1,7
Programområde 22 Posttjenester |  |  |
22.10 Posttjenester | 740,2 | 945,6 | 27,7
Sum Posttjenester | 740,2 | 945,6 | 27,7
Sum Samferdselsdepartementet | 82 980,5 | 84 583,1 | 1,9

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Samferdselsdepartementet:

bedre togtilbud

utbygging og vedlikehold av veier i hele landet

bedre kollektivtilbud i byområdene

Det foreslås bevilget 81,5 mrd. kroner til formål under Nasjonal transportplan. Dette er 1,2 mrd. kroner mer enn i Saldert budsjett 2021 målt i 2022-priser.

Regjeringen prioriterer et bedre togtilbud. Regjeringen foreslår 19,1 mrd. kroner til jernbaneinvesteringer, en økning på 1,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2021. Regjeringen legger til rette for rasjonell fremdrift i igangsatte prosjekter på blant annet Vestfoldbanen, Follobanen og Østfoldbanen og innføring av nytt signalsystem (ERTMS). I tillegg legges det opp til at prosjektet Sørli–Åkersvika på Dovrebanen og arbeider på strekningen Fløen–Bergen/Nygårdstangen på Bergensbanen startes opp. Tiltak på Narvik stasjon og Ofotbanen er også prioritert. Med budsjettforslaget legges det videre til rette for et bedre togtilbud med flere avganger i Trafikkpakke 1 Sør, Trafikkpakke 2 Nord og Trafikkpakke 3 Vest. Regjeringen prioriterer innfasing av nye togsett på Østlandet til erstatning for eldre materiell og anskaffelse av reservevogner i påvente av nye langdistansetog. Nye Veier AS skal fortsette å planlegge og gjennomføre noe forberedende arbeid på Fellesprosjektet Ringeriksbanen og E16 Skaret–Høgkastet–Hønefoss. Det er prioritert ressurser til økt fornying av jernbanenettet.

Regjeringen prioriterer utbygging og vedlikehold av veier i hele landet. Regjeringen foreslår 19,8 mrd. kroner til investeringer på riksvei. Det foreslås midler til oppstart av prosjektene E18/E39 Gartnerløkka–Kolsdalen i Agder, E136 Breivika–Lerstad i Møre og Romsdal samt E8 Sørbotn–Laukslett i Troms og Finnmark. Regjeringen foreslår midler til forberedende arbeider av prosjektene E134 Oslofjordforbindelsen fase 2 i Viken, E134 Røldal–Seljestad i Vestland, E134 Saggrenda–Elgsjø i Viken og Vestfold og Telemark, E6 Megården–Mørsvikbotn i Nordland, OPS-prosjektet E10/rv. 85 Tjeldsund–Gullesfjordbotn–Langvassbukt i Nordland og Troms og Finnmark, E16 Hylland–Sleen i Vestland samt fellesprosjektet Vossebanen/E16 Stanghelle–Arna i Vestland. Budsjettforslaget innebærer at vedlikeholdsetterslepet på riksvei reduseres med om lag 350 mill. kroner. Det foreslås videre å opprette en ny tilskuddsordning til fylkesveier. Regjeringen foreslår også å øke rammetilskuddet til fylkeskommunene på Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett til økt kompensasjon for tunnelsikkerhetsforskriften på fylkesvei.

Regjeringen foreslår 6 mrd. kroner til tiltak for blant annet bedre kollektivtilbud i byområdene med byvekstavtaler og belønningsavtaler. Midlene går til store kollektivprosjekter som Fornebubanen i Oslo og Viken, Bybanen i Bergen og Bussveien i Stavanger, i tillegg til mindre kollektivtiltak samt mindre gang- og sykkeltiltak i ni byområder.

Under kystforvaltningen foreslås bevilgningen økt fra Saldert budsjett 2021, hovedsakelig på grunn av byggingen av Stad skipstunnel.

Under luftfartsformål foreslås det midler til planlegging av ny lufthavn i Bodø og videre planlegging av ny flyplass ved Mo i Rana. For å følge opp utviklingen på droneområdet prioriteres det økte midler til Luftfartstilsynet. Nedgangen i bevilgningsforslaget fra Saldert budsjett 2021 skyldes i hovedsak reduserte støtteordninger i forbindelse med koronapandemien.

2.4.13 Klima- og miljødepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Programområde 12 Klima og miljø |  |  |
12.10 Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m. | 2 373,9 | 2 357,7 | -0,7
12.20 Klima, naturmangfold og forurensning | 9 766,4 | 10 275,6 | 5,2
12.30 Kulturminner og kulturmiljø | 819,7 | 790,1 | -3,6
12.60 Nord- og polarområdene | 451,9 | 447,0 | -1,1
12.70 Internasjonalt klimaarbeid | 3 364,1 | 3 184,5 | -5,3
Sum Klima- og miljødepartementet | 16 776,1 | 17 055,0 | 1,7

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Klima- og miljødepartementet:

klimamålet for 2030

tiltak for å ivareta norsk natur og økosystemer

opprydding av forurenset sjøbunn i Store Lungegårdsvann i Bergen

omstilling til en mer sirkulær økonomi

Klimaplanen (2021–2030) viser hvordan Norge skal nå klimamålet for 2030 som er meldt inn under Parisavtalen. Regjeringen vil legge til rette for reduserte klimagassutslipp, omstilling til lavutslippssamfunnet og grønn vekst. Enova er et viktig virkemiddel i dette arbeidet. Regjeringen viderefører den betydelige satsingen gjennom Enova, og i den fireårige styringsavtalen for 2021–2024 er Enova spisset som klimavirkemiddel. Videre foreslår regjeringen økte bevilgninger til forskning og utvikling av null- og lavutslippsløsninger for større skip og hurtigbåter. Regjeringen vil også fortsette å støtte kommunale og fylkeskommunale klimatiltak gjennom Klimasats.

Regjeringen vil ta vare på norsk natur og økosystemer. Arbeidet med å bidra til god tilstand i økosystemene, hindre tap av arter og naturtyper samt beholde et representativt utvalg av natur for kommende generasjoner fortsetter i 2022. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til flere ulike tiltak innenfor naturmangfold, herunder restaurering av natur, kommunenes arbeid med kommunedelplaner for natur, oppfølging av tiltaksplanen for Oslofjorden, tiltak mot pukkellaks, tiltak for å fjerne lakseparasitten Gyrodactylus salaris fra Driva-vassdraget og tiltaksplanen for ville pollinerende insekter.

Regjeringen foreslår å bevilge midler til oppstart av opprydding av forurenset sjøbunn i Store Lungegårdsvann i Bergen. Om lag 140 000 husholdninger vil direkte eller indirekte få nytte av renere sjøbunn. Det skal bygges ny bystrand og park i området, samt ny trasé for bybanen.

Regjeringen ønsker å bidra til omstilling til en mer sirkulærøkonomi. Målet er å bidra til mer effektiv ressursutnyttelse, begrense negativ påvirkning på klima og miljø, samt opprettelse av nye arbeidsplasser og bedret lønnsomhet i næringslivet. Regjeringen fortsetter arbeidet med å følge opp den nasjonale strategien for en grønn, sirkulær økonomi, herunder ved å øke innsatsen på forskning innen temaet.

2.4.14 Finansdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner |  |  |
00.30 Regjeringen | 403,7 | 402,0 | -0,4
00.40 Stortinget og tilknyttede organ | 2 110,0 | 2 172,1 | 2,9
Sum Konstitusjonelle institusjoner | 2 513,7 | 2 574,0 | 2,4
Programområde 23 Finansadministrasjon |  |  |
23.10 Finansadministrasjon | 1 855,0 | 1 940,6 | 4,6
23.20 Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon | 9 585,0 | 10 097,3 | 5,3
23.30 Offisiell statistikk | 874,9 | 897,3 | 2,6
23.40 Andre formål | 40 025,6 | 40 284,0 | 0,6
Sum Finansadministrasjon | 52 340,4 | 53 219,3 | 1,7
Programområde 24 Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv. |  |  |
24.10 Statsgjeld, renter og avdrag mv. | 10 160,9 | 10 250,6 | 0,9
24.20 Statlige fordringer, avsetninger mv. | 0,0 | 0,0 | 0,0
Sum før lånetransaksjoner | 10 160,9 | 10 250,6 | 0,9
Lånetransaksjoner | 88 000,0 | 0,0 | -100,0
Sum Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv. | 98 160,9 | 10 250,6 | -89,6
Sum Finansdepartementet | 153 015,0 | 66 043,9 | -56,8

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Finansdepartementet:

økt kontroll- og innkrevingsarbeid i Skatteetaten i etterkant av koronapandemien

økt innsats for å sikre Skatteetatens IT-infrastruktur

igangsetting av steg 1 av et investerings- og utviklingsprosjekt for modernisert innkreving

digitalisering i Finanstilsynet for å automatisere og effektivisere tilsyn og rapportering

Det er behov for å midlertidig øke Skatteetatens kontroll- og innkrevingsarbeid i etterkant av koronapandemien. På kontroll- og innkrevingsområdet bygget det seg under pandemien opp et generelt etterskudd, som bør tas igjen.

Det er avdekket økt risiko for uønskede digitale hendelser i Skatteetaten. For å opprettholde stabil IT-tilgang, foreslås en økt bevilgning over tre år for å sikre Skatteetatens IT-infrastruktur.

Skatteetaten har ansvar for det meste av statens innkreving. Det er behov for en helhetlig modernisering av lovverk, systemstøtte og prosesser på innkrevingsområdet. I prosjektet for modernisert innkreving, som er planlagt gjennomført i tre steg, skal det bl.a. bygges ny IT-plattform, etableres effektive og brukerrettede tjenester, innføres innsyns- og selvbetjeningsløsninger og legges til rette for samordnet behandling av krav fra flere kreditorer mot samme person eller foretak. Det foreslås nå oppstart av steg 1 i prosjektet. Prosjektet ledes av Skatteetaten som i samarbeid med Politiet, Nav, Brønnøysundregistrene og Lånekassen skal utvikle sammenhengende tjenester.

I Finanstilsynet ligger det til rette for automatisering av flere forvaltningsoppgaver, digitalisering av tilsynsprosesser og mer effektiv rapportering og datafangst. Gjennom et femårig program for økt digitalisering i Finanstilsynet tar en sikte på sikrere, raskere og bedre målrettet tilsyn, og som også vil gi lettelser for tilsynsobjektene.

2.4.15 Forsvarsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Programområde 04 Militært forsvar |  |  |
04.10 Militært forsvar mv. | 64 766,2 | 69 030,4 | 6,6
Sum Forsvarsdepartementet | 64 766,2 | 69 030,4 | 6,6

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Forsvarsdepartementet:

investeringer i nytt materiell og infrastruktur

økt bemanning og innfasing og drift av øvrig nytt materiell

innfasing av nye kampfly med baseløsning

Regjeringen følger opp langtidsplanen for forsvarssektoren ved å foreslå en samlet bevilgningsøkning på om lag 4,3 mrd. kroner i 2022.

Regjeringens forslag til statsbudsjett legger til rette for investeringer i nytt materiell og infrastruktur, blant annet i nye ubåter, nye maritime patruljefly, nye kystvaktfartøyer, oppgradering av CV90 kamp- og støttevogner og Skjold-klassen korvetter, modernisering av kampnære IKT-systemer, artillerilokaliseringsradar til Hæren og en rekke andre materiellanskaffelser. Anskaffelsene vil bidra til et moderne og fremtidsrettet forsvar.

Regjeringens forslag til bevilgningsøkning vil blant annet gå til økt bemanning i Forsvaret, og innfasing og drift av nytt materiell. Det legges opp til å videreføre et høyt aktivitetsnivå i Forsvaret, og oppbyggingen av avdelingene i Finnmark landforsvar fortsetter.

Samlet foreslår regjeringen å bevilge over 7,4 mrd. kroner til anskaffelse av kampfly med baseløsning.

Budsjettforslaget legger til rette for en styrking av forsvarsevnen og følger opp ambisjonene og de økonomiske forutsetningene i langtidsplanen. Det samlede nivået på Norges bidrag til internasjonale operasjoner videreføres.

2.4.16 Olje- og energidepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Programområde 18 Olje- og energiformål |  |  |
18.00 Administrasjon | 237,3 | 237,5 | 0,1
18.10 Petroleum | 24 653,5 | 472,5 | -98,1¹
18.20 Energi og vannressurser | 1 156,0 | 1 331,9 | 15,2
18.30 Forskning og næringsutvikling | 875,7 | 931,5 | 6,4
18.40 CO₂-håndtering | 2 703,7 | 3 869,0 | 43,1
Sum Olje- og energidepartementet | 29 626,2 | 6 842,4 | -76,9

¹ Reduksjonen skyldes at eierforvaltningen av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (SDØE), Petoro AS og Equinor ASA er overført til Nærings- og fiskeridepartementets budsjettområde fra 2022.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Olje- og energidepartementet:

Langskip – fangst og lagring av CO₂

flom- og skredforebygging

elektrifisering – behandling av flere nettanlegg og vindkraft til havs

energiforskning

Regjeringen følger opp Langskip, det norske demonstrasjonsprosjektet for fangst og lagring av CO₂. Bevilgningene foreslås økt med 1,2 mrd. kroner, til 3,45 mrd. kroner i 2022. Langskip omfatter årlig fangst av om lag 400 000 tonn CO₂ fra Norcems sementfabrikk, og en transport- og lagringskapasitet som skal bygges og drives av Northern Lights. Lagerinfrastrukturen på norsk sokkel vil bygges ut med ledig kapasitet som også kan utnyttes av fangstprosjekter i andre land. Etterfølgende anlegg i Europa og verden er en forutsetning for at CO₂-håndtering skal kunne bli et effektivt og konkurransedyktig klimatiltak. Byggearbeidene hos Norcem og Northern Lights pågår med planlagt ferdigstillelse i 2024. Regjeringen har åpnet for at også Fortum Oslo Varmes fangstprosjekt kan få statsstøtte til investering og drift, forutsatt tilstrekkelig egenfinansiering og finansiering fra EU eller andre kilder. Kostnadsrammen for det statlige bidraget til Langskip utgjør 19,4 mrd. kroner.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) sitt arbeid med flom- og skredforebygging, herunder kartlegging, sikringstiltak og bistand til kommunene. Det foreslås blant annet midler til gjennomføring av krisetiltak etter kvikkleireskredet i Gjerdrum kommune. Regjeringen foreslår også bevilgninger på Justis- og beredskapsdepartementets budsjett til å sluttføre skredsikringstiltak under fjellet Sukkertoppen i Longyearbyen.

For å legge til rette for fremtidig elektrifisering, foreslår regjeringen å øke bevilgningene til NVEs arbeid med å håndtere et økende antall saker om nettanlegg, digitalisering av kraftsystemutredninger og vindkraft til havs.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til energiforskning som skal bidra til økt verdiskaping og sikker, kostnadseffektiv og bærekraftig utnyttelse av norske energiressurser. Dette inkluderer midler til et nytt forskningssenter for miljøvennlig energi (FME) innen hydrogen og ammoniakk som åpnes i 2022.

2.4.17 Ymse utgifter og inntekter

Det foreslås bevilget 4,8 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Bevilgningen står som motpost til tilleggsbevilgninger knyttet til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder til lønnsoppgjøret for statsansatte og takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, og til uforutsette utgifter.

På kap. 5309 Tilfeldige inntekter foreslås det bevilget 400 mill. kroner. Dette gjelder enkelte mindre, uforutsette inntekter som ikke inngår på andre inntektskapitler i statsbudsjettet.

2.5 Folketrygdens utgifter og inntekter

Regjeringens samlede forslag til utgifter under alle folketrygdens programområder for 2022 er på 551,5 mrd. kroner. Det er en økning på 22,4 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2021. Samtidig forventes det nå betydelig høyere utgifter i 2021 enn anslått i saldert budsjett, i all hovedsak som direkte følge av pandemien og midlertidige tiltak som ble vedtatt for å håndtere konsekvensene av pandemien. Sammenlignet med anslag på regnskap for 2021 innebærer regjeringens forslag en økning på om lag 6 mrd. kroner. Den anslåtte økningen skyldes i hovedsak økte utgifter til uføretrygd og alderspensjon. Utgiftsanslaget for 2022 inkluderer en økning på 13 mrd. kroner som følge av anslått effekt av reguleringen av folketrygdens grunnbeløp per 1. mai 2022 og overhenget fra trygdeoppgjøret for 2021. Budsjettallene fordelt på programkategorier fremgår av omtalen av de ulike departementene tidligere i dette kapittelet.

Tabell 2.4 Folketrygdens utgifter

Mill. kroner
Programområde | Saldert budsjett 2021 | Anslag på regnskap 2021 | Forslag 2022 | Endring Saldert budsjett 2021 til forslag 2022 i pst.
28 | Foreldrepenger, folketrygden | 21 624,0 | 22 709,0 | 23 161,1 | 7,1
29 | Sosiale formål, folketrygden | 451 178,7 | 459 798,6 | 477 062,2 | 5,7
| Sykepenger | 46 420,3 | 48 540,3 | 47 905,3 | 3,2
| Arbeidsavklaringspenger | 31 926,0 | 34 270,0 | 33 359,0 | 4,5
| Uføretrygd | 104 058,0 | 104 611,0 | 111 051,0 | 6,7
| Alderspensjon | 253 252,0 | 257 220,0 | 269 226,0 | 6,3
| Annet | 15 522,4 | 15 157,3 | 15 520,9 | 0,0
30 | Helsetjenester, folketrygden | 35 648,6 | 36 550,0 | 37 306,4 | 4,7
33 | Arbeidsliv, folketrygden | 20 647,0 | 26 425,0 | 13 925,0 | -32,6
Sum |  | 529 098,3 | 545 482,6 | 551 454,7 | 4,2

Kilde: Finansdepartementet

Programområde 28 Foreldrepenger, folketrygden

Stønadsordningene under dette programområdet skal kompensere for inntektsbortfall i forbindelse med fødsel og adopsjon og sikre økonomisk støtte til foreldre som ikke har opptjent rett til foreldrepenger. Programområdet omfatter foreldrepenger til yrkesaktive, engangsstønad ved fødsel og adopsjon og feriepenger av foreldrepenger mv. Barne- og familiedepartementet har ansvaret for programområdet.

Utgiftsanslaget for 2022 bygger blant annet på den siste befolkningsfremskrivningen til Statistisk sentralbyrå. Økningen skyldes flere mottakere av foreldrepenger og høyere gjennomsnittlig ytelse.

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

Programområdet omfatter ordninger som skal kompensere for inntektsbortfall ved sykdom og uførhet (sykepenger, arbeidsavklaringspenger og uføretrygd), pensjoner (alderspensjon og etterlattepensjon), stønader til enslige forsørgere, stønader og hjelpemidler til personer med nedsatt funksjonsevne og enkelte andre formål. Arbeids- og sosialdepartementet har ansvar for programområdet. Økningen fra Saldert budsjett 2021 er på 25,9 mrd. kroner. Økningen skyldes både flere mottakere av alderspensjon og uføretrygd og økt gjennomsnittlig grunnbeløp. Flere mottakere av arbeidsavklaringspenger og vekst i sykepengegrunnlaget bidrar også til økningen. Økningen fra anslag på regnskap for 2021 er på 17,3 mrd. kroner. Nedenfor gjennomgås utviklingen fra 2021 til 2022 på de største utgiftsområdene.

Sykepenger

Forslaget innebærer en økning på 1,5 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2021. På bakgrunn av utviklingen i sykefraværet for arbeidstakere i 1. halvår 2021 og anslag for resten av året, legges det til grunn en nedgang i det trygdefinansierte sykefraværet for arbeidstakere tilsvarende 1 pst. både i 2021 og 2022 sammenlignet med det gjennomsnittlige nivået året før. Sykepengeutgiftene i 2020 og 2021 har økt som følge av koronapandemien og de midlertidige regelendringene som er innført. I anslaget legges det til grunn at de midlertidige regelendringene ikke videreføres i 2022.

Korrigert for effekten av de midlertidige regelendringene skyldes den anslåtte veksten i utgiftene i perioden 2021 og 2022 i hovedsak en vekst i sykepengegrunnlaget (lønnsvekst). I budsjettforslaget for 2022 er det lagt til grunn en økning i sykepengegrunnlaget på 2,8 pst. i 2021 og 3,0 pst. i 2022. Sykepengeutgiftene påvirkes også av sysselsettingsutviklingen. Det er lagt til grunn en vekst i sysselsettingen på 0,8 pst. i 2021 og 1,4 pst. i 2022.

Arbeidsavklaringspenger

Forslaget innebærer en økning på om lag 1,4 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2021. Bevilgningen for 2021 er økt i flere omganger gjennom 1. halvår 2021, vesentlig som følge av koronapandemien. Det legges til grunn om lag 125 240 mottakere i 2022. Det forventes en nedgang i antall mottakere fra 2021 til 2022. De midlertidige regelendringene, generelle forsinkelser i avklaringsløpene og økt arbeidsledighet i forbindelse med koronapandemien har bidratt til redusert avgang fra ordningen. Utviklingen ventes å snu i 2022 fordi arbeidsmarkedet er forventet å bedre seg, avklaringene på ordningen vil gå lettere, og mange vedtak om arbeidsavklaringspenger vil løpe ut mot slutten av 2021 og i 2022. Effekten av trygdeoppgjøret er anslått å øke utgiftene med 1,1 mrd. kroner.

Uføretrygd

Forslaget innebærer en utgiftsøkning på om lag 7 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2021. Økningen skyldes dels trygdeoppgjøret, beregnet til 3,7 mrd. kroner. Økningen skyldes også dels at det forventes fortsatt økt overgang fra arbeidsavklaringspenger til uføretrygd som følge av ulike tiltak under arbeidsavklaringspenger innført fra 2018, beregnet til 391 mill. kroner. Økningen skyldes også dels økt overgang fra arbeidsavklaringspenger for mottakere som har fått forlenget stønadsperioden som følge av koronapandemien, beregnet til 199 mill. kroner. Samlet sett er det forventet at antallet mottakere av uføretrygd vil øke fra 357 600 i desember 2020 til gjennomsnittlig 371 700 i 2022.

Fra 1. januar 2022 foreslås fribeløpet til uføretrygden på 0,4 G erstattet med halvert avkorting opptil 1,2 G, slik at uføretrygdede får beholde en større del av arbeidsinntekten i et lengre inntektsintervall. Det anslås at forslaget vil medføre en reduksjon i utgiftene på om lag 250 millioner kroner i 2022.

Alderspensjon

Utgiftene til alderspensjon øker i hovedsak på grunn av vekst i folketrygdens grunnbeløp og reguleringen av pensjoner under utbetaling, som medfører en økning på 6,39 mrd. kroner, og at det blir flere alderspensjonister. Fra 2021 til 2022 anslås det at gjennomsnittlig antall mottakere av alderspensjon vil øke med 19 000 og dermed utgjøre 1 014 000 personer.

Etter at fleksibelt uttak av alderspensjon ble innført i 2011, steg antall mottakere av alderspensjon under 67 år raskt. Omfanget av tidlig uttak ser nå ut til å stabiliseres, og utgiftene til tidlig uttak har flatet ut etter 2016. Selv om mange tar ut alderspensjon, har yrkesaktiviteten i aldersgruppen over 60 år økt i perioden 2010–2020, og mange kombinerer arbeid og uttak av alderspensjon. Over tid påvirkes utgiftene til alderspensjon i liten grad av fleksibelt uttak, siden tidlig uttak gir en lavere årlig pensjon for den enkelte.

Pensjonsreformen har samlet bidratt til å øke utgiftene til alderspensjon i folketrygden med anslagsvis 4,1 mrd. kroner i 2020, bl.a. som følge av at mange har valgt å ta ut pensjon tidlig mens de fortsatt står i arbeid. Dette gir lavere årlig pensjon og gir, sammen med innsparingselementene i pensjonsreformen (levealdersjusteringen og at pensjon under utbetaling reguleres svakere enn lønnsveksten) som får økende betydning over tid, lavere vekst i utgiftene til alderspensjon fremover. Over tid bidrar pensjonsreformen til vesentlig lavere utgifter til alderspensjon. For å sikre et økonomisk bærekraftig, robust og forutsigbart pensjonssystem, må hovedprinsippene i pensjonsreformen ligge fast over tid. På enkelte punkter er det imidlertid behov for å videreutvikle innretningen av pensjonssystemet for å sikre den økonomiske og sosiale bærekraften. Regjeringen har nedsatt et bredt sammensatt utvalg som skal beskrive pensjonssystemet og evaluere om de langsiktige målene i reformen vil kunne nås.

Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden

Programområdet omfatter folketrygdens bidrag til finansiering av helsetjenester, herunder lege- og psykologhjelp, fysioterapi samt legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept. Helse- og omsorgsdepartementet har ansvar for programområdet.

Budsjettforslaget innebærer en økning i utgiftene til helsetjenester under folketrygden med om lag 1,6 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2021. Sammenlignet med anslag på regnskap for 2021, øker utgiftene til helsetjenester under folketrygden med om lag 0,7 mrd. kroner.

Refusjon av legemidler på blå resept er den største utgiften på stønadsbudsjettet for helsetjenester. Utgiftene til refusjon av legemidler på blå resept anslås å øke med om lag 1 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2021. Dette skyldes i all hovedsak en underliggende vekst i utgiftene til legemidler på 8 pst. i 2022. Tiltak som følger opp anbefalinger i områdegjennomgangen av legemidler under folketrygden, herunder justeringer i ordninger for trinnpris og legereservasjoner, anslås til å redusere folketrygdens utgifter med om lag 38,5 mill. kroner i 2022.

Anslaget for utgifter til nytt sammenslått egenandelstak reduseres med om lag 627 mill. kroner i 2022 sammenlignet med Saldert budsjett 2021. I sum foreslås egenandelsbetalingene prisjustert med 2 ¼ pst., tilsvarende 101 mill. kroner i 2022. Dette foreslås gjennomført ved å øke egenandelstaket med 74 kroner. Ut over dette foreslås egenandelstaket økt ytterligere med 352 kroner, med en samlet innsparing for folketrygden på anslagsvis 500 mill. kroner. Det foreslås å oppheve bagatellgrensen f.o.m. 2022. Dagens bagatellgrense på 200 kroner medfører i praksis en høyere egenandelsbetaling enn egenandelstaket for de med refusjonskrav opp til 200 kroner over taket. Merutgiftene på anslagsvis 52 mill. kroner foreslås dekket inn ved å øke egenandelstaket med 35 kroner. Nytt egenandelstak foreslås fastsatt til 2 921 kroner.

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

Programområdet omfatter dagpenger ved arbeidsledighet, statsgaranti for lønnskrav ved konkurs og stønad ved arbeidsledighet for fiskere og fangstmenn. Arbeids- og sosialdepartementet har ansvar for programområdet, med unntak av ett kapittel, som ligger under Nærings- og fiskeridepartementets ansvarsområde. Dagpenger ved arbeidsledighet utgjør den største utgiftsposten under dette programområdet.

For å gi arbeidstakere bedre inntektssikring etter utbruddet av koronapandemien, og for å redusere bedriftenes kostnader, ble det innført en rekke midlertidige endringer i permitterings- og dagpengeregelverket i 2020. En del av disse ble gjeninnført i 2021. Det ble også innført en ny, midlertidig lønnskompensasjonsordning og nye midlertidige stønadsordninger for selvstendig næringsdrivende, frilansere og lærlinger.

Det var i gjennomsnitt om lag 109 000 dagpengemottakere i 2020. Det anslås i gjennomsnitt i overkant av 106 000 dagpengemottakere i 2021, og i overkant av 55 000 dagpengemottakere i 2022.

I saldert budsjett for 2021 var dagpengebevilgningen 19,1 mrd. kroner. Bevilgningen ble økt i flere omganger gjennom 1. halvår 2021 til 25,5 mrd. kroner i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2021. Våren 2021 ble midlertidige endringer i dagpenge- og permitteringsregelverket forlenget til og med 30. september. Stortinget har også vedtatt en midlertidig ordning med feriepenger av dagpenger.

Regjeringen har forlenget perioden med fritak for lønnsplikt og dagpenger under permittering fra 1. oktober til 1. november 2021. Øvrige dagpengemottakere får også forlenget dagpengeperioden i samme periode. I tillegg forlenges høy sats (80 pst. kompensasjon for grunnlag opp til 3 ganger grunnbeløpet). Videre får alle mottakere avkortet dagpengene opp til 60 pst. av vanlig arbeidstid i oktober 2021. Bevilgningen i 2021 er foreslått ytterligere økt som følge av dette.

For 2022 foreslås en bevilgning på 12,9 mrd. kroner. Antall mottakere av dagpenger forventes å falle, som følge av lavere arbeidsledighet og avvikling av ekstraordinære og midlertidige tiltak i forbindelse med koronapandemien.

2.5.1 Folketrygdens finansieringsbehov

Folketrygdens utgifter inngår i budsjettet på linje med andre utgifter, men er på inntektssiden formelt knyttet til de store avgiftsordningene (arbeidsgiveravgift og trygdeavgift) og enkelte gebyrer og refusjoner mv., jf. folketrygdloven 28. februar 1997 nr. 19, del VIII, Finansielle bestemmelser.

Folketrygdens inntekter i 2022 anslås til 384,1 mrd. kroner, med følgende hovedelementer: Trygdeavgift på 166,4 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 71), arbeidsgiveravgift på 214,1 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 72), samt enkelte mindre inntekter på til sammen 3,6 mrd. kroner (vederlag, gebyrer, ulike refusjoner, dividende mv., jf. kapitlene 5701, 5704 og 5705). Utgiftene utgjør til sammen 551,5 mrd. kroner.

Differansen mellom bevilgningsforslagene til folketrygdens utgifter og inntekter innebærer et beregnet finansieringsbehov for folketrygden i 2022 på 167,4 mrd. kroner, jf. oversikten i vedlegg 1 til Gul bok. Finansieringsbehovet for folketrygden utgjør tilskuddet fra staten, jf. folketrygdlovens § 23-10 første ledd, og inngår i statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd. Statstilskuddet inkluderer dekningen av folketrygdens utgifter som iht. folketrygdlovens § 23-10 tredje ledd, minst skal dekkes gjennom direkte tilskudd fra staten, dvs. uten henvisning til de store avgiftsordningene eller andre spesifiserte inntekter under folketrygden.

2.6 Forslag til vedtak

De forslag til vedtak som legges frem i denne proposisjonen, er i de fleste tilfeller nærmere omtalt i Prop. 1 S for de enkelte departementene. Enkelte bevilgningsforslag blir bare omtalt i denne proposisjonen. Det gjelder blant annet bevilgningene til kap. 2309 Tilfeldige utgifter og kap. 5309 Tilfeldige inntekter, som omtales i avsnitt 2.4.17. Renter og avskrivninger fra statens forretningsdrift under kapitlene 5491 og 5603 omtales i avsnitt 3.2. Overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland, som er bevilget på kapitlene 2800 og 5800 i statsbudsjettet, omtales i avsnitt 3.4 og i avsnitt 8.4.

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov dekkes gjennom lån bevilget på kap. 5999, jf. avsnitt 3.5.

3 Budsjettets inntekter og utgifter etter art

3.1 Budsjettets samlede inntekter og utgifter

Dette kapittelet gir en oversikt over statsbudsjettets inntekter og utgifter, gruppert etter art, jf. boks 3.1.

Boks 3.1 Statsbudsjettets inndeling

Statsbudsjettet blir inndelt i kapitler som igjen er inndelt i poster, jf. § 4 i bevilgningsreglementet. Stortingets bevilgningsvedtak gjelder beløpet under den enkelte post. Kapitlene nummereres fortløpende i nummerserier for de ulike departementene. Nummereringen av postene følger et fast mønster hvor postnummeret angir hva slags type inntekt eller utgift det er tale om. Bevilgningsreglementet krever at inntektene og utgiftene skal inndeles i fire avdelinger. Dette skjer ved å inndele postnummerseriene i følgende avdelinger etter art:

Inntekter

Salg av varer og tjenester: Postene 1–29

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.: Postene 30–49

Overføringer fra andre: Postene 50–89

Tilbakebetalinger mv.: Postene 90–99

Utgifter

Statens egne driftsutgifter: Postene 1–29

Nybygg, anlegg mv.: Postene 30–49

Overføringer til andre: Postene 50–89

Utlån, statsgjeld mv.: Postene 90–99

De samlede inntektsbevilgningene i statsbudsjettet for 2022 er anslått til 1 968,6 mrd. kroner. Dette inkluderer petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Holdes disse utenom, anslås inntektene i 2022 til 1 249,7 mrd. kroner.

Tabell 3.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 1–29) | 91,5 | 116,3 | 27,2
Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 28,6 | 27,6 | -3,5
Overføringer fra andre (postene 50–89) | 1 517,1 | 1 709,6 | 12,7
Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99) | 124,9 | 115,1 | -7,9
Sum inntekter | 1 762,1 | 1 968,6 | 11,7

Kilde: Finansdepartementet

Forslaget til utgiftsbevilgninger i statsbudsjettet for 2022 utgjør samlet sett 2 062,5 mrd. kroner, medregnet petroleumsvirksomhet, overføring til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner. Sammenlignet med Saldert budsjett 2021 økes de samlede utgiftene med 202,6 mrd. kroner. Av dette skyldes 178,6 mrd. kroner økt overføring til Statens pensjonsfond utland som følge av økt netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten, som budsjetteres på statsbudsjettets utgiftsside. Holdes petroleumsvirksomheten, overføringen til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner utenom, foreslås det utgifter på 1 550 mrd. kroner. Dette er en økning fra Saldert budsjett 2021 på 35,1 mrd. kroner.

Tabell 3.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Driftsutgifter (postene 1–29) | 203,0 | 209,1 | 3,0
Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 71,5 | 80,0 | 11,9
Overføringer til andre (postene 50–89) | 1 362,7 | 1 564,5 | 14,8
Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99)¹ | 222,7 | 208,9 | -6,2
Sum utgifter | 1 859,9 | 2 062,5 | 10,9

¹ Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland.

Kilde: Finansdepartementet

3.2 Gruppering av budsjettets inntekter

3.2.1 Driftsinntekter (postene 1–29)

I regjeringens budsjettforslag for 2022 utgjør driftsinntekter til sammen 116,3 mrd. kroner, jf. tabell 3.4.

Boks 3.2 Statens forretningsdrift

Statens forretningsdrift vil i 2022 bestå av virksomheten under forvaltningsbedriftene Statsbygg, Statens pensjonskasse og Eksportfinansiering Norge (som fra 1. juli 2021 tok over den tidligere forvaltningsbedriften GIEK sin portefølje, samt administrasjon av statlige eksportkredittlån). Det budsjetteres med vel 4,1 mrd. kroner i inntekter under disse virksomhetene i 2022. Inntektsbevilgningene under statens forretningsdrift omfatter flere inntektsarter, men omtales samlet nedenfor.

Det samlede avskrivningsbeløpet for den statlige forretningsdriften føres under kap. 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift. Avskrivningene beregnes på grunnlag av bokført kapital i forvaltningsbedriftene. Det benyttes et lineært avskrivningssystem, der avskrivningstiden for ulike avskrivningsobjekter varierer med forventet levetid. Ved salg av eiendommer i Statsbygg avskrives også bokført verdi av eiendommene. Avskrivningene utgiftsføres under hver enkelt virksomhets driftsbudsjett. Avskrivningene beløper seg totalt til 1 613 mill. kroner i 2022.

Renter av statens kapital i forretningsdriften tas samlet til inntekt under kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift. Grunnlaget for renteberegningen er bedriftenes brutto investeringer fratrukket avskrivninger og bedriftenes egne avsetninger til investeringsformål. For å synliggjøre kostnaden ved binding av kapital i statens eiendommer bedre, ble all kapital i Statsbygg gjort rentebærende med virkning fra 2021. Fra 2022 inngår også byggelånsrenter i Statsbygg sitt beregningsgrunnlag. Sistnevnte medfører at rentebelastningen under Statsbygg isolert sett øker med 370 mill. kroner. Rentesatsen for netto investeringsbidrag det enkelte år tilsvarer gjennomsnittlig rente på 5-års statsobligasjoner i 12-månedersperioden frem til 30. september året før budsjettåret. For Statsbygg er metoden for fastsetting av rentesats fra 2022 endret til en fast sats på 3,5 pst. Renter av statens kapital i forretningsdriften foreslås etter dette budsjettert med 1 969,5 mill. kroner i 2022.

Avsetning til investeringsformål tas til inntekt under hver enkelt virksomhet som foretar slike avsetninger. Avsetningen utgjør en del av kontantoverskuddet fra driften som benyttes til å finansiere investeringer. Det aktuelle beløpet utgiftsføres på driftsbudsjettet under hver enkelt forvaltningsbedrift før driftsresultatet fastsettes, og avsetningene må derfor også føres opp på statsbudsjettets inntektsside. Samlede avsetninger til investeringsformål i 2022 er 37 mill. kroner.

Tabell 3.3 Renter, avskrivninger og avsetninger til investeringsformål i 2022 for statens forretningsdrift

Mill. kroner
| Avskrivninger | Renter | Avsetninger til investeringsformål
Statsbygg | 1 533,0 | 1 969,5 | 0,0
Statens pensjonskasse | 80,0 | 0,0 | 37,0
Sum | 1 613,0 | 1 969,5 | 37,0

Kilde: Finansdepartementet

I tabell 3.3 er inntekter på statsbudsjettet under statens forretningsdrift splittet opp. I tillegg til tallene nevnt i tabellen er det også enkelte andre inntekter under forretningsdriften. Dette gjelder tilbakeføring fra gamle ordninger under Eksportfinansiering Norge og inntekter fra salg av utstyr og eiendom på til sammen 529,4 mill. kroner, medregnet inntekter fra salg av eiendommer på Adamstuen i forbindelse med samlokalisering av NMBU og Veterinærinstituttet på Ås.

Beregning av rente for mellomværende med statskassen

Forvaltningsbedriftenes mellomværende med statskassen kan betraktes som en bruks- og kassakredittkonto for håndtering av kortsiktige likviditetssvingninger. For samtlige virksomheter under statens forretningsdrift skal det beregnes renter av mellomværende med statskassen. Renten er knyttet opp mot renten på statssertifikater etter en nærmere bestemt beregningsregel, slik at den reflekterer rentenivået i Norge.

Kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift, post 81 Renter av mellomregnskapet, budsjetteres ikke.

Tabell 3.4 Driftsinntekter (postene 1–29)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Statens petroleumsvirksomhet | 71,7 | 95,5 | 33,2
Andre driftsinntekter | 19,8 | 20,8 | 5,3
Sum driftsinntekter | 91,5 | 116,3 | 27,2

Kilde: Finansdepartementet

Driftsinntekter fra statens petroleumsvirksomhet utgjør hoveddelen av de samlede driftsinntektene. Petroleumsvirksomheten omtales nærmere i avsnitt 3.4.

I tillegg benyttes postene 1–29 på statsbudsjettets inntektsside for inntekter fra salg av varer og tjenester, for eksempel:

salg av materiell, publikasjoner og andre varer

utleie av materiell, bygninger og anlegg

oppdrag

gebyrer

tilfeldige inntekter

Inntektene på postene 1–29 gjelder en rekke virksomheter. Blant virksomheter hvor det budsjetteres med størst inntekter i 2021 er Politiet, Forsvarsbygg, Statens vegvesen, Statens kartverk og Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap.

3.2.2 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. er på 27,6 mrd. kroner i budsjettforslaget for 2022. Det er inntektene i forbindelse med nybygg, anlegg mv. i statens petroleumsvirksomhet som utgjør størstedelen av disse inntektene.

Tabell 3.5 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Statens petroleumsvirksomhet | 24,9 | 24,9 | 0,0
Andre inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. | 3,7 | 2,7 | -27,2
Sum inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. | 28,6 | 27,6 | -3,5

Kilde: Finansdepartementet

Inntektspostene 30–49 deles i to grupper.

Postene fra 30 til 39 inneholder inntektsbevilgninger under statens forretningsdrift, herunder avskrivninger på statens kapital i statens forretningsdrift, avsetninger til investeringsformål, overføringer fra bedriftenes egne fond og andre fond, samt andre inntekter av statens forretningsdrift i forbindelse med bygg og anlegg, jf. omtalen i boks 3.2. Inntektene fra statens forretningsdrift i forbindelse med nybygg og anlegg mv. på postene 30–39 utgjør 1,7 mrd. kroner. I tillegg til statens forretningsdrift er det budsjettert med enkelte husleieinntekter under Landbruks- og matdepartementet på til sammen 20 mill. kroner på postene 30-39.

Post 30 brukes også for avskrivninger under kap. 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten. Det foreslås inntekter på 24,9 mrd. kroner på denne posten i 2022.

Postene fra 40 til 49 gjelder salg av fast eiendom og tilskudd og refusjoner i forbindelse med statens bygge- og anleggsarbeider fra statlige særregnskap, kommuner og andre. Samlet utgjør disse inntektene 1 mrd. kroner i 2022. Utover inntekter på 0,5 mrd. kroner fra salg av eiendommer på Adamstuen i forbindelse med samlokalisering av NMBU og Veterinærinstituttet på Ås, utgjør salg innen forsvarssektoren de største inntektspostene.

3.2.3 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Inntektspostene 50–89 på statsbudsjettets inntektsside deles inn i følgende undergrupper:

Postene fra 50 til 59 nyttes til overføringer fra andre statlige regnskaper, for eksempel statlige fond.

Postene fra 60 til 69 omfatter overføringer fra kommunesektorens forvaltningsbudsjetter.

Postene fra 70 til 79 brukes til statsskatt på formue og inntekt, avgifter på omsetning, produksjon og driftsmidler, dokumenter, spill og andre fiskalavgifter.

Under postene fra 80 til 84 føres renteinntekter, mens utbytte på aksjer, bøter, erstatninger, tilbakebetaling av gitte tilskudd mv. budsjetteres på postene 85–89.

Tabell 3.6 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Postene 50–59 |  |  |
Overføring fra Statens pensjonsfond utland | 396,6 | 300,3 | -24,3
Øvrige overføringer fra andre statsregnskap | 0,0 | 0,0 | -0,4
Sum overføringer fra andre statsregnskap | 396,6 | 300,3 | -24,3
Postene 60–69 |  |  |
Overføringer fra kommunesektoren | 1,5 | 2,5 | 61,6
Postene 70–79 |  |  |
Inntekter under postene 70–79 | 1 056,8 | 1 336,0 | 26,4
Postene 80–89 |  |  |
Renter, utbytte mv. | 62,2 | 70,9 | 14,0
Sum overføringer fra andre (postene 50–89) | 1 517,1 | 1 709,6 | 12,7

Kilde: Finansdepartementet

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet reduseres med 96,3 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2021. For postene 70–79 øker inntektene med 279,2 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2021 til budsjettforslaget for 2022. Dette inkluderer økte skatte- og avgiftsinntekter fra både petroleumsvirksomhet og fra Fastlands-Norge. Inntektene på postene 80–89 øker med 8,7 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2021 til budsjettforslaget for 2022.

Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 1 165,8 mrd. kroner i 2022. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Anslagene for skatter og avgifter for 2022 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2021, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på de vekstforutsetningene for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2022. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og kommunale og fylkeskommunale skattører.

Regjeringens forslag til budsjett inneholder nye skatte- og avgiftslettelser i 2022 på om lag 0,2 mrd. kroner bokført og 0,6 mrd. kroner påløpt. Skatte- og avgiftsopplegget for 2022 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2021–2022) Skatter, avgifter og toll 2022.

Utbytte

Regjeringen foreslår samlede utbytteinntekter på 38,4 mrd. kroner i 2022. Av dette gjelder 13 mrd. kroner utbytte fra Equinor ASA, som inngår i kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten. Regjeringens forslag innebærer en økning i de samlede utbytteinntektene på 11,9 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2021.

Samlet utbytte fra selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning anslås til 23,4 mrd. kroner. Dette er en økning på 6,1 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2021.

Det er i tråd med vanlig praksis ikke laget egne anslag på utbytte fra de børsnoterte selskapene i 2022, men teknisk videreført utbetalt utbytte per aksje i 2021.

Tabell 3.7 viser saldert budsjett for utbytte fra de enkelte selskapene i 2021 og forslag i 2022.

Tabell 3.7 Utbytte fra statlig eide selskaper

Mill. kroner
Kap. | Post | Selskap | Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
5656 | 85 | Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementet¹ | 17 341,2 | 23 395,8 | 34,9
5685 | 85 | Equinor ASA | 7 500,0 | 13 000,0 | 73,3
5680 | 85 | Statnett SF | 908,0 | 975,0 | 7,4
5616 | 85 | Kommunalbanken AS | 588,0 | 646,0 | 9,9
5631 | 85/86 | AS Vinmonopolet | 66,1 | 146,4 | 121,5
5692 | 85 | Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank | 0,0 | 104,1 |
5625 | 85 | Innovasjon Norge/Lavrisikolåneordningen | 100,0 | 100,0 | 0,0
5652 | 85 | Statskog SF | 9,0 | 16,8 | 86,1
5693 | 85 | Folketrygdfondet | 0,8 | 0,3 | -62,5
5611 | 85 | Vygruppen AS | 0,0 | 0,0 |
5622 | 85 | Avinor AS | 0,0 | 0,0 |
Sum utbytte | 26 513,1 | 38 384,4 | 44,8

¹ Statkraft SF, Telenor ASA, DNB ASA, Yara International ASA, Norsk Hydro ASA, Kongsberg Gruppen ASA, Posten Norge AS, Argentum Fondsinvesteringer AS, Nammo AS, Mesta AS, Baneservice AS, Entra ASA og Siva SF.

Kilde: Finansdepartementet

3.2.4 Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

Postene 90–99 på statsbudsjettets inntektsside inneholder avdrag på lån fra staten, salg av statens aksjer og obligasjoner, samt opptak av lån. Postene beskriver endringer i sammensetningen av statens formue som fremkommer i statens kapitalregnskap.

Tabell 3.8 Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Statsbankene | 107,2 | 103,6 | -3,4
Andre tilbakebetalinger | 17,7 | 11,4 | -35,3
Sum tilbakebetalinger | 124,9 | 115,1 | -7,9

Kilde: Finansdepartementet

Tilbakebetalingene anslås til 115,1 mrd. kroner i 2022. Dette er en reduksjon på 9,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2021. Reduksjonen skyldes blant annet lavere avdrag på utestående fordringer under Innovasjon Norge med 4,9 mrd. kroner. Videre reduseres tilbakebetalingene med 6 mrd. kroner fra avdrag på egenbeholdning av statsobligasjoner. I motsatt retning trekker blant annet økte tilbakebetalinger på 1,8 mrd. kroner under Statens lånekasse for utdanning.

3.3 Gruppering av budsjettets utgifter

3.3.1 Driftsutgifter (postene 1–29)

Driftsutgifter budsjetteres over postene 1–29. Driftsutgiftene omfatter lønn til statsansatte og kjøp av varer og tjenester til statlige virksomheter, i tillegg til statens forretningsdrift. Det blir ikke bevilget driftsutgifter og driftsinntekter for statsaksjeselskap, statsforetak og statlige virksomheter som er omgjort til stiftelser, ettersom disse ikke er inkludert i statsbudsjettet. Det bevilges heller ikke driftsutgifter på postene 1–29 for statlige nettobudsjetterte virksomheter eller helseforetak. Samtidig er det enkelte utgifter som budsjetteres over postene 1–29 som har mer karakter av overføringer enn av drift. Dette gjelder blant annet pensjoner til statsansatte mv.

I forslaget til statsbudsjett for 2021 utgjør driftsutgiftene samlet sett 209,1 mrd. kroner. Tabell 3.9 gir en oversikt over de største utgiftsområdene. Tabellen viser at store etater som Arbeids- og velferdsetaten, Statens vegvesen og politi og påtalemyndighet, samt etatene i forsvarssektoren, står for de største driftsutgiftene.

Tabell 3.9 Driftsutgifter (postene 1–29)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Forsvar | 40,8 | 42,5 | 4,2
Politi og påtalemyndighet | 21,9 | 23,0 | 5,0
Andre store direktorater mv.¹ | 19,3 | 19,8 | 2,7
Statens vegvesen | 14,8 | 16,4 | 10,7
Arbeids- og velferdsetaten | 12,7 | 12,5 | -2,2
Departementene og Statsministerens kontor | 9,9 | 10,0 | 0,4
Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon | 9,4 | 9,8 | 4,6
Statens pensjonskasse | 9,7 | 9,2 | -4,5
Barnevernet | 7,9 | 8,0 | 1,8
Kriminalomsorg | 5,2 | 5,3 | 2,3
Rettsvesen | 3,3 | 3,4 | 2,6
Statsforvalterne | 2,1 | 2,1 | 1,7
Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda | 2,0 | 2,0 | 0,1
Statens forretningsdrift | -2,5 | -0,4 | -84,6
Andre driftsutgifter | 46,6 | 45,5 | -2,5
Sum driftsutgifter | 203,0 | 209,1 | 3,0

¹ Inkluderer Utdanningsdirektoratet, DSB, DSS, Digitaliseringsdirektoratet, Statens kartverk, Arbeidstilsynet, Helsedirektoratet, Folkehelseinstituttet, Fiskeridirektoratet, Havforskningsinstituttet, Mattilsynet, Jernbanedirektoratet, Kystverket, Miljødirektoratet, DFØ, SSB, Oljedirektoratet og NVE.

Kilde: Finansdepartementet

I regjeringens budsjettforslag utgjør forsvarssektorens driftsutgifter 20,3 pst. av de samlede driftsutgiftene. Med forslagene til økte driftsutgifter til politi og påtalemyndighet, vil disse stå for 11 pst. av de samlede driftsutgiftene. Driftsutgiftene til Statens vegvesen vil med regjeringens budsjettforslag utgjøre 7,9 pst. av de samlede driftsutgiftene.

Mesteparten av utgiftene under Statens pensjonskasse i tabell 3.9 er utgifter til pensjoner til statsansatte mv. som dekkes etter lov om Statens pensjonskasse. Det resterende omfatter blant annet arbeidsgiveravgift til folketrygden for arbeidsgiverdelen av pensjonsinnskuddet mv., og utgifter til særskilte pensjoner fra statskassen. I tillegg er erstatningsutbetalinger under forsikringsordningene inkludert. Disse er fra 2022 budsjettert under Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Driftsresultatet til Statens pensjonskasse inngår i driftsresultatet til statens forretningsdrift i tabellen.

Boks 3.3 Driftsresultatet til statens forretningsdrift

Driftsresultatet til statens forretningsdrift skal i henhold til bevilgningsreglementet føres opp i statsbudsjettets utgiftsdel. Denne bestemmelsen omfatter forvaltningsbedriftene under budsjettkapitlene 2445–2490. Driftsresultatet består av de ulike forvaltningsbedriftenes driftsinntekter fratrukket driftsutgifter, avskrivninger, renter og eventuelle avsetninger til reguleringsfond. Driftsresultatet føres på post 24. Brutto driftsinntekter i statens forretningsdrift tas inn i budsjettet på underpost som et negativt beløp, siden de føres på budsjettets utgiftsside. Et negativt tall for statens forretningsdrift i tabell 3.9 betyr dermed at det er et netto driftsoverskudd. Unntaket fra bruttoprinsippet gjelder bare driftsbudsjettet. For investeringsutgifter, tilskudd mv., følges bruttoprinsippet for føringer i statsbudsjettet også for forretningsdriften. Disse beløpene inngår i oversiktene over de ulike utgiftsartene nedenfor.

Selv om alle investeringer i forretningsdriften blir utgiftsført brutto, blir renter av statens kapital beregnet som om statens netto investeringsbidrag skulle være et lån fra statskassen, og det foretas avskrivninger på grunnlag av bokført kapital. Avskrivninger og renter blir ført som underposter på post 24, og det samlede avskrivnings- og rentebeløp for den samlede forretningsdriften tas til inntekt på statsbudsjettets inntektsside, jf. nærmere omtale av forretningsdriften i avsnitt 3.2.1.

3.3.2 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Utgiftene til investeringer budsjetteres på postene 30–49, og omfatter nybygg og anlegg, vedlikehold, ombygginger og utstyrsanskaffelser som er så betydelige at de har karakter av investering. Bevilgningene på postene 30–49 gir imidlertid ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet, ettersom blant annet investeringer i helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF finansieres med tilskudd over statsbudsjettet. Videre finansieres deler av veiutbyggingene med bompenger som ikke budsjetteres på statsbudsjettet.

Tabell 3.10 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Statens petroleumsvirksomhet | 23,8 | 26,5 | 11,3
Forsvar | 21,9 | 24,4 | 11,1
Statens vegvesen | 13,1 | 12,8 | -2,6
Statsbygg | 3,9 | 6,5 | 66,8
Bygg utenfor husleieordningen | 2,6 | 2,6 | 1,2
Redningshelikoptertjenesten | 2,0 | 2,6 | 30,9
Andre investeringsbevilgninger | 4,2 | 4,6 | 10,0
Sum investeringer | 71,5 | 80,0 | 11,9

Kilde: Finansdepartementet

Størstedelen av statens investeringer foretas innenfor petroleumsvirksomheten, forsvarssektoren og samferdselssektoren. I tillegg utgjør de statlige byggebevilgningene en stor del av investeringene. Dersom investeringer innenfor petroleumsvirksomheten holdes utenom, økes utgiftene på postene 30–49 med til sammen 5,8 mrd. kroner, eller 12,1 pst., fra Saldert budsjett 2021 til budsjettforslaget for 2022.

3.3.3 Overføringer til andre (postene 50–89)

Overføringer til andre budsjetteres på postene 50–89 i statsbudsjettet. Bevilgninger i denne kategorien utgjør ¾ av de totale bevilgningene på utgiftssiden. Overføringen til Statens pensjonsfond utland og overføringene under folketrygden utgjør hoveddelen av disse bevilgningene.

Overføringene deles inn i tre faste undergrupper:

Overføringer til andre statsregnskap: Postene 50–59

Overføringer til kommuneforvaltningen: Postene 60–69

Andre overføringer: Postene 70–89

Tabell 3.11 Overføringer til andre (postene 50–89)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Postene 50–59 |  |  |
Overføring til Statens pensjonsfond utland | 98,5 | 277,1 | 181,3
Øvrige overføringer til andre statsregnskap (nettobudsjetterte virksomheter, fond mv.) | 68,2 | 69,8 | 2,3
Sum overføringer til andre statsregnskap | 166,7 | 346,9 | 108,1
Postene 60–69 |  |  |
Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner | 186,7 | 189,4 | 1,4
Øvrige overføringer til kommuneforvaltningen | 75,0 | 69,6 | -7,2
Sum overføringer til kommuneforvaltningen | 261,7 | 259,0 | -1,0
Postene 70–89 |  |  |
Folketrygden | 528,6 | 551,0 | 4,2
Regionale helseforetak | 178,7 | 181,9 | 1,8
Øvrige overføringer | 226,9 | 225,7 | -0,5
Sum andre overføringer | 934,3 | 958,6 | 2,6
Sum overføringer til andre (postene 50–89) | 1 362,7 | 1 564,5 | 14,8

Kilde: Finansdepartementet

Den største bevilgningen på 50-postene er overføringen fra statsbudsjettet til Statens pensjonsfond utland. Denne overføringen tilsvarer statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Postene 50–59 brukes også til overføringer til statlige institusjoner hvor drifts- og investeringsutgifter gis som en netto bevilgning. Slike institusjoner er underlagt departemental instruksjonsmyndighet og defineres ikke som selvstendige rettssubjekter. Blant annet er Norges forskningsråd, universitetene og de statlige høgskolene nettobudsjetterte virksomheter. Det vises til vedlegg 4 for nærmere oversikt over den samlede aktiviteten i disse virksomhetene og spesifikasjon av kontantbeholdningen i virksomhetene.

Overføringer til statlige fond eller avsetningskonti i Norges Bank budsjetteres også på overføringspostene til andre statsregnskap (postene 50–59). Når Stortinget har vedtatt en bevilgning, overfører det aktuelle departement midlene til fondet, og utbetaling fra fondene skjer dels i budsjettåret og dels i påfølgende år.

Postene 60–69 omfatter overføring til kommunenes og fylkeskommunenes forvaltningsbudsjetter. Overføringer til kommunesektoren gis dels som rammetilskudd over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett og dels som øremerkede tilskudd som bevilges over flere departementers budsjetter. Kommunesektoren har i tillegg inntekter fra blant annet skatter og gebyrer.

Utgiftspostene 70–89 omfatter overføringer til private, for eksempel husholdninger, organisasjoner, private bedrifter mv. I budsjettforslaget for 2021 er nær 60 pst. av bevilgningene på disse postene utgifter under folketrygden. Postene omfatter også overføringer til statlige foretak som er organisert som selvstendige rettssubjekter. Dette gjelder blant annet tilskudd til de regionale helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF. Øvrige overføringer til private inkluderer et bredt spekter av ordninger som er forskjellige med hensyn til målgrupper, formål og bevilgningsstørrelse. Eksempler på slike overføringer er barnetrygd, kontantstøtte, AFP-tilskudd, tilskudd til internasjonale organisasjoner, bistandsmidler og renter på innenlandsk statsgjeld.

3.3.4 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90–99)

Postene 90–99 på statsbudsjettets utgiftsside inneholder bevilgninger som endrer sammensetningen av statens formue i kapitalregnskapet. For 2022 gjelder dette blant annet utlån mv. til statsbankene. Lån mv. til statsbankene i tabell 3.12 omfatter utlån gjennom Husbanken og Statens lånekasse for utdanning, samt lån til Innovasjon Norge og SIVA. Utlån under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportfinansiering Norge, er også medregnet her.

Tabell 3.12 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90–99)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
Lån mv. til statsbankene | 122,3 | 121,7 | -0,5
Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse | 5,1 | 11,4 | 123,5
Avdrag innenlandsk statsgjeld | 88,0 | 0,0 | -100,0
Andre lånetransaksjoner¹ | 7,3 | 75,8 | 934,4
Sum utlån, statsgjeld mv. | 222,7 | 208,9 | -6,2

¹ Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland.

Kilde: Finansdepartementet

Samlet reduseres utgiftene på postene 90–99 med 13,8 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2021. Dette skyldes særlig at det for 2022 ikke budsjetteres med avdrag på statsgjeld, mens det ble budsjettert med slike avdrag for 2021. Når avdrag på statsgjeld holdes utenom, øker samlede utlån mv. med 74,2 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2021. Dette skyldes hovedsakelig at det foreslås å tilbakeføre 70 mrd. kroner fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland, jf. omtale i avsnitt 8.4, som føres under kap. 2800, post 96. Videre øker også utlånene under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse.

3.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

3.4.1 Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Inntektene fra petroleumsvirksomheten omfatter skatt og avgift på utvinning, aksjeutbytte fra Equinor ASA og inntekter fra Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE). Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter.

Tabell 3.13 Inntekter fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
SDØE – driftsresultat | 71,7 | 95,5 | 33,2
SDØE – avskrivninger og renter | 27,2 | 27,2 | 0,0
Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift | 15,9 | 167,9 | 955,9
Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 7,5 | 13,0 | 73,3
Sum inntekter fra petroleumsvirksomheten | 122,3 | 303,6 | 148,2

Kilde: Finansdepartementet

Driftsresultat fra SDØE er anslått til 95,5 mrd. kroner for 2022. Det er en økning på 23,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2021. Mens det i Nasjonalbudsjettet 2021 var lagt til grunn en gjennomsnittlig oljepris på 424 kroner per fat i 2021, legges det nå til grunn en forventet pris på 568 kroner per fat i 2021 og 559 kroner i 2022 målt i løpende priser.

De kalkulatoriske størrelsene avskrivninger og renter inngår som utgifter ved beregningen av SDØEs driftsresultat, samtidig som de føres som inntekter på egne poster. På denne måten skiller man ut den delen av driftsinntektene som dekker avskrivning av investeringer og finansieringskostnadene ved investeringene.

Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 167,9 mrd. kroner i 2022. Dette er 152 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2021, og 109 mrd. kroner høyere enn i anslag på regnskap for 2021. Påløpte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 120,9 mrd. kroner i 2021 og 211 mrd. kroner i 2022. Forskjellen mellom betalte skatter og påløpte skatter har blant annet sammenheng med reglene om innbetaling av terminskatt. Disse gjør at det er et etterslep i betalte skatter i forhold til påløpte skatter.

Det budsjetterte utbyttet som utbetales i 2022 fra Equinor ASA på 13 mrd. kroner er en teknisk fremskriving av siste utbytteutbetaling fra selskapet (utbyttet for fjerde kvartal 2020). Equinor utbetaler utbytte fire ganger i året. I løpet av et kalenderår utbetales utbyttet for tredje og fjerde kvartal fra året før, samt første og andre kvartal i inneværende år.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten i 2021 og 2022 består av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomhetens (SDØEs) andel av investeringene på norsk kontinentalsokkel, jf. tabell 3.14.

Tabell 3.14 Utgifter til petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
SDØE – investeringer | 23,8 | 26,5 | 11,3
Øvrige utgifter | 0,0 | 0,0 | -
Sum utgifter til petroleumsvirksomheten | 23,8 | 26,5 | 11,3

Kilde: Finansdepartementet

SDØEs andel av investeringene på sokkelen i 2022 forventes å bli 26,5 mrd. kroner. Dette er en økning på 2,7 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2021.

Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er summen av inntekter fra petroleumsvirksomheten fratrukket utgiftene. Tabell 3.15 viser hvordan netto kontantstrøm fremkommer. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er anslått til 277,1 mrd. kroner i 2022. Dette er 178,6 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2021.

Tabell 3.15 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
| Inntekter SDØE | 98,9 | 122,7 | 24,1
- | Utgifter SDØE | 23,8 | 26,5 | 11,3
+ | Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift | 15,9 | 167,9 | 955,9
+ | Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 7,5 | 13,0 | 73,3
= | Netto kontantstrøm | 98,5 | 277,1 | 181,3

Kilde: Finansdepartementet

3.4.2 Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet fra statsbudsjettets utgiftsside på kap. 2800 til Statens pensjonsfond utland. Sammen med avkastningen på Statens pensjonsfonds kapital utgjør denne overføringen fondets samlede inntekter.

Deler av fondets inntekter brukes til å dekke det oljekorrigerte underskuddet, og overføres fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettets inntektsside. Det blir dermed avsatt midler i utenlandsdelen av Statens pensjonsfond dersom overføringen fra fondet til statsbudsjettet er lavere enn netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Grunnkapitalen i Statens pensjonsfond Norge stammer i hovedsak fra overskudd på trygderegnskapene etter innføringen av folketrygden i 1967 og frem til slutten av 1970-tallet. Avkastningen av midlene i Statens pensjonsfond Norge overføres ikke til statskassen, men legges løpende til denne delen av fondet.

Anslagene på overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland vil bli endret i løpet av budsjettåret, basert på oppdaterte anslag på kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten og statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd. Tilbakeføringen fra fondet for 2022 vil bli endelig fastsatt ut fra anslag på statsregnskapet i forbindelse med nysalderingen av budsjettet i desember 2022. Det følger av lov om Statens pensjonsfond at statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i sin helhet skal overføres til fondet. Denne overføringen fastlegges dermed endelig ut fra regnskapsførte netto petroleumsinntekter som fremkommer først etter terminavslutning. Det innebærer at det vil kunne være avvik mellom den budsjetterte overføringen i nysalderingen og regnskapet.

Tabell 3.16 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
| Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet | 98,5 | 277,1 | 181,3
- | Overført til statskassen | 396,6 | 300,3 | -24,3
+ | Rente- og utbytteinntekter mv. | 235,1 | 233,8 | -0,6
= | Overskudd i Statens pensjonsfond | -63,0 | 210,6 |
Memo: |
Anslått kapital i Statens pensjonsfond per 31.12.2021 (målt til markedsverdi) | 12 552 mrd. kroner
Hvorav utlandsdelen utgjør | 12 250 mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond anslås til 12 552 mrd. kroner ved utgangen av 2021, mens anslaget for verdien ved utgangen av 2022 er 13 230 mrd. kroner. Utlandsdelen av Statens pensjonsfond anslås til 12 250 mrd. kroner ved utgangen av 2021 og 12 918 mrd. kroner ved utgangen av 2022.

3.5 Oppsummering. Saldering av statsbudsjettet og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes derfor av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger og bevilges over kap. 5999 Statslånemidler, post 90. Brutto finansieringsbehov anslås til 93,9 mrd. kroner i 2022. Bevilgningen til statslånemidler er en saldering av statsbudsjettets inntekter og utgifter medregnet lånetransaksjoner. Ved nysalderingen om høsten gjøres det et endelig vedtak om statslånemidler. Ved årsavslutningen blir statsregnskapet gjort opp, og det blir foretatt en endelig årsavslutningsrapportering slik at kap. 5999 viser bruttofinansieringsbehovet slik det fremkommer i regnskapet. Brutto finansieringsbehov vil kunne avvike fra budsjettvedtaket i forbindelse med nysalderingen om høsten som følge av at det endelige regnskapet på de enkelte budsjettpostene vil kunne avvike noe fra de vedtatte bevilgningene.

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 3.17. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for fremtidige tilskudd. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når det korrigeres for disse størrelsene, anslås statens likviditetsjusterte finansieringsbehov i 2022 til om lag 34 mrd. kroner. Det er da også tatt hensyn til at forslaget om å tilbakeføre 70 mrd. kroner fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland, som føres under kap. 2800, post 96, jf. omtale i avsnitt 8.4, ikke medfører økt lånebehov.

Det vises til nærmere omtale av statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter i kapittel 7.

Tabell 3.17 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner
| Inntekter/utgifter/balanse | Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022 | Endring i pst.
1. | Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland) | 1 240,6 | 1 553,3 | 25,2
2. | Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.) | 1 637,2 | 1 853,6 | 13,2
3. | Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2) | -396,6 | -300,3 | -24,3
4. | Overføring fra Statens pensjonsfond utland | 396,6 | 300,3 | -24,3
5. | Overskudd før lånetransaksjoner (3+4) | 0,0 | 0,0 |
6. | Utlån, gjeldsavdrag mv.¹ | 222,7 | 208,9 | -6,2
7. | Tilbakebetalinger mv. | 124,9 | 115,1 | -7,9
8. | Utlån mv., netto (6-7) | 97,8 | 93,9 | -4,0
9. | Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5) | 97,8 | 93,9 | -4,0

¹ Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland.

Kilde: Finansdepartementet

4 Utviklingstrekk på statsbudsjettets utgiftsside i perioden 2009–2022

4.1 Innledning

Kapitlet presenterer realvekst for utgiftsområder i perioden 2009–2022. Beregningene av realvekst gir uttrykk for ressursbruken på utgiftssiden i budsjettet, og viser utviklingen i bevilgningene til utgiftsområdene over tid, korrigert for prisstigning og endret oppgavefordeling.

Endringer i statsbudsjettets utgifter følger både av nye prioriteringer og tidligere vedtak. Enkeltområder kan vise sterk eller svak utgiftsvekst som følge av demografiske endringer og lovfestede forpliktelser. Eksempler på dette er utgifter til pensjons- og trygdeutbetalinger.

På enkelte områder kan det over tid være store forbedringer i tjenester uten økt ressursbruk. Økt produktivitet vil i mange statlige virksomheter både bidra til økt tjenesteproduksjon og økt kvalitet. Slike forbedringer er imidlertid vanskelige å måle presist i statsforvaltningen. Hvordan tildelte midler brukes er også viktig for resultatoppnåelsen på områdene. Beregningene av realvekst viser derfor ikke resultatet av politikken på utgiftsområdene. Utviklingen i statens utgifter gir ikke nødvendigvis et godt uttrykk for prioriteringen på områder hvor skatte- og avgiftspolitikken er viktig for rammevilkårene.

Beregningene tar utgangspunkt i tall fra statsregnskapet, anslag på regnskap for 2021 og forslag til budsjett for 2022. Anslag på regnskap 2021 inkluderer tilleggsbevilgninger våren 2021. Særskilte bevilgninger knyttet til pandemien trekker opp veksten for perioden 2013 til 2021. Dette bidrar samtidig til å forklare lav og negativ vekst på en del utgiftsområder fra 2021 til 2022.

Det er i hovedsak korrigert for endringer i statsbudsjettets inndeling. Beregningen er basert på statsbudsjettets kapittel- og postinndeling for 2022-budsjettet, jf. nærmere omtale av datagrunnlaget og beregningsmetoden i boks 4.1.

4.2 Samlet utgiftsvekst for statsbudsjettet

Figur 4.1 viser statsbudsjettets reelle, underliggende utgiftsvekst (medregnet folketrygden) i perioden 2009–2022.

I 2020 ble utgiftsveksten svært høy som følge av de ekstraordinære tiltakene i møte med pandemien. Den reelle underliggende utgiftsveksten for 2020 er nå beregnet til 8,8 pst. Veksten fra 2020 til 2021 er nå anslått til 1,0 pst., mot -4,6 pst. da budsjettet for 2021 ble fremmet høsten 2020. Økningen skyldes en rekke tilleggsbevilgninger gjennom 2021.

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2021 til 2022 anslås til -3,4 pst., som er vesentlig lavere enn anslått vekst fra 2020 til 2021. Reduksjonen skyldes i hovedsak utfasing av pandemirelaterte utgifter fra 2021.

Figur 4.1 Reell, underliggende utgiftsvekst på statsbudsjettet, prosentvis vekst.

Kilde: Finansdepartementet, Statistisk sentralbyrå

Boks 4.1 Datagrunnlaget for beregningene

Grunnlagsdataene i dette avsnittet er hentet fra offisielle regnskaper, budsjettets stilling for 2021 og budsjettforslaget i Gul bok 2022. For noen bevilgninger har det vært nødvendig å foreta en skjønnsmessig gruppering på områder. Lånetransaksjoner er i sin helhet holdt utenfor beregningene.

I analyseperioden har det vært foretatt funksjonsendringer mellom departementene, omlegginger i budsjetteringspraksis og omorganiseringer av statlige virksomheter. Det er derfor foretatt flere korreksjoner for at dataene skal bli sammenlignbare mellom år. Det gjelder for eksempel overgang til bruttobudsjettering og omdanning av statlige virksomheter. Merverdiavgiftsreformen i 2015 innebærer at statlig betaling av merverdiavgift utgiftsføres på et sentralt samlekapittel, i stedet for under den enkelte utgiftspost. Berørte kapitler er korrigert bakover i tid ved å trekke ut et tilsvarende uttrekk som i 2015 i årene tilbake til 2009. Fra og med 2017 har de fleste statlige virksomheter som ikke tidligere betalte pensjonspremie betalt en sjablongmessig beregnet pensjonspremie til Statens pensjonskasse. Fra 2022 innføres virksomhetsspesifikk hendelsesbasert pensjonspremie for statlige virksomheter. I den forbindelse er tilskuddet til Statens pensjonskasse under kap. 612 økt med 1,1 mrd. kroner mot en tilsvarende netto nedjustering av virksomhetenes bevilgninger. Bevilgningene i tidligere år er korrigert for omleggingen, slik at realveksten mellom år ikke skal påvirkes av 2017- og 2022-reformen. Korreksjonene medfører at det for utgiftsområdene ikke er direkte samsvar mellom de tallene som er brukt her, og de som finnes i andre publikasjoner. Ved endret funksjonsdeling som følge av endret regjeringssammensetning i 2019, presenteres likestillingsområdet som Kultur- og likestilling, mens Kirke- og livssynsamfunn inngår i Barn, familie, tros- og livssynssamfunn.

I enkelte tilfeller kan store overførte beløp mellom budsjettårene, bruk av merinntektsfullmakter og lignende gi feil inntrykk av reelle endringer fra ett år til ett annet.

Alle beløp er oppgitt i nominelle priser. For årene 2009–2020 er det tatt utgangspunkt i regnskapstall, mens 2021-tallene er budsjettets stilling inkludert tilleggsbevilgninger hittil i år, samt forventede tilleggsbevilgninger i høst.

Realveksten er beregnet ved hjelp av prisindekser fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene og Statistisk sentralbyrå, blant annet fra nasjonalregnskapet. Disse prisindeksene er valgt for å gi et best mulig uttrykk for utgiftsveksten på områdene. Prisindeksene i beregningene gjelder for relativt brede grupper som statlig lønn, andre driftsutgifter, investeringer og overføring til kommuneforvaltningen og private. Tallene for realvekst vil i disse tilfellene ikke gi et fullt ut dekkende uttrykk for ressursinnsatsen de enkelte år målt i faste priser.

Realveksten er beregnet basert på bruken av innsatsfaktorer i de enkelte statlige virksomheter. Den årlige veksten i statlige virksomheters produktivitet vil dermed ikke være reflektert i realveksten i dette kapitlet.

4.3 Realvekst på statsbudsjettets utgiftsområder

Tabell 4.1 viser årlig realvekst i prosent innenfor utgiftsområder. Figur 4.2 viser utgiftenes størrelse i 2022. Tallene er fra statsregnskapet, anslag på regnskap for 2021 og forslag til budsjett for 2022. Folketrygden er holdt utenom i dette avsnittet og omtales i avsnitt 4.5.

Bevilgningene til internasjonal bistand underUtenriksdepartementet foreslås økt betydelig fra 2021 til 2022. Endringen følger av at regjeringen foreslår å følge opp målet om 1 pst. av anslått bruttonasjonalinntekt (BNI) til bistand. Anslått BNI øker vesentlig sammenlignet med 2021. De foreslåtte bevilgningsøkningene gjelder særlig klimaområdet, nødhjelp og humanitær bistand samt tiltak mot de sosioøkonomiske konsekvensene av pandemien. Bevilgningene inkludert i kategorien for internasjonal bistand i tabell 4.1, er ikke helt tilsvarende det som rapporteres som ODA-godkjent bistand i tråd med OECDs regelverk. Blant annet er ikke flyktningutgifter i Norge og klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet inkludert, for å unngå overlapp med andre kategorier.

Tabell 4.1 Utviklingen i utgiftsområder 2009–2022. Nominelle tall i mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst

| Nominell verdi | Gjennomsnittlig årlig realvekst
Utgiftsområde | 2009 | 2013 | 2021 | 2022 | 2009– 2013 | 2013– 2021 | 2021– 2022
Internasjonal bistand¹ | 22,1 | 25,5 | 33,3 | 36,1 | -0,1 % | 0,6 % | 7,2 %
Utdanning |  |  |  |  |  |  |
– Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager | 6,5 | 8,1 | 16,2 | 15,9 | 2,6 % | 6,1 % | -3,7 %
– Høyere utdanning og forskning under Kunnskapsdepartementet | 37,8 | 45,3 | 68,3 | 70,6 | 1,4 % | 2,7 % | 2,0 %
Kultur og likestilling | 11,4 | 14,5 | 25,3 | 21,7 | 2,6 % | 4,2 % | -15,2 %
Rettsvesen og beredskap inklusiv Svalbardbudsjettet | 19,8 | 26,8 | 45,5 | 42,7 | 3,8 % | 3,2 % | -7,6 %
Utlendingsområdet inkl. integrering av innvandrere | 9,9 | 13,4 | 11,3 | 10,2 | 4,4 % | -4,7 % | -11,1 %
Kommunal og modernisering utenom kommunale rammetilskudd | 13,2 | 15,2 | 20,4 | 21,7 | 0,8 % | 1,0 % | 3,9 %
Arbeid og sosiale formål | 26,2 | 27,3 | 41,5 | 38,4 | -2,4 % | 2,4 % | -8,7 %
Helse |  |  |  |  |  |  |
– Spesialisthelsetjenesten | 96,1 | 117,5 | 180,4 | 181,8 | 1,5 % | 2,7 % | -1,9 %
– Andre helseformål | 8,5 | 9,9 | 32,1 | 22,2 | 1,2 % | 12,8 % | -32,2 %
Barn, familie, tros- og livssynssamfunn | 24,1 | 25,9 | 33,9 | 34,0 | -0,4 % | 1,1 % | -1,2 %
Næringsformål |  |  |  |  |  |  |
– Næring og fiskeri | 9,6 | 10,0 | 31,0 | 16,4 | -2,7 % | 12,0 % | -47,7 %
– Landbruk og mat | 15,0 | 17,0 | 21,1 | 22,3 | -0,7 % | -0,1 % | 2,7 %
Olje og energi utenom statlig petroleumsvirksomhet | 3,2 | 4,8 | 5,9 | 6,7 | 7,1 % | -0,4 % | 12,3 %
Samferdselsformål |  |  |  |  |  |  |
– Vei- og jernbaneformål | 22,4 | 34,6 | 71,0 | 71,7 | 8,2 % | 6,3 % | -0,5 %
– Andre samferdselsformål | 4,2 | 5,6 | 17,1 | 12,6 | 3,6 % | 11,7 % | -27,5 %
Forsvarsformål² | 32,4 | 36,3 | 59,1 | 62,2 | -0,8 % | 3,4 % | 3,8 %
Klima og miljø³ | 6,5 | 8,4 | 16,5 | 16,7 | 3,3 % | 5,8 % | -0,3 %
Statlig administrasjon, EØS-finansierings-ordninger mv. | 17,6 | 19,7 | 30,5 | 31,8 | -0,7 % | 2,1 % | 2,5 %
Underliggende utgiftsvekst i statsbudsjettet, samlet |  |  |  |  | 1,7 % | 2,8 % | -3,4 %
Rammeoverføringer til kommunene | 115,9 | 150,2 | 204,3 | 201,3 |  |  |
Kompensasjon for merverdiavgift til offentlig forvaltning og private | 20,5 | 23,8 | 39,9 | 40,3 |  |  |
Renter på statsgjeld | 20,3 | 12,3 | 10,2 | 10,7 |  |  |
Statlig petroleumsvirksomhet | 24,7 | 33,6 | 26,0 | 26,5 |  |  |

¹Internasjonal bistand inkluderer ikke bevilgninger til klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet, ODA-godkjente flyktningutgifter i Norge, kapitaltransaksjoner (kapital til Norfund/Klimainvesteringsfondet) eller bevilgninger under Kunnskapsdepartementet, Finansdepartementet eller Kommunal- og moderniseringsdepartementet.

²Forsvarsformål er her definert annerledes enn ved rapportering til NATO. Blant annet er ikke bevilgninger til anskaffelsen av nye redningshelikoptre inkludert i tabellen.

3 Politikkområdet omfatter utgifter til klima- og miljøtiltak kun på Klima- og miljødepartementets områder.

Kilde: Finansdepartementet

Boks 4.2 Rammeoverføringer til kommuneforvaltningen

Flere offentlige velferdsordninger finansieres av kommunene. Dette gjelder blant annet barnehage, grunnskole, primærhelsetjenester og eldreomsorg. Kommuneforvaltningens viktigste inntektskilder er kommuneskatt og overføringer fra staten. Overføringene fra staten er generelle rammeoverføringer og øremerkede tilskudd til spesifikke formål. Rammeoverføringene fra staten til kommuner og fylkeskommuner er ikke fordelt på de enkelte kommunale utgiftsformålene. Beregningene for de statlige bevilgningene under utgiftsområdene inkluderer bare de øremerkede tilskuddene til kommunene og ikke finansiering gjennom rammetilskudd.

I analyseperioden er det foretatt større endringer i oppgavefordelingen mellom staten og kommunene/fylkeskommunene, blant annet på samferdselsområdet som del av forvaltningsreformen i 2010. Fra 2011 er de øremerkede tilskuddene til barnehager innlemmet i rammetilskuddene til kommunesektoren. Det innebærer at veksten i utgiftene til barnehager under politikkområdet opplæring og barnehager i avsnitt 4.3 bare inkluderer enkelte mindre statlige øremerkede bevilgninger til barnehager. Videre ble det på helseområdet innført kommunal medfinansiering av spesialisthelsetjenesten og kommunal betalingsplikt for utskrivningsklare pasienter i 2012. I den sammenheng ble det fra 2012 overført 5,6 mrd. kroner fra helseforetakene til kommunene. Ordningen med kommunal medfinansiering ble avviklet i 2015, og midlene knyttet til dette ble ført tilbake til helseforetakene. Det er i beregningene korrigert for disse endringene slik at tallene skal bli sammenlignbare mellom år. Det samme er gjort for kompensasjon for opphevelse av veifritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013. Fra 2020 er en rekke øremerkede tilskudd innlemmet i rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner. Dette utgjør om lag 5 mrd. kroner. Fra 2022 er rammetilskuddet økt med 1,3 mrd. kroner, som følge av barnevernsreformen. Det er korrigert for disse innlemmingene i tallene for rammeoverføringer til kommuner og fylkeskommuner og i presentasjonen av realveksten for de berørte politikkområdene.

Skattenes andel av samlede inntekter for kommunene og fylkeskommunene har blitt justert i løpet av perioden, og dette reflekteres i størrelsen på de statlige overføringene til kommuneforvaltningen. Disse endringene er det i hovedsak ikke korrigert for i rammeoverføringene til kommuneforvaltningen i beregningene i dette kapitlet. For en samlet omtale av kommuneøkonomien henvises det til kap. 3.2 i Nasjonalbudsjettet 2022.

Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager gjelder i all hovedsak bevilgninger til grunnopplæring (herunder kvalitetsutvikling og private skoler), statlige øremerkede tilskudd til barnehager og voksenopplæring. Tabellen viser en reell nedgang på området fra 2021 til 2022. Nedgangen skyldes i hovedsak utfasing av ekstraordinære ettårige tiltak i møte med pandemien. Veksten fra 2013 til 2021 kan i stor grad tilskrives økte utgifter i grunnopplæringen og barnehager, hvor utgiftene har økt med 6,6 pst. og 7,3 pst. årlig i perioden. Utgiftene til kvalitetsutvikling i grunnopplæringen og barnehager har relativt sett vokst mest, med henholdsvis 11,2 pst. og 7,3 pst. årlig i perioden 2013–2021. Det er korrigert for innlemming av øremerkede tilskudd i rammetilskuddet.

Høyere utdanning og forskning under Kunnskapsdepartementet består i hovedsak av bevilgninger til universiteter, høyskoler og forskningsbevilgninger under Kunnskapsdepartementet. Økningen fra 2021 til 2022 fordeles med 1,9 pst. økning til høyere utdanning og 2,8 pst. økning til forskning. Bevilgningene til studieplasser øker også i forslaget til statsbudsjett for 2022. Samtidig er utgifter til rentestøtte økt, som følge av at anslått rentenivå i 2022 er høyere enn lagt til grunn i statsbudsjettet for 2021. Utgiftene til høyere utdanning utenom forskning har hatt en gjennomsnittlig årlig vekst på 1,3 pst. i perioden 2009–2013. I perioden 2013 til 2021 utgjør den gjennomsnittlige årlige utgiftsveksten i høyere utdanning utenom forskning 2,4 pst. NIFU publiserer årlig en oversikt over nivået på de samlede bevilgningene til forskning og utvikling (FoU) på statsbudsjettet og utviklingen over tid, jf. omtale i avsnitt 4.6.

Innenfor området kultur og likestilling[1] er nivået lavere i 2022 sammenliknet med 2021. Likestillingsområdet er presentert sammen med kultur, mens trossamfunn er overført Barne- og familiedepartementet. Den gjennomsnittlige årlige veksten er på 2,6 pst. i perioden 2009 til 2013 og 4,2 pst. fra 2013 til 2021 viser at ressursinnsatsen på området er vesentlig økt fra 2009 til i dag. Mye av veksten skyldes ekstraordinære bevilgninger i 2020 og 2021 som følge av pandemien. Nedtrappingen av støttetiltak forklarer også nedgangen fra 2021 til 2022. Det er tatt hensyn til flytting av bevilgning til studieforbund fra Kunnskapsdepartementet til Kulturdepartementet i 2021.

Bevilgningene til rettsvesen og beredskap har hatt en gjennomsnittlig årlig realvekst på 3,4 pst. i perioden 2009 til 2021. Veksten skyldes blant annet investeringer i landsdekkende nødnett, redningshelikoptre, politihelikoptre, nytt beredskapssenter for politiet og sikrede datasentre i justissektoren og økt bevilgning 2021 som følge av pandemien. Når det samlede bevilgningsnivået går ned 7,6 pst. fra 2021 til 2022, skyldes det hovedsakelig at refusjoner til kommunene og statsforvalterne for ordningen med karantenehotell faller bort etter pandemien.

Utlendingsområdet omfatter Utlendingsdirektoratet, Utlendingsnemnda og Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, utgifter i forbindelse med innkvartering av asylsøkere og integrering av innvandrere, i tillegg til grunnopplæring av asylsøkere, barnevernets omsorgssentre for enslige mindreårige og statlige utgifter til kommunale barneverntiltak for flyktninger og asylsøkere. Utgiftene varierer fra år til år som følge av variasjoner i tilstrømningen av asylsøkere. Det store antallet ankomster høsten 2015 medførte spesielt høye utgifter på området i 2015, 2016 og 2017. Nedgangen fra 2021 til 2022 skyldes særlig at utgiftene til integreringstilskudd og tilskudd til bosetting av flyktninger i kommunene reduseres med 1,0 mrd. kroner, i hovedsak som følge av at de bevilgningsmessige effektene av de store asylankomstene i 2015 avtar.

Figur 4.2 Statsbudsjettets utgifter i 2022, mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Området kommunal og modernisering[2] omfatter i hovedsak statsforvalterembetene, statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning m.m. På grunn av oppstart og ferdigstillelse av byggeprosjekter vil utgiftene til slike prosjekter kunne variere betydelig mellom år. Utgiftene til kommunal- og moderniseringsformål utenom rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner anslås å øke reelt med 3,9 pst. fra 2021 til 2022. Mye av veksten fra 2013 til 2021 skyldes ekstraordinære tiltak videreført i 2021.

Utgiftsområdet arbeid og sosiale formål viser en nedgang fra 2021 til 2022. Dette skyldes blant annet redusert bevilgning til arbeidsmarkedstiltak og til NAV. Tilskuddet til Statens pensjonskasse reduseres som følge av at oppdaterte lønnsvekstforutsetninger gir økte premieinntekter i 2022. Det er korrigert for innføring av virksomhetsspesifikk hendelsesbasert premiebetaling for statlige virksomheter fra 2022. Fra 2022 er ansvaret for boliglånsordningen, yrkesskadeforsikring og gruppelivsforsikring for statsansatte overført fra ASD til KMD. Det var en reell nedgang i bevilgningsnivået på området gjennom perioden 2009 til 2013. Nedgangen kan primært forklares med utfasing av høye utgifter i begynnelsen av perioden til gjennomføring av NAV-reformen og til IKT-arbeid i forbindelse med pensjonsreformen. Fra 2013 til 2021 er utgiftsnivået for området samlet sett økt noe.

Bevilgningene til spesialisthelsetjenesten anslås å gå ned med 1,9 pst. fra 2021 til 2022. Noe av nedgangen skyldes ekstraordinære bevilgninger i 2020 og 2021 som følge av pandemien. Tilførselen av driftskreditt til de regionale helseforetakene er redusert med 0,7 mrd. kroner fra 2021 til 2022 som følge av redusert differanse mellom anslått pensjonspremie og -kostnad. Tallene omfatter også bevilgninger til investeringslån, som helseforetakene tilbakebetaler over tid. Disse bevilgningene varierer mye fra år til år, blant annet avhengig av fremdriften i tidligere igangsatte prosjekter. Betaling av avdrag på investeringslån er trukket fra de samlede utgiftene i tabell 4.1. Holdes investeringslån utenfor, er nedgangen på området 1,4 pst.

Veksten i bevilgninger til spesialisthelsetjenesten er korrigert for endret ansvarsfordeling mellom sykehusene og kommuneforvaltningen i forbindelse med Samhandlingsreformen i 2012, og avviklingen av ordningen med kommunal medfinansiering i 2015. Samtidig er bevilgningen i 2009 på 7,3 mrd. kroner for å dekke opparbeidede driftskreditter i perioden 2002 til 2008 holdt utenfor beregningene. I perioden fra 2009 har helseforetakene overtatt ansvar for finansieringen av enkelte legemidler fra folketrygden. Det er korrigert for dette i realvekstberegningene.

Området Andre helseformål består av tiltak for folkehelsen, helseforvaltning, støtte til helse- og omsorgstjenester i kommunene, tannhelse og oppbygging av kunnskap og kompetanse. Fra 2021 til 2022 anslås det at utgiftene går ned med 32,2 pst. Den kraftige nedgangen skyldes ekstraordinære bevilgninger i 2021 som følge av pandemien, herunder bevilgninger til vaksine mot covid-19. For perioden 2013 til 2021 forventes en gjennomsnittlig årlig realvekst på 12,8 pst. En av årsakene til den sterke veksten i denne perioden er utbetaling av investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser i kommunene og ekstraordinære bevilgninger i 2021 som følge av pandemien.

Området barn, familie, tros- og livssynssamfunn omfatter barne- og familievern, barnetrygd, kontantstøtte og tiltak innen tros- og livssynssamfunn. Utgiftene anslås å gå ned med 1,2 pst. i 2022. Barnevernsreformen trer i kraft i 2022, og innebærer at kommunene skal ta et større ansvar for tjenesten. Dette er hensyntatt i tallene. Satsene for barnetrygd ble holdt nominelt uendret i perioden fra 2009 til 2019. Det innebærer en reell nedgang i utbetalt barnetrygd, som har redusert veksten på området barn, familie og likestilling i alle år i denne perioden. Som følge av økt sats i både 2020 og i 2021, øker nå utgiftene til barnetrygd. Utgiftene til tilskudd til tros- og livssynssamfunn har økt betydelig som følge av at staten i 2021 overtok ansvaret for den kommunale delen av tilskudd til tros- og livssynssamfunn, tidligere finansiert gjennom kommunenes rammetilskudd under Kommunal- og moderniseringsdepartementet, og på grunn av endringer i medlemstall samt ny lov om tros- og livssynssamfunn. Samtidig har det vært flere ekstraordinære bevilgninger i 2021, blant annet til tiltak rettet mot sårbare grupper.

Området næring og fiskeri reduseres kraftig fra 2021 til 2022. I all hovedsak skyldes dette ekstraordinære engangsbevilgninger i 2021 bl.a. til midlertidig kompensasjonsordning for foretak med stort omsetningsfall og tilskudd til etablerere og bedrifter under Innovasjon Norge som følge av koronapandemien. Fra 2022 er ansvaret for SDØE overført fra OED til NFD.

Området landbruk og mat gjelder i hovedsak bevilgninger i forbindelse med jordbruksavtalen. Budsjettstøtten over jordbruksavtalen har reelt sett vært stabil i perioden 2013–2021. Dette må blant annet ses i sammenheng med at antall årsverk i næringen har blitt redusert med i overkant av 1,5 pst. per år de siste årene. Budsjettstøtten over jordbruksavtalen per bruk og per årsverk har økt i faste priser gjennom perioden 2013–2021 sett under ett. Støtte som gis gjennom målpriser og jordbruksfradrag fremkommer ikke på utgiftssiden av budsjettet. For 2022 anslås en økning på 2,7 pst. som i stor grad skyldes økt bevilgning til tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold.

Området olje og energi (eksklusiv statlig petroleumsvirksomhet) inkluderer Oljedirektoratet, Norges vassdrags- og energidirektorat, overføring til Norges forskningsråd og tiltak for å fremme CO₂-håndtering. Fra 2022 er ansvaret for Petoro AS overført til Nærings- og fiskeridepartementet. Området viser en økning på 12,2 pst fra 2021 til 2022. Økningen skyldes forslag til økte bevilgninger til demonstrasjonsprosjektet Langskip for fangst, transport og lagring av CO₂. Årlig, gjennomsnittlig nedgang fra 2013 til 2021 er -0,4 pst. Nedgangen kan i stor grad forklares med at det i 2013 ble bevilget store beløp til teknologisenteret på Mongstad (TCM), samt planlegging av fullskala CO₂-fangst på Mongstad. Nedgangen dempes av Langskip-prosjektet. Det foreslås bevilget 3,45 mrd. kroner til Langskip-prosjektet i 2022.

Utgiftene til vei- og jernbaneformål[3] har hatt en gjennomsnittlig realvekst per år på 7,0 pst. fra 2009 til 2021. Fra 2021 til 2022 anslås en realnedgang på 0,5 pst. Realnedgangen skyldes at enkelte ekstraordinære utgifter i forbindelse med pandemien utgår i 2022. Det er i tallene korrigert for innlemming av øremerkede tilskudd i fylkeskommunenes rammetilskudd. Den årlige gjennomsnittlige realveksten i vei- og jernbaneformål på 6,3 pst. fra 2013 til 2021 skyldes økte bevilgninger til drift, vedlikehold og utbygging, herunder etablering av Nye Veier AS, som var operativt fra 2016.

Den gjennomsnittlige årlige realveksten til andre samferdselsformål enn vei- og jernbaneformål har vært på 8,9 pst. fra 2009 til 2021, mens realnedgangen fra 2021 til 2022 er på 27,5 pst. I hovedsak skyldes dette nedtrapping av ekstraordinære bevilgninger i 2020 og 2021 som følge av pandemien, bl.a. til kjøp av innenlandske flyruter og tilskudd til Avinor.

Utgiftene til forsvarsformål anslås å øke med 3,4 pst. gjennomsnittlig per år fra 2013 til 2021. Den markerte veksten skyldes opptrapping av bevilgningene til langtidsplaner for forsvarssektoren og økte bevilgninger til anskaffelse av nye kampfly med baseløsning. I 2022 foreslår regjeringen å øke bevilgningen til forsvarsformål i tråd med ny langtidsplan for forsvarssektoren. Utgiftene til forsvarsformålanslås å øke med 3,8 pst. fra 2021 til 2022. Korrigert for utgifter til kampflyanskaffelsen viser utgiftene til forsvarsformål samme reelle vekst på 3,8 pst. fra 2021 til 2022. Utgifter til redningshelikoptre bevilges delvis over Forsvarsdepartementets budsjett, men er holdt utenfor forsvarsformål slik det er angitt i tabellen.

Utgifter til utgiftsområdet klima- og miljø omfatter tiltak under Klima- og miljødepartementet, herunder Miljødirektoratet og Enova. Utgifter til klima- og miljøtiltak under andre departementer er ikke medregnet. Utgiftene i denne kategorien gir derfor ikke et fullstendig uttrykk for de samlede prioriteringene av norsk klima- og miljøpolitikk på utgiftssiden. Klima- og miljøpolitikken føres dessuten i stor grad ved hjelp av skatter, avgifter, kvoter og reguleringer. Det har vært en betydelig vekst i utgiftene til Klima- og miljødepartementet frem til 2021. Dette skyldes blant annet en økning i utbetalingene til klima- og skogsatsingen og Enova. Realnedgangen fra 2021 til 2022 skyldes delvis ekstraordinære engangsbevilgninger i forbindelse med pandemien i 2021 og at tilskuddet til klima- og skogsatsingen er nominelt om lag uendret.

Utgiftsområdet statlig administrasjon, EØS-finansieringsordningene mv. omfatter i hovedsak utgifter til Kongehuset, Stortinget, regjeringen, administrasjonen av departementene og deler av budsjettene til Utenriksdepartementet og Finansdepartementet som har karakter av fellesadministrasjon, herunder EØS-finansieringsordningene. Økningen fra 2021 til 2022 på 2,5 pst. skyldes i hovedsak en økning i bevilgningene til EØS-finansieringsordningene fra 4,7 mrd. kroner i 2021 til 5,2 mrd. kroner i 2022. Historisk sett har det vært svingninger i bevilgningene på dette området. Dette skyldes i stor grad at bevilgningen til EØS-finansieringsordningene varierer mye, spesielt i overgangene mellom avtaleperioder. Når utgiftene til området samlet sett i perioden 2009–2013 ble redusert med en gjennomsnittlig årlig rate på 0,7 pst., må dette særlig ses i lys av at utgiftene til EØS-finansieringsordningene ble redusert fra 2,2 mrd. kroner i 2009 til 1,8 mrd. kroner i 2013. Fra 2013 til 2019 er utgiftene til EØS-finansieringsordningene reelt sett uendret, mens de er kraftig økt fra 2020, 2021 og 2022. Den foreslåtte økningen på over 0,5 mrd. kroner fra 2021 til 2022 har sammenheng med at de fleste land nå er i gjennomføringsfasen av programmer og prosjekter. Utenom EØS-finansieringsordningene reduseres veksten på området fra 2021 til 2022 fra 2,5 pst. til om lag 1,3 pst.

I tabell 4.1 fremkommer nominelle tall for rammeoverføringene til kommuner og fylkeskommuner. Ettersom rammeoverføringene kun er én av flere finansieringskilder for kommuner og fylkeskommuner, er det ikke beregnet realvekst for dette området. Videre kan rammeoverføringene endres betydelig mellom år som følge av innlemming av øremerkede tilskudd og fastsettelsen av skattørene for kommunene og fylkeskommunene. Det er i tabell 4.1 korrigert for store reformer som påvirker nivået på rammetilskuddene, jf. boks 4.2 Rammeoverføringer til kommuneforvaltningen. Når en beregner den samlede underliggende realveksten i statsbudsjettet medregnet folketrygden, korrigeres ofte de kommunale rammeoverføringene for skatteendringer som påvirker veksten i kommuneforvaltningens økonomi. Det er ikke korrigert for endringer i skattereglene i tabell 4.1. Kommuneøkonomien omtales utførlig i den årlige kommuneproposisjonen og av Det tekniske beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Det gis årlig et betydelig beløp i kompensasjon for merverdiavgift til kommuner, statlige virksomheter og private. I tabell 4.1 er ikke disse bevilgningene fordelt på formål.

Utgiftene til renter av statsgjelden varierer dels som følge av statens lånestrategi og endringer i rentenivået. Bevilgningene er et resultat av tekniske forutsetninger om låneopptak og renteutviklingen mer enn prioriteringer i budsjettet. I Norge dekkes det oljekorrigerte underskuddet av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettets renteutgifter er dermed uavhengig av den oljekorrigerte balansen på statsbudsjettet.

Statlig petroleumsvirksomhet omfatter utgifter til statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) og utgifter i forbindelse med disponering av innretninger på kontinentalsokkelen. Utgiftene til petroleumsvirksomheten varierer til dels betydelig mellom år. Det er særlig investeringsutgiftene som varierer mye.

4.4 Utvikling i statsbudsjettets utgifter i forhold til BNP-veksten

Utviklingen i statsbudsjettets utgiftsområder over tid kan sees i sammenheng med at økonomien vokser og politiske prioriteringer. Beregningene av realvekst i avsnitt 4.3 tar utgangspunkt i ressursbruken på utgiftssiden av budsjettet, og viser utviklingen på utgiftsområder i perioder. Under hvert område er det bl.a. tatt hensyn til prisutviklingen og endret oppgavefordeling for å kunne gjøre sammenligninger over tid.

Samtidig vil det normalt være en årlig vekst i økonomien. Dette avsnittet viser utviklingen i utgiftsområder sammenlignet med veksten i økonomien ellers, dvs. i hvilken grad utgiftsområdene følger utviklingen i brutto nasjonalprodukt (BNP) for fastlandet. Høyere vekst på et utgiftsområde enn i økonomien kan peke i retning av at området har vært særlig prioritert, men høyere vekst kan også skyldes endringer i sammensetningen i befolkningen.

Figur 4.3 sammenligner gjennomsnittlig årlig realvekst for de enkelte utgiftsområdene med realveksten i fastlands-BNP i perioden 2013–2022. Fra 2013 til 2022 anslås nå reell vekst i fastlands-BNP til 17,2 pst. I figuren er samme utgiftsområder fra avsnitt 4.3 vist etter årlig realvekst i mrd. kroner. Folketrygden er holdt utenom, jf. egen omtale i avsnitt 4.5. Spesialisthelsetjenesten har størst samlet vekst, så følger utgiftsområdene vei og jernbane og forsvar. Men figuren viser også at vei og jernbane og forsvar har størst mervekst sammenlignet med veksten i økonomien ellers. Utlendingsområdet er det området som går mest ned i forhold til det en generell vekst i BNP skulle tilsi, i hovedsak som følge av lavere tilstrømning på utledningsområdet. Samlet har utgiftssiden på statsbudsjettet vokst mer enn BNP-veksten i perioden.

Ordinære utgifter på statsbudsjettet finansieres av skatte- og avgiftsinntekter og oljeinntekter. Siden 2013 har strukturelle skatter mv. vokst svakere enn trendveksten i Fastlands-BNP. Det skyldes blant annet betydelige skatteletter i perioden, samt skattefordeler for null- og lavutslippskjøretøy. Veksten i utgiftene utover utviklingen i BNP har derfor blitt finansiert gjennom økt bruk av oljepenger. Utviklingen i offentlige finanser er nærmere omtalt i kap. 3 i Nasjonalbudsjettet 2022.

Figur 4.3 Årlig gjennomsnittlig vekst i statsbudsjettet fra 2013 til 2022 målt mot utviklingen i BNP Fastlands-Norge (tall i mrd. 2022-kroner)

Kilde: Finansdepartementet

4.5 Realvekst i folketrygdens utgifter

Utviklingen i folketrygdens utgifter vises i tabell 4.2, delt inn etter stønadstype. Dagpenger mv. er ikke inkludert i tabellen.

For sykepenger og foreldrepenger fremkommer realveksten ved at utgiftene justeres for lønnsutviklingen. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uføretrygd, enslige forsørgere og etterlatte justeres for utviklingen i folketrygdens grunnbeløp (G), mens for alderspensjon er det i årene etter 2011 tatt hensyn til at de fleste pensjoner under utbetaling har blitt justert med G fratrukket 0,75 pst.[4] Realveksten viser dermed ikke effekten av at alderspensjon i hovedsak har blitt regulert med en lavere sats enn for eksempel arbeidsavklaringspenger og uføretrygd. Andre helseformål er justert med dels konsumprisindeksen og dels lønnsveksten. For legemidler[5] er det i utgangspunktet lagt til grunn at den observerte prisstigningen gjenspeiler en kvalitetsforbedring, slik at de nominelle tallene gir et dekkende uttrykk for realveksten. Øvrige stønader er justert med konsumprisindeksen.

Realveksten viser endringer i utgiftene som ikke skyldes generell prisvekst og annen regulering av folketrygdens ytelser. Endringer i sykepengeutgiftene skyldes blant annet endringer i fraværstilbøyeligheten og antall sysselsatte. Økningen i utgiftene til alderspensjon skyldes en økning i antall pensjonister og at nye pensjonister i gjennomsnitt kan ha høyere pensjon enn de som faller fra. For uføretrygd og andre stønader illustrerer realveksten hovedsakelig endringer i antall mottakere. Realveksten i legemidler skyldes volumvekst, kvalitetsforbedringer og den internasjonale markedsutviklingen.

Samlet sett har det vært en realvekst i folketrygdens utgifter hvert år siden 2009. Det har særlig vært en sterk vekst i utgiftene til alderspensjon. Utgiftsveksten i disse rettighetsbaserte ordningene har i betydelig grad begrenset handlingsrommet i budsjettpolitikken. Dette forventes å fortsette i de kommende årene, ved en videreføring av dagens regelverk.

Tabell 4.2 Utviklingen i folketrygdens utgifter etter stønadstype1 2009–2022. I nominelle mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst.²

| Nominell verdi | Gjennomsnittlig årlig realvekst
Stønadsutgifter | 2009 | 2013 | 2021 | 2022 | 2009–2013 | 2013–2021 | 2021–2022
Sykepenger | 36,3 | 36,6 | 48,5 | 47,9 | -3,6 % | 0,8 % | -4,2 %
Arbeidsavklaringspenger | 30,5 | 36,5 | 34,3 | 33,4 | 0,5 % | -3,4 % | -5,9 %
Uførhet | 59,5 | 71,6 | 104,6 | 111,1 | 0,7 % | 2,0 % | 2,7 %
Alderspensjon | 112,8 | 164,6 | 257,2 | 269,2 | 6,2 % | 3,6 % | 1,9 %
Stønader til enslige forsørgere og etterlatte | 6,1 | 6,1 | 4,3 | 4,3 | -3,7 % | -6,9 % | -3,2 %
Foreldrepenger | 13,9 | 17,1 | 22,7 | 23,2 | 1,5 % | 0,8 % | -1,3 %
Legemidler mv. | 8,4 | 8,7 | 15,3 | 16,3 | 0,7 % | 6,8 % | 6,0 %
Andre helseformål | 11,4 | 14,3 | 21,2 | 21,0 | 2,5 % | 2,5 % | -3,8 %
Stønader til merutgifter | 8,7 | 8,8 | 10,7 | 11,0 | -1,4 % | 0,1 % | 2,2 %
Sum | 287,6 | 364,3 | 518,8 | 537,3 | 2,3 % | 2,1 % | 0,7 %

¹ Det er korrigert for større tekniske endringer i perioden. For eksempel er utgiftene til uførepensjon i 2014 og tidligere år justert slik at de er sammenlignbare med bruttoutgiftene til ny uføretrygd fra 2015. Utgiftene til legemidler mv. er korrigert for overføring av legemidler til helseforetakene.

² Stønadsutgiftene følger hovedsakelig kapittelstrukturen i statsbudsjettet, med følgende unntak: Stønader til enslige forsørgere og etterlatte omfatter kap. 2680 Etterlatte og kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far, men bidragsforskott er korrigert for inntekter fra bidragspliktige. Legemidler mv. omfatter i tillegg til kap. 2751, deler av kap. 2752 (refusjon egenbetaling blåreseptmedisiner). Andre helseformål omfatter programområde 30 Stønad ved helsetjenester, unntatt ovennevnte utgifter under kap. 2751 og kap. 2752. Stønader til merutgifter omfatter kap. 2661 Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. og kap. 2686 Stønad ved gravferd.

Kilde: Finansdepartementet

Sykepenger

Det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt gikk ned i årene 2010 til 2012, og var deretter stabilt fra 2013 til 2015, etterfulgt av en ny nedgang fra 2016 til 2018. I 2019 økte det trygdefinansierte sykefraværet med 1,1 pst., mens veksten i 2020 endte på 2,9 pst, før effekt av regelendringer. Sysselsettingsveksten i perioden har bidratt til å trekke den reelle utgiftsveksten opp, sammen med økt kompensasjonsgrad for sykepenger til selvstendig næringsdrivende. Utgiftskapitlet omfatter også pleie-, opplærings- og omsorgspenger, og pleiepengereformen fra 2017 har også trukket utgiftene opp. I 2020 og 2021 er realveksten sterkt preget av koronarelaterte regelendringer, som har bidratt til 13,0 pst. vekst i 2020 og en nedgang på 7,2 pst. i 2021. Dette gjelder midlertidige endringer for både sykepenger og omsorgspenger. I 2022 ventes avvikling av de midlertidige regelverksendringene for sykepenger og omsorgspenger i forbindelse med koronapandemien å trekke utgiftene på disse områdene ned, og realveksten anslås å bli -4,2 pst. Det tilsvarer en reduksjon på om lag 2,1 mrd. 2022-kroner.

Arbeidsavklaringspenger

Fra og med 1. mars 2010 ble rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad erstattet av den nye ytelsen arbeidsavklaringspenger. Etter en betydelig vekst de første årene, har det fra 2012 til 2019 vært en reduksjon i antall mottakere av arbeidsavklaringspenger, som har gitt lavere utgifter. Antall mottakere økte igjen i 2020 og så langt i 2021. Fra 2022 ventes en ny nedgang i antall mottakere. De midlertidige regelendringene, generelle forsinkelser i avklaringsløpene og økt arbeidsledighet i forbindelse med koronapandemien har frem til nå bidratt til redusert avgang fra ordningen. Utviklingen ventes å snu i 2022 fordi arbeidsmarkedet bedrer seg, avklaringene på ordningen vil gå lettere, og mange vedtak om arbeidsavklaringspenger vil løpe ut mot slutten av 2021 og i 2022. Realveksten i folketrygdens utgifter til arbeidsavklaringspenger anslås til -5,9 pst. fra 2021 til 2022, tilsvarende en reduksjon på om lag 2,1 mrd. 2022-kroner. Dette må ses i sammenheng med at realveksten var 8,0 pst. i 2021.

Uføretrygd

De første årene etter 2010 fulgte utviklingen i antall uføre i stor grad den demografiske utviklingen. Siden 2014 har det vært en klart sterkere økning i antall mottakere enn forventet. Dette har særlig sammenheng med høy tilgang til uføretrygd fra arbeidsavklaringspenger. Veksten var særlig høy i 2018 og 2019, som følge av regelendringene for arbeidsavklaringspenger som ble iverksatt i 2018. I 2020 og så langt i 2021 har det vært lavere vekst som følge av de midlertidige regelverksendringene for arbeidsavklaringspenger i 2020 og at koronapandemien gir forsinkelser i avklaringsløpene for mottakere av arbeidsavklaringspenger. Utviklingen ventes å snu til ny sterk oppgang fra 2022. Realveksten til anslås til 2,7 pst. fra 2021 til 2022, tilsvarende en økning på om lag 2,9 mrd. 2022-kroner.

Alderspensjon

Fra 2011 ble det mulig å ta ut alderspensjon fra 62 år, mot 67 år tidligere. Mange har valgt å ta ut alderspensjon før 67 år, og dette bidro til at utgiftene til alderspensjon økte sterkt i årene etter 2010. Den årlige veksten i antall alderspensjonister under 67 år har vært avtakende, og omfanget av tidlig uttak ser ut til å ha stabilisert seg de siste årene. Utgiftene til alderspensjon vil likevel øke betydelig også i årene som kommer, hovedsakelig som følge av at det blir flere alderspensjonister over 67 år. I 2022 anslås realveksten i folketrygdens utgifter til alderspensjon til 1,9 pst., tilsvarende en økning på om lag 5,1 mrd. 2022-kroner.

Stønader til enslige forsørgere og etterlatte

Utgiftene til overgangsstønad og etterlattepensjon har vært reelt avtakende i hele perioden. Nedgangen for overgangsstønad kan ha sammenheng med økt barnehagedekning, at flere har delt omsorg, og at regelverket for å motta overgangsstønad har blitt strammet inn og gjort mer arbeidsrettet. For etterlattepensjon, som kan gis til fylte 67 år, skyldes nedgangen økt levealder, og at stadig flere enker og enkemenn er i arbeid. Realveksten i folketrygdens utgifter til enslige forsørgere og etterlattepensjon mv. anslås til -3,2 pst. fra 2021 til 2022, tilsvarende en nedgang på om lag 140 mill. 2022-kroner.

Stønader til å dekke merutgifter

Stønader til å dekke merutgifter inkluderer grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. samt stønad til gravferd. Fra 2010 til 2019 var det omtrent null realvekst, men med noe variasjon over tid. Flere eldre har trukket veksten noe opp, mens blant annet regelendringer har bidratt til noe lavere vekst. Det gjelder blant annet avviklingen av hjelpestønadens sats 0 i 2018. I 2020 fikk vi en realnedgang på 3,4 pst. Det skyldes hovedsakelig at koronapandemien medførte redusert etterspørsel etter hjelpemidler. Endringer i regler for grunnstønad ved glutenfri kost og for støtte til behandlingsbriller til barn bidro også til nedgangen. I 2021 og 2022 ventes trenden å snu til betydelig vekst. Realveksten anslås til 2,2 pst., fra 2021 til 2022. Det skyldes flere eldre, og at oppdemmet etterspørsel etter hjelpemidler ventes å bli tatt igjen. Samtidig bidrar nominell videreføring av flere satser til å begrense veksten.

Foreldrepenger

Det var realvekst i utgiftene til foreldrepenger i perioden 2011–2016. Dette skyldes blant annet flere utvidelser av foreldrepengeordningen og økt yrkesdeltakelse blant mødre. Opptjeningsgrunnlaget for foreldre, og dermed utbetalingene per familie, har også økt mer enn den generelle lønnsveksten. Det ligger an til en svakere gjennomsnittlig realoppgang i utgiftene til foreldrepenger for perioden 2017–2021, primært på grunn av lavere fødselstall. Realveksten anslås til -1,3 pst. fra 2021 til 2022.

Legemidler mv.

Den underliggende volumveksten har vært gjennomgående høy de siste årene. Ulike prisregulerende tiltak har bidratt til å dempe veksten i utgiftene til legemidler. Blant annet har årlig maksimalprisrevurdering av reseptpliktige legemidler og trinnprisordningen gitt innsparinger. Fra 2014 har derimot en svekket norsk krone gitt noen merutgifter ved maksimalprisreguleringen. Realveksten er korrigert for at finansieringsansvaret for enkelte legemidler som forskrives av spesialisthelsetjenesten, er overført til de regionale helseforetakene de senere årene. Det anslås en realvekst på 6,0 pst. fra 2021 til 2022.

Andre helseformål

Utgiftene til andre helseformål har økt gjennom perioden, men vekstraten har variert. Veksten har særlig vært knyttet til refusjon for legetjenester og refusjon av egenandeler ut over tak 1. Det anslås en realnedgang på 3,8 pst. fra 2021 til 2022.

Figur 4.4 Realvekst i utgiftene til utvalgte formål 2009–2022. Justert for oppgaveoverføringer. Indeksert slik at 2009=100.

Kilde: Finansdepartementet

Figur 4.5 Realvekst i utgiftene til utvalgte formål 2009–2022. Justert for oppgaveoverføringer (tall i mrd. 2022-kroner)

Kilde: Finansdepartementet

Figur 4.6 Prosent av faktiske og anslåtte utgifter til folketrygden i 2009 og 2022. Justert for oppgaveoverføringer. Nominelle verdier.

Kilde: Finansdepartementet

4.6 Bevilgninger til forskning over statsbudsjettet

Foreløpige anslag tilsier at den offentlige innsatsen i forskning og utvikling er på om lag 46,4 mrd. kroner i 2022 når Skattefunn inkluderes. Dette utgjør 1,16 pst. av anslått BNP i 2022. De samlede bevilgningene til forskning og utvikling er anslått til 42,7 mrd. kroner ekskl. Skattefunn, tilsvarende 1,07 pst. av anslått BNP.

Utgiftene til forskning og utvikling er anslått å øke nominelt med om lag 2,0 mrd. kroner fra 2021 til 2022, noe som tilsvarer en realøkning på 2,0 pst. inkludert Skattefunn. For perioden 2009–2013 viser utviklingen i bevilgninger til forskning og utvikling over statsbudsjettet en nominell vekst på 5,6 mrd. kroner inkludert Skattefunn. Det tilsvarer en gjennomsnittlig årlig realvekst på 1,8 pst. Den nominelle veksten i perioden 2013–2021 anslås nå til 16,4 mrd. kroner inkl. Skattefunn, basert på statsbudsjettanalysen for 2021 fra Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU). Dette tilsvarer en gjennomsnittlig årlig realvekst på 3,2 pst. For nærmere omtale av bevilgningene til forskning, henvises det til Kunnskapsdepartementets budsjettproposisjon.

5 Budsjettkonsekvenser 2023–2025

5.1 Bakgrunn

Fremskrivingene for perioden 2023–2025 skal gi et realistisk bilde av konsekvensene for kommende års budsjetter av regjeringens forslag til statsbudsjett for 2022.

Sammen med forventet utvikling i skatte- og avgiftsinntektene og avkastningen fra Statens pensjonsfond utland, gir fremskrivingene et bidrag for å vurdere handlingsrommet i budsjettpolitikken de nærmeste årene.

Nye satsinger og videre opptrapping av eksisterende planer må innpasses innenfor handlingsrommet. Politiske ambisjoner om fremtidige satsinger, mål og varslede tiltak som ikke er en del av regjeringens budsjettforslag for 2022, omfattes ikke direkte av de flerårige budsjettkonsekvensene. Dette gjelder blant annet oppfølging av Nasjonal transportplan og byggeprosjekter under planlegging. Denne type ambisjoner oppsummeres i avsnitt 5.5. Disse vil kunne legge betydelige bindinger på handlingsrommet i fremtidige budsjetter.

5.2 Beregning av flerårige budsjettkonsekvenser

Større endringer i utgifter og inntekter i perioden 2023–2025 vurderes for alle poster i statsbudsjettet.

Det legges til grunn følgende prinsipper:

Utgifter til regelstyrte ordninger fremskrives i tråd med regelverket, inkludert forslag til regelverksendringer i dette budsjettet.

Utgifter til store, igangsatte investeringer fremskrives i takt med fremdriftsplanen.

På områder der enkeltinvesteringer inngår i en større investeringsramme, videreføres rammen uendret.

Det korrigeres for engangsutgifter og -inntekter i forslaget for neste år. Dette gjelder blant annet enkelte koronarelaterte utgifter, som antas å være midlertidige og engangsutgifter i 2022.

Tiltak som settes i gang i løpet av budsjettåret fremskrives med helårsvirkningen.

Øvrige utgifter og inntekter videreføres i hovedsak uendret.

Det er lagt til grunn at midlertidige tiltak for å håndtere koronasituasjonen i 2022 ikke videreføres i beregningsperioden, utover det som følger av prinsippene ovenfor.

Alle tall i tabellene nedenfor er endringer i 2023–2025 sammenlignet med regjeringens forslag til budsjett for 2022, målt i 2022-kroner.

Nedenfor gis det en nærmere omtale av elementene som inngår i fremskrivingene.

Regelstyrte ordninger

Utgifter til regelstyrte ordninger følger av et regelverk bestemt av Stortinget, og ikke en fastsatt budsjettramme. Bevilgningene har gjerne stikkordet «overslagsbevilgning». Utgifter under folketrygden utgjør en vesentlig del. Andre store ordninger er barnetrygd, utdanningsstøtte gjennom Statens lånekasse for utdanning og pensjonsutbetalinger fra Statens pensjonskasse.

De regelstyrte utgiftene fremskrives på grunnlag av forventninger om utbetalingene forutsatt uendret regelverk og forventet demografisk utvikling. Konsekvenser av regelverksendringer som foreslås i 2022, innarbeides også.

Investeringer

Som investeringer regnes bevilgninger under postgruppen 30–49. De største er investeringer i riksveier, forsvarsmateriell i Forsvaret og bygg i regi av Statsbygg. Investeringer i petroleumssektoren er holdt utenfor.

Mange investeringer går over flere år. Utgiftene kan variere betydelig. Ofte vil vedtak om å sette i gang et nytt byggeprosjekt medføre et begrenset bevilgningsbehov det første året og vesentlig økte bevilgninger senere år.

Byggeprosjekter med en vedtatt kostnadsramme justeres som hovedregel etter forventet fremdrift i prosjektene. Dette gjelder også andre investeringsprosjekter som finansieres over statsbudsjettet, for eksempel IT-prosjekter. For investeringer som inngår i Nasjonal transportplan 2018–2029, og investeringer i forsvarsmateriell, er det lagt til grunn at investeringsrammene videreføres uendret.

Investeringene på postene 30–49 gir ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet. Investeringer i helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF finansieres for eksempel med tilskudd eller investeringslån over statsbudsjettet, mens deler av veiutbyggingen finansieres med bompenger utenfor statsbudsjettet.

Engangseffekter og helårsvirkninger

For beregningsperioden gjelder engangseffekter i hovedsak koronarelaterte utgifter, som antas å være midlertidige i 2022. Videre kan salg av eiendommer, innbetaling fra fond, auksjonering av konsesjoner og ekstraordinære utbyttebetalinger gi store inntekter som normalt ikke kan videreføres til senere år.

Enkelte nye tiltak iverksettes i løpet av budsjettåret, slik at budsjetteffekten påfølgende år blir større. Et eksempel på dette kan være tiltak innenfor utdanningssektoren som skal følge skoleåret med oppstart i august, og som får helårsvirkning året etter. For noen ordninger kan innfasingen vare over flere år.

5.3 Budsjettkonsekvenser 2023–2025

Oppsummering

Tabellene 5.1 og 5.2 oppsummerer fremskrivingene av utgiftene. Tabellene viser konsekvensene for 2023, 2024 og 2025 av regjeringens forslag til budsjett for 2022.

Tabell 5.1 Flerårige budsjettkonsekvenser, endringer i forhold til Gul bok 2022, utgifter og inntekter¹

|  | Mill. 2022-kroner
| 2023 | 2024 | 2025
Folketrygden | 7 697 | 16 152 | 25 789
Økte utgifter utenom folketrygden | 2 876 | -5 602 | -15 171
Lavere inntekter utenom skatter, avgifter mv. | -1 295 | -1 273 | -300
Sum økte utgifter og reduserte inntekter | 11 867 | 11 824 | 10 919

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Fremskrivingene viser at utgiftene øker kraftig i 2023 sammenlignet med budsjettforslaget for 2022. Økningen skyldes i stor grad økte utgifter under folketrygden, som øker om lag i tråd med tidligere anslag. I tillegg øker utgiftene som følge av store byggeprosjekter i helseforetakene, nytt regjeringskvartal og ny periode med CO₂-kompensasjonsordningen. I motsatt retning trekker blant annet lavere utgifter avvikling av pelsdyrkompensasjon og ferdigstillelse av redningshelikopteranskaffelsen, samt noe lavere utgifter til vaksinering. Utover i perioden reduseres utgiftene ytterligere i tråd med at investeringsprosjekter ferdigstilles. Inntektene faller som følge av utfasing av engangsinntekter fra eiendomssalg og lavere klimakvoteinntekter i perioden.

Tabell 5.2 Flerårige budsjettkonsekvenser fordelt på drift, investeringer og overføringer 2023–2025.¹ Endringer i forhold til Gul bok 2022

|  | Mill. 2022-kroner
| 2023 | 2024 | 2025
Driftsutgifter (post 01-29) | -1 817 | -1 343 | -1 593
Nybygg, anlegg (post 30-49) | 745 | -4 584 | -8 099
Overføringer til andre mv. (post 50-89) | 11 644 | 16 477 | 20 311
Sum | 10 572 | 10 550 | 10 618

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet, er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

I tabell 5.2 er fremskrivingene fordelt på drift, investeringer (nybygg, anlegg) og overføringer til andre.

Innenfor kategorien driftsutgifter forklares nedgangen i utgifter i stor grad av noe lavere utgifter til anskaffelse av vaksiner til befolkningen fra 2023 sammenlignet med forslaget til budsjett for 2022.

Noen store investeringsprosjekter, som nytt regjeringskvartal, bidrar til å trekke utgiftene opp tidlig i perioden, men, som i tidligere år, går investeringene betydelig ned i slutten av perioden. Dette skyldes at vedtatte prosjekter ferdigstilles, eller får lavere utgiftsbehov gjennom perioden. Dette gjelder blant annet igangsatte byggeprosjekter, redningshelikopteranskaffelsen og anskaffelsen av nye kampfly til Forsvaret. Normalt vil en imidlertid sette i gang nye investeringsprosjekter i årene fremover, som trekker utgiftene opp igjen, jf. omtale i avsnitt 5.5. Utgiftsøkningen under Overføringer til andre mv. skyldes i hovedsak folketrygden, nye investeringsprosjekter under helseforetakene og CO₂-kompensasjonsordningen.

Flerårige budsjettkonsekvenser, utgifter 2023–2025.¹ Endringer i forhold til Gul bok 2022

Mill. 2022-kroner
| 2023 | 2024 | 2025
Utenriksdepartementet | 8 | -2 413 | -2 683
EØS-finansieringsordningene 2014–2021 | -5 | -1 529 | -1 175
Den norske finansieringsordningen 2014–2021 | 13 | -884 | -1 508
Kunnskapsdepartementet | -327 | -1 117 | -1 340
Utdanningsløftet 2020 – videreføre og trappe opp 4 000 studieplasser | 199 | 6 | -352
Internasjonale programmer | -506 | -649 | -517
Endring i bevilgning studentboliger | -268 | -306 | -241
Fullføringsreformen, utvidet rett til videregående opplæring | 0 | -162 | -162
Utfasing av midlertidig tiltak til tapt progresjon | -240 | -240 | -240
Statens lånekasse for utdanning | 266 | 248 | 149
Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere | 223 | -15 | 22
Kulturdepartementet | 0 | -284 | -284
Den Nationale Scene | 0 | -284 | -284
Justis- og beredskapsdepartementet | -1 566 | -2 614 | -2 575
Implementering av Schengen IKT-forpliktelser | -142 | -114 | -133
Kontingenter for internasjonalt politiarbeid | 51 | 93 | 151
Redningshelikopterbase Tromsø og Svalbard | -129 | -129 | -129
Redningshelikopteranskaffelsen avsluttes | -1 347 | -2 464 | -2 464
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 4 584 | 3 731 | 1 185
Byggeprosjekter utenfor husleieordningen | 928 | 1 637 | 707
Byggeprosjekter innenfor husleieordningen | 2 144 | 218 | -2 291
Internasjonale programmer | 93 | 126 | 102
Barnevernsreformen | 750 | 750 | 750
En ekstra realfagstime | 140 | 140 | 140
Bostøtte | -94 | -182 | -293
Ressurskrevende tjenester | 623 | 1 042 | 2 070
Arbeids- og sosialdepartementet | 5 869 | 13 193 | 21 684
Ettårig økt driftsbevilgning i NAV 2022 | -75 | -75 | -75
Tilskudd til avtalefestet pensjon (AFP) | 200 | 390 | 560
Alderspensjon mv. | 5 589 | 11 503 | 17 936
Uføretrygd | 1 398 | 2 405 | 2 823
Tilskudd til Statens pensjonskasse | -5 | 500 | 1 232
Sykepenger | 320 | 550 | 830
Arbeidsavklaringspenger | -1 720 | -2 572 | -2 492
Helårsvirkning av redusert sats for tiltakspenger | -118 | -118 | -118
Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. | 280 | 575 | 895
Andre endringer | 0 | 35 | 93
Helse- og omsorgsdepartementet | 3 200 | 3 512 | -580
Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19 | -1 500 | -1 500 | -1 500
Protonsenter | 3 | 43 | -181
Investeringsprosjekter helseforetak | 3 467 | 3 103 | -1 826
Tarmscreening | 38 | 98 | 144
Investeringstilskudd, heldøgns omsorgsplasser | -414 | -1 550 | -2 373
Folketrygdens helseutgifter | 1 606 | 3 318 | 5 157
Barne- og familiedepartementet | 218 | 312 | 416
Barnetrygd | -153 | -313 | -493
Fritidskort, helårsvirkning av utvidelse | 147 | 141 | 141
Foreldrepenger, inkl. utvidet unntak for aktivitetsplikten | 224 | 484 | 768
Nærings- og fiskeridepartementet | -843 | -1 003 | -1 060
Grønn plattform i Innovasjon Norge, Siva og Forskningsrådet | -333 | -333 | -333
Oppfølging av områdegjennomgang av det næringsrettede virkemiddelapparatet | -98 | -136 | -136
Helårseffekt av budsjettiltak i nettolønnsordningen | -203 | -203 | -203
Opprydding av gruvevirksomheten Svea og Lunckefjell | -209 | -331 | -388
Landbruksdepartementet | -1 470 | -1 470 | -1 470
Kompensasjonsordning for pelsdyroppdrettere | -1 470 | -1 470 | -1 470
Samferdselsdepartementet | 300 | 600 | 900
Ulønnsomme posttjenester | 300 | 600 | 900
Klima- og miljødepartementet | 2 697 | 3 243 | 3 226
CO₂-kompensasjonsordningen for industrien | 2 755 | 3 355 | 3 355
Oppdatert utbetalingsplan for Klimasatsordningen | -58 | -112 | -129
Finansdepartementet | 307 | 551 | 389
Kompensasjon for merverdiavgift | 290 | 610 | 930
Skatteetaten, IKT-prosjekter | 17 | -59 | -541
Forsvarsdepartementet | -695 | -3 390 | -3 780
Sikker teknisk infrastruktur (STI) | 105 | -40 | -450
Forsert anskaffelse av kystfartøy | -310 | 0 | 0
European Defence Fund (EDF) | 140 | 180 | 200
Kampflyanskaffelsen (F35) | -630 | -3 530 | -3 530
Olje- og energidepartementet | -1 710 | -2 300 | -3 410
Tiltak etter kvikkleireskredet i Gjerdrum | -100 | -100 | -100
Langskip – fangst og lagring av CO₂ | -1 610 | -2 200 | -3 310
Sum | 10 572 | 10 550 | 10 618

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Nedenfor omtales nærmere de største og viktigste tiltakene som fremkommer i tabellen.

EØS-finansieringsordningene

Utbetalingene under EØS-finansieringsordningene 2014–2021 anslås å avta frem mot avslutning denne programperioden i 2025.

Fullføringsreformen, utvidet rett til videregående opplæring

Regjeringen foreslår tilskudd for at personer uten rett til videregående opplæring kan fullføre, samt at retten til å fullføre videregående opplæring utvides fra 2023. Fra 2023 vil tilskuddet finansiere utvidet rett til videregående opplæring. Bevilgningsbehovet reduseres fra og med 2024, sammenlignet med bevilgningen i 2022.

Utfasing av midlertidig tiltak til tapt progresjon

Regjeringen foreslår midler for at skoler og barnehager kan ta igjen tapt progresjon som følge av pandemien. Bevilgningen er ettårig og medfører derfor reduksjon i bevilgningsbehovet i de kommende årene.

Studentboliger

Regjeringen foreslår 959,2 mill. kroner i 2022 til nye og gamle tilsagn til bygging av studentboliger. Ettersom utgifter til tidligere gitte tilsagn reduseres og avsluttes, synker utgiftene i årene som kommer.

Statens lånekasse for utdanning

Utgiftene under Statens lånekasse for utdanning er forventet å øke i perioden. Samtidig er utdanningsstøtten fra nye studieplasser forventet å avta i perioden, i tråd med at kapasiteten i sektoren er forutsatt å gå tilbake til det normale når situasjonen i arbeidsmarkedet normaliseres.

Internasjonale forpliktelser

Norge deltar i bl.a. EUs programmer for Erasmus+ og Horisont Europa. Anslagene er usikre, men pga. styrket krone mot euro og endret proporsjonalitetsfaktor mellom landene i EU (uten Storbritannia) er det ventet at Norges forpliktelser til programmene avtar i perioden.

Utdanningsløftet 2020 – videreføre og trappe opp 4 000 studieplasser

Regjeringen foreslår å videreføre og trappe opp studieplasser i 2022, slik at universitet og høyskoler kan opprettholde den økte opptakskapasiteten fra 2020 og 2021. Forslaget er midlertidig, og utgiftene vil reduseres i tråd med studieprogresjonen for studenter som tas opp i 2022. Kapasiteten i sektoren er forutsatt å gå tilbake til det normale når situasjonen i arbeidsmarkedet normaliseres.

Den Nationale Scene

Rehabilitering og oppgradering av Den Nationale Scene i Bergen fullføres etter planen i løpet av 2023, og tilskuddet til dette formålet bortfaller dermed fra 2024.

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

Asylankomstene er forventet å holde seg lave. I 2022 er det anslått å komme 3 000 asylsøkere, og dette er teknisk forutsatt frem til 2025. Den gradvise utfasingen av utgiftene knyttet til bosetting av de mange asylsøkerne som ankom høsten 2015, fortsetter i 2022. Dette medfører en betydelig reduksjon i utgiftene på integreringsområdet frem mot 2025.

Implementering av Schengen IKT-forpliktelser

Norge er gjennom Schengen-samarbeidet forpliktet til å implementere nytt regelverk og endringer i IKT-systemer og arbeidsformer på grense-, asyl- og migrasjonsområdet i perioden 2022–2025. Implementeringen av SIS Recast, VIS Recast, Eurodac og Interoperabilitet medfører økte investeringsutgifter i 2022, som deretter reduseres.

Kontingenter for internasjonalt politiarbeid

Størrelsen på Norges kontingent til EUs grense- og kystvakt (Frontex) fastsettes av EU. Kontingenten er ventet å øke i årene fremover.

Felles operert redningshelikopterbase for Tromsø og Svalbard

Forslaget om å etablere en ny redningshelikopterbase i Tromsø og felles operasjon med Sysselmesterens helikoptertjeneste medfører etableringskostnader i 2022. Det tas sikte på at den nye redningshelikopterbasen blir satt i drift i løpet av 2022. Fra 2023 forventes utgiftene til tiltaket å falle som følge av at etableringskostnadene bortfaller.

Anskaffelse av nye redningshelikoptre

Det påløper også i 2022 utgifter knyttet til anskaffelsen av nye redningshelikoptre. I tillegg til kjøp av helikoptre omfatter anskaffelsen også engangsutgifter til å gjøre helikoptrene operative og utgifter til oppgradering av baser og landingsplasser ved sykehus. Fra 2023 forventes utgiftene til anskaffelsen å falle markert.

Byggeprosjekter

Det er satt i gang mange nye byggeprosjekter de siste årene, og det samlede bevilgningsnivået er høyt. Utenfor husleieordningen er det særlig oppstart av prosjektet Ocean Space Centre som påvirker bevilgningsbehovet fremover, mens det innenfor husleieordningen er likviditetsbehovet i byggeprosjektet nytt regjeringskvartal som påvirker behovet. I beregningene er det ikke tatt høyde for at det pågår forprosjektering av flere nye store byggeprosjekter som kan gi betydelige utgifter fremover.

Ressurskrevende tjenester

Overføringer til kommunene gjennom toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester forventes i gjennomsnitt å øke med om lag 5,5 pst. per år som følge av vekst i både antall brukere og kostnad per bruker. Denne veksten tilsvarer den gjennomsnittlige veksten i perioden 2017–2021.

Barnevernsreformen

Barnevernsreformen fra 2022 gir kommunene økt faglig og økonomisk ansvar, og regjeringen foreslår at kommunene kompenseres for dette over rammetilskuddet med 1,3 mrd. kroner i 2022. Fra 2023 er det forutsatt at kompensasjonen øker med 0,8 mrd. kroner til 2,1 mrd. kroner.

Utgiftsveksten i folketrygden ekskl. dagpenger

Utgiftene til folketrygdens regelstyrte stønadsordninger eksklusive dagpenger, forventes å øke med om lag 8,5 mrd. kroner årlig i snitt over treårsperioden 2023–2025, tilsvarende en samlet vekst på i underkant av 26 mrd. kroner.

Veksten drives først og fremst av flere alderspensjonister. Utbetalingene til alderspensjon anslås å øke med over 18 mrd. kroner i løpet av treårsperioden.

Det legges til grunn en stabil utvikling i det trygdefinansierte sykefraværet. Utgiftene til sykepenger er likevel ventet å øke, som følge av økt sysselsetting. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger (AAP) er ventet å reduseres med 2,5 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. I hovedsak skyldes dette effekten av de varige regelverksendringene i 2018 og 2020, og at midlertidige forlengelser av AAP-vedtak som følge av koronapandemien løper ut. Reduksjonen motsvares delvis av økte utgifter som følge av regjeringens forslag om å innføre et nytt unntak fra maksimal varighet for AAP med virkning fra 1. juli 2022.

Utgiftene til uføretrygd ventes å øke med 2,8 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Den demografiske utviklingen, gitt en konstant andel uføre i hver aldersgruppe, tilsier fortsatt vekst i antall uføre frem til 2025. I tillegg forventes økning i antall mottakere grunnet fortsatt høy overgang fra arbeidsavklaringspenger etter regelverksendringene i 2018.

Utgiftene til hjelpemidler mv. ventes å øke med 0,9 mrd. kroner i løpet av treårsperioden, blant annet grunnet demografisk utvikling. I motsatt retning trekker utgiftene til etterlattepensjoner, som ventes å gå ned med 0,2 mrd. kroner.

Basert på utviklingen de siste årene anslås den underliggende veksten i folketrygdens utgifter under Helse- og omsorgsdepartementet å øke med i overkant av 5 mrd. kroner frem til 2025. Dette skyldes i stor grad at utgiftene til legemidler er forventet å øke med 3,3 mrd. kroner.

Utgiftene til foreldrepenger under Barne- og familiedepartementet ventes å øke med 0,8 mrd. kroner frem til 2025, i hovedsak som følge av at det forventes flere mottakere og høyere gjennomsnittlig ytelse.

Avtalefestet pensjon (AFP)

Statens tilskudd til AFP i privat sektor ventes å øke i årene fremover. Det skyldes fortsatt høy vekst i antall mottakere fordi AFP-ordningen i privat sektor fortsatt er under innfasing.

Tilskudd til Statens pensjonskasse

Tilskuddet til Statens pensjonskasse (SPK) til offentlig tjenestepensjon øker i takt med at det blir flere pensjonister og fordi nye pensjonister har høyere pensjonsnivå enn de som faller fra. Denne økningen motvirkes i stor grad i 2023 blant annet av at premien for de statlige fristilte virksomhetene (i hovedsak AS/ASA) og lærerne øker fra 2022 til 2023.

Ettårig økt driftsbevilgning i NAV 2022

Regjeringen foreslår en ettårig bevilgningsøkning til Arbeids- og velferdsetaten på 75 mill. kroner i 2022 som følge av koronapandemien. Selv med bedre utsikter på arbeidsmarkedet og positiv vaksinesituasjon, vil ettervirkningene av pandemien prege etatens drift også i 2022.

Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19

Det er lagt til grunn at det vil være behov for noe koronavaksinasjon også i årene fremover, men med lavere omfang og kostnader enn i 2022. Det fremtidige behovet er svært usikkert og avhenger utviklingen i pandemien både nasjonalt og internasjonalt.

Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser

Regjeringen foreslår en ny utbetalingsprofil for investeringstilskuddene til heldøgns omsorgsplasser for tilsagn gitt fra og med 2022. Det foreslås at investeringstilskuddet utbetales i to delutbetalinger, der den første delutbetaling skjer ved byggestart og delutbetaling to når prosjektet er fullført og tatt i bruk. Delutbetaling 1 skal utgjøre 40 pst. av tilskuddet. Det foreslås samtidig at tilskuddet utbetales over seks år, og ikke fem år som i dag. Hoveddelen av tilskuddet kommer til utbetaling 2-4 år etter at tilsagnet er gitt, dvs. i 2023–2025 for tilsagn gitt i 2022. Nye tilsagn i 2022 bidrar isolert sett til å øke utgiftene i årene fremover. Etter hvert som prosjektene ferdigstilles, vil de årlige utgiftene reduseres.

Investeringer i de regionale helseforetakene

Investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningene til de regionale helseforetakene og statlige investeringslån. De siste årene har det kommet flere investeringsprosjekter inn i investeringslånsordningen. I 2022 foreslår regjeringen nye investeringslån til byggetrinn 2 ved Haugesund sjukehus, nytt bygg for samling av sykehusbasert psykisk helsevern ved Akershus universitetssykehus og utbygging ved Sykehuset Telemark i Skien. Utbetalingene de kommende årene vil følge fremdriften i prosjektene. Anslaget for utgiftene til investeringslån vil over tid motsvares av inntekter når midlene betales tilbake.

Barnetrygd og fritidskort

Regjeringen foreslår å utvide ordningen med fritidskort fra høsten 2022, for å starte en nasjonal utrulling. Utvidelsen får helårsvirkning i 2023. Utgiftene til barnetrygd er forventet å falle noe frem mot 2025, i hovedsak som følge av mindre fødselskull.

Grønn plattform

I forbindelse med Prop. 127 S (2019–2020) foreslo regjeringen å bevilge 333 mill. kroner årlig til Grønn plattform i perioden 2020–2022. Plattformen er en felles arena for utlysninger under Innovasjon Norge, Norges forskningsråd og Siva. Utgiftene utgår dermed fra 2023.

Oppfølging av områdegjennomgangen av det næringsrettede virkemiddelapparatet

Regjeringens oppfølging av områdegjennomgangen av det næringsrettede virkemiddelapparatet skal gi bedre brukervennlighet og et mer effektivt virkemiddelapparat. Med bakgrunn i tiltakene og effektiviseringspotensialet som ble identifisert foreslår regjeringen å hente ut effektiviseringsgevinster i årene fremover.

Helårseffekt av reduksjon i nettolønnsordningen

Regjeringen foreslår å avvikle ordningen NIS lasteskip i utenriksfart, samt å innføre makstak på 189 000 kroner i alle resterende ordninger bortsett fra NIS-generell. Siden ordningen utbetales i seks terminer hvorav fire er i inneværende år er helårseffekten av endringene større enn budsjetteffekten i 2022. Anslåtte utbetalinger forventes derfor å reduseres ytterligere i 2023.

Kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold. Det er anslått at Stortingets vedtak 4. juni 2021 om endringer i lov om forbud mot hold av pelsdyr og tilhørende anmodningsvedtak øker bevilgningsbehovet i 2022 med 1,1 mrd. kroner. Ettersom opplegget for erstatning i hovedsak er fastsatt kan det antas at det meste av kompensasjonen vil utbetales i 2022.

Ulønnsomme posttjenester

Utgiftene til Posten er stigende. Samferdselsdepartementet anslår at utgiftene de neste årene vil øke med omtrent 300 mill. kroner årlig dersom det ikke foretas endringer i Postens leveringsplikt.

IKT-prosjekter i Skatteetaten

Det pågår og foreslås flere IKT-prosjekter i Skatteetaten, blant annet utvikling av nytt mva.-system (Memo), digitalisert skattemelding for næringsdrivende, lønnstakere og pensjonister (Sirius) og steg 1 i moderniseringen av innkrevingsområdet. Utgiftene til IKT-prosjektene forventes å øke noe i 2023, før de reduseres etter som prosjektene ferdigstilles.

CO₂-kompensasjonsordningen for industrien

Utgiftene til CO₂-kompensasjonsordningen for industrien forventes å øke betydelig i årene fremover, hovedsakelig som følge av høyere anslått kvotepris. I 2023 anslås utgiftene til det dobbelte av foreslått bevilgning i 2022. Anslagene for kompensasjon utover i perioden er meget usikre. Utgiftene vil blant annet påvirkes av utviklingen i kvoteprisen, nivået på de kompensasjonsberettigede bedriftenes produksjon og kraftforbruk, og eventuelle nye bedrifter som blir kompensasjonsberettiget i løpet av perioden. Hydrogenproduksjon er støtteberettiget i ny periode og kan øke utgiftene betydelig. Utbetalingene anslås til hhv. 5,6 mrd. kroner i 2023, 6,2 mrd. kroner i 2024 og 6,2 mrd. kroner i 2025.

Nye kampfly – midlertidig økning

I Langtidsplanen for forsvarssektoren er det lagt til grunn at det frem mot 2024 skal anskaffes inntil 52 nye F-35 kampfly. Det er samtidig lagt til grunn en midlertidig bevilgningsøkning på 22–28 mrd. kroner (2012-prisnivå) samlet over anskaffelsesperioden. Stortinget har tidligere gitt bestillingsfullmakt for totalt 52 kampfly for levering i perioden 2015–2024. Behovet for midlertidig bevilgningsøkning på Forsvarsdepartementets budsjett knyttet til kampflyanskaffelsen nådde et toppunkt i 2017, og reduseres gradvis fra 2018 frem til anskaffelsesperiodens slutt.

Tiltak etter kvikkleireskredet i Gjerdrum

Regjeringen foreslår en særskilt bevilgning på 100 mill. kroner til gjennomføring av krisetiltak etter kvikkleireskredet i Gjerdrum kommune i 2022, som fases ut i årene etter.

Langskip – fangst og lagring av CO₂

Regjeringen foreslår å bevilge 3,45 mrd. kroner til Langskip-prosjektet for fangst, transport og lagring av CO₂ i 2022. Dersom prosjektet følger planlagt fremdrift, vil bevilgningsnivået i 2023 og 2024 ligge på hhv. 1,84 og 1,25 mrd. kroner. Når prosjektet går over i en driftsfase, vil bevilgningen i snitt utgjøre om lag 75–80 pst. av anslåtte årlige driftskostnader i 10 år. Anslagene er ikke medregnet eventuelle tilskudd til Fortum Oslo Varme som regjeringen har åpnet for å støtte på visse vilkår.

Inntekter

Det er bare mindre endringer på inntektssiden i perioden.

5.4 Handlingsrommet i de nærmeste årene

Som omtalt i Perspektivmeldingen 2021 vil høyere budsjettunderskudd på kort sikt øke utfordringene med bærekraften i statsfinansene på lengre sikt. Fremtidige generasjoner vil indirekte betale for dagens offentlige forbruk gjennom høyere skatter eller lavere offentlig forbruk. Med budsjettforslaget for 2022 vil regjeringen starte tilbakevendingen til et mer bærekraftig utgiftsnivå i offentlig sektor. Når utgiftsnivået er brakt ned, vil det videre handlingsrommet i budsjettpolitikken i hovedsak følge av utviklingen i skatte- og avgiftsinntektene fra fastlandsøkonomien, utviklingen i Statens pensjonsfond og bindinger på utgiftssiden.

Skatte- og avgiftsinntektene forventes å øke over tid som følge av vekst i skattegrunnlagene (gitt uendret skatte- og avgiftssystem). For årene fremover anslås den underliggende veksten i skatte- og avgiftsinntektene å styrke budsjettet med 10 mrd. 2022-kroner per år, mot 18 mrd. kroner i perioden 2011–2019. Anslaget er satt ned de siste årene, blant annet på grunn av at avgiftssystemet brukes for å gjøre det mer attraktivt å velge klimavennlige kjøretøy.

Regjeringens forslag til budsjett inneholder nye skatte- og avgiftslettelser i 2022 på 0,2 mrd. kroner bokført. Skatte- og avgiftsopplegget for 2022 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2021–2022) Skatter, avgifter og toll 2022.

Bruken av olje- og fondsinntekter har økt markert siden 2001 og blitt en stadig viktigere finansieringskilde i de årlige statsbudsjettene. Om lag 20 pst. av statsbudsjettets utgifter finansieres med overføringer fra Statens pensjonsfond utland. Nå er vi i en ny fase i finanspolitikken. I årene fremover avtar innskuddene til fondet i takt med den forventede nedgangen i kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten. Det gir lavere forventet vekst i Statens pensjonsfond utland, og rommet for ytterligere økt bruk av oljeinntekter er dermed svært begrenset. Det anslås at den årlige bruken av fondsinntekter i gjennomsnitt kan øke med 3–5 mrd. 2022-kroner i den neste tiårsperioden.

Fremskrivingene viser at utgiftene øker i 2023 sammenlignet med budsjettforslaget for 2022. Økningen skyldes i stor grad økte utgifter under folketrygden, som øker i tråd med tidligere anslag, rundt 8 mrd. kroner årlig. I tillegg øker utgiftene som følge av store byggeprosjekter i helseforetakene, nytt regjeringskvartal og ny periode med CO₂-kompensasjonsordningen. I motsatt retning trekker blant annet lavere utgifter til avvikling av pelsdyrkompensasjon og ferdigstillelse av redningshelikopteranskaffelsen, samt noe lavere utgifter til vaksinering. Utover i perioden reduseres utgiftene ytterligere i tråd med at investeringsprosjekter ferdigstilles.

Fremskrivingene viser de fremtidige konsekvensene av regjeringens budsjettforslag for 2022. Effektiviseringstiltak som øker handlingsrommet, slik som videreføring av avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen, er ikke tatt med i fremskrivingene. Reformen frigjør årlig om lag 1,9 mrd. kroner til prioriterte formål i regjeringens forslag til statsbudsjett.

Fremskrivingene omfatter ikke eventuelle utgiftsøkninger blant annet for helse- og omsorgstjenester som følge av at det blir flere eldre. Det er heller ikke tatt hensyn til opptrappingsplaner og oppfølging av varslede satsinger som ikke er en del av regjeringens budsjettforslag for 2022. Flere av disse innebærer i sum vesentlige bindinger på handlingsrommet i fremtidige budsjetter. Planlagte satsinger og ambisjoner er nærmere omtalt i avsnitt 5.5.

Det samlede handlingsrommet i budsjettet i årene fremover er usikkert og avhenger av politiske beslutninger, men vil trolig være mindre enn i årene vi har bak oss.

5.5 Planer, satsinger og ambisjoner

Flere langsiktige planer, mål og byggeprosjekter vil kreve økte bevilgninger de nærmeste årene. Det kan bli nødvendig å redusere andre utgifter for å gi rom for disse. I tillegg kan det bli behov for å håndtere større utgifter som er vanskelige å forutse, som finanskrisen i 2009, det store antall asylankomster i 2015 og virusutbruddet i 2020.

Utgiftsvekst til befolkningsendringer

Flere eldre gir økt behov for helse- og omsorgstjenester, og behovet øker med gjennomsnittsalderen i befolkningen. Gruppen som er eldre enn 80 år, vil øke mye raskere fremover: De siste ti årene har det i gjennomsnitt blitt om lag 1 100 flere personer i denne gruppen hvert år. I årene 2021–2024 blir det i gjennomsnitt 8 000 flere hvert år – og veksttakten tiltar. Aldring bidrar til å øke demografikostnadene i helseforetakene og kommunene. Endringene i befolkningen samlet anslås å bidra til å øke kostnadene i helseforetak og kommuner med om lag 4 mrd. kroner årlig de nærmeste årene.

Satsinger og ambisjoner

Nasjonal transportplan

Meld. St. 20 (2020–2021) Nasjonal transportplan 2022–2033 legger opp til en ramme for statlige midler på 1 076 mrd. kroner i årene 2022–2033, i tillegg til 123 mrd. kroner i bompenger (prisnivå 2021). I budsjettet for 2022 er utgiftene til NTP-formål foreslått økt reelt med 1,2 mrd. kroner til totalt 81,5 mrd. kroner. Ressursbruken i det enkelte budsjettår vil bli tilpasset det samlede økonomiske opplegget i statsbudsjettet, innenfor rammene som følger av handlingsregelen og tilstanden i norsk økonomi. Endringer i det budsjettmessige handlingsrommet fremover vil kunne påvirke innfasing og gjennomføring av planen.

Langtidsplanfor forsvarssektoren

I ny langtidsplan for forsvarssektoren tas det sikte på at forsvarsbudsjettet i 2028 skal ligge 17,3 mrd. over saldert budsjett for 2020 (2021-prisnivå). Regjeringen vil komme tilbake til den konkrete opptrappingen og innretningen av forsvarsrammen i det enkelte budsjettår. I 2022 foreslår regjeringen å bevilge om lag 2,2 mrd. kroner til oppfølging av langtidsplanen.

Byggeprosjekter

De siste årene har staten satt i verk en rekke nye byggeprosjekter. Sammenlignet med 2021 foreslås det å øke bevilgningen til bygg i statlig sivil sektor og investeringslån til sykehusprosjekter i 2022 med om lag 2,2 mrd. kroner. Byggingen av nytt regjeringskvartal binder opp betydelige midler i årene fremover. I tillegg er flere byggeprosjekter under prosjektering, blant annet i universitets- og høyskolesektoren og justissektoren. Utgiftene ved faktisk gjennomføring av slike bygg etter prosjektering vil være omfattende, men er krevende å anslå nøyaktig nå. Det er heller ikke tatt stilling til eller er kjent når eventuell byggestart for de ulike prosjektene vil være.

Store sykehusprosjekter finansieres delvis gjennom statlige investeringslån til helseforetakene. Omfanget av helseforetakenes investeringslån har økt de siste årene. I 2014 ble det bevilget 1,6 mrd. kroner. For 2022 foreslår regjeringen om lag 7,3 mrd. kroner til utbetaling av investeringslån til helseforetakene.

FoU-bevilgninger – 1 pst. av BNP

Regjeringen har en ambisjon om å øke den offentlige forskningsinnsatsen ut over 1 pst. av BNP i en omstillingsfase, jf. langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. I 2022 ligger samlede FoU-bevilgninger anslagsvis 7,5 mrd. kroner over 1 pst. av BNP, og 3,7 mrd. kroner over 1 pst. av BNP dersom Skattefunn holdes utenfor. Kostnaden ved å videreføre en FoU-innsats på 1 pst. av BNP over tid anslås til om lag 0,7 mrd. 2022-kroner årlig. Som følge av virusutbruddet kan imidlertid veksten i BNP på kort sikt bli noe høyere enn trend. Dette vil øke kostnadene ved å videreføre målet, både på kort og lang sikt.

Norsk deltakelse i flere av EUs rammeprogram i neste programperiode gir også betydelige bevilgninger til FoU i årene fremover.

Bistand – 1 pst. av anslått BNI

Ved behandlingen av 2017-budsjettet vedtok Stortinget følgende: «Stortinget ber regjeringen avsette 1 pst. av BNI til bistand i de årlige budsjetter.» Dersom man legger til grunn at anslått BNI vokser i takt med BNP for Fastlands-Norge, innebærer oppfølging av anmodningsvedtaket at bistandsbudsjettet må øke med anslagsvis 0,8 mrd. 2022-kroner årlig.

6 Gjennomføringen av inneværende års budsjett

Kapitlet gir en oversikt over gjennomføringen av inneværende års budsjett basert på anslag på regnskap for 2021. I tillegg gis det en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2021.

6.1 Anslag på regnskap for 2021

6.1.1 Statsbudsjettets inntekter

De samlede inntektene på statsbudsjettet for 2021 anslås nå til 1 905,1 mrd. kroner medregnet lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland, jf. tabell 6.1. Økningen fra Saldert budsjett 2021 kan i stor grad tilskrives økte anslag for inntekter fra petroleumsvirksomheten og økte skatte- og avgiftsinntekter.

Tabell 6.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Endring fra Saldert budsjett 2021 | Anslag på regnskap 2021
Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 1–29) | 91,5 | 44,8 | 136,3
Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 28,6 | -0,1 | 28,5
Overføringer fra andre (postene 50–89) | 1 517,1 | 97,2 | 1 614,4
Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99) | 124,9 | 1,1 | 126,0
Sum inntekter | 1 762,1 | 143,0 | 1 905,1

Kilde: Finansdepartementet

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland anslås nå å bli 1 156,2 mrd. kroner i 2021. Dette er 37,9 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2021.

Anslagene for skatter og avgifter fra Fastlands-Norge er økt med 35,4 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2021. De oppdaterte tallene for 2021 er basert på en gjennomgang av statistikken for innbetalte skatter og avgifter hittil i år, samt nye anslag for blant annet sysselsetting, etterspørsel og lønns- og prisvekst. Anslaget for direkte skatter og folketrygdavgifter er økt med til sammen 24,4 mrd. kroner. Inntektene fra merverdiavgiften er økt med 2,4 mrd. kroner, mens øvrige avgifter og tollinntekter samlet sett er økt med 8,7 mrd. kroner.

Renteinntektene anslås nå 2,2 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2021.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomhet, overføring fra Statens pensjonsfond, skatter, avgifter og renter anslås nå 0,3 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2021. Dette skyldes blant annet høyere utbytteinntekter og inntekter fra salg av klimakvoter. I motsatt retning trekker blant annet lavere overføringer fra Norges Bank enn tidligere lagt til grunn.

6.1.2 Statsbudsjettets utgifter

Anslag på regnskap for utgiftsbevilgningene i statsbudsjettet utgjør nå 1 999,9 mrd. kroner for 2021, jf. tabell 6.2. Da er lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland medregnet. Økningen fra saldert budsjett gjelder særlig økte overføringer, blant annet en betydelig økning i anslaget for overføringen til Statens pensjonsfond utland som følge av økt netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten, jf. omtale i avsnitt 6.1.4.

Når lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland holdes utenom, anslås utgiftene i 2021 til 1 569 mill. kroner. Dette er 54,1 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2021, som i stor grad skyldes de omfattende tiltakene for å begrense de økonomiske konsekvensene av pandemien og smitteverntiltakene, samt endrede anslag under folketrygden.

Tabell 6.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Endring fra Saldert budsjett 2021 | Anslag på regnskap 2021
Driftsutgifter (postene 1–29) | 203,0 | 2,2 | 205,2
Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 71,5 | 1,8 | 73,3
Overføringer til andre (postene 50–89) | 1 362,7 | 137,9 | 1 500,6
Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99) | 222,7 | -1,9 | 220,8
Sum utgifter | 1 859,9 | 140,0 | 1 999,9

Kilde: Finansdepartementet

I anslag på regnskap er det tatt utgangspunkt i gjeldende budsjett etter Stortingets behandling av forslag til bevilgningsendringer våren 2021. Dette gjelder blant annet forslag til bevilgningsendringer ifb. Revidert nasjonalbudsjett 2021 og flere proposisjoner om økonomiske tiltak i møte med pandemien, jf. nærmere omtale i disse proposisjonene. Det er videre innarbeidet oppdaterte anslag på enkelte områder.

I Saldert budsjett 2021 ble det bevilget 4,6 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. I anslag på regnskap er det lagt til grunn at bevilgninger til lønnsoppgjøret i staten mv. dekkes ved reduksjon av bevilgningen under kap. 2309. I nysalderingsproposisjonen som fremmes senere i høst, vil det bli gjort rede for fordelingen av lønnsoppgjøret på kapittel og post, og fremmet forslag om nedsettelse av bevilgningen under kap. 2309.

6.1.3 Folketrygdens inntekter, utgifter og finansieringsbehov

Folketrygdens inntekter og utgifter medregnes i statsbudsjettet. Folketrygdens finansieringsbehov i 2021, som fremkommer ved at folketrygdens inntekter bare delvis finansierer folketrygdens utgifter, dekkes ved statstilskudd. I nysalderingsproposisjonen som legges frem senere i høst vil det bli redegjort nærmere for folketrygdens finansieringsbehov i 2021 basert på anslagsendringer mv. gjennom året.

6.1.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Petroleumsvirksomhetens inntekter fratrukket utgifter gir netto kontantstrøm fra virksomheten. Hva som inngår i petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter er fastsatt i § 3 i lov om Statens pensjonsfond.

Tabell 6.3 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2021 | Endring fra Saldert budsjett 2021 | Anslag på regnskap 2021
| Inntekter SDØE | 98,9 | 43,6 | 142,5
- | Utgifter SDØE | 23,8 | 2,2 | 26,0
+ | Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift | 15,9 | 43,0 | 58,9
+ | Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 7,5 | 1,2 | 8,7
= | Netto kontantstrøm | 98,5 | 85,6 | 184,1

Kilde: Finansdepartementet

Petroleumsinntekter

Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter. Inntektene anslås til 142,5 mrd. kroner i 2021, hvilket innebærer en økning på 43,6 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2021. Videre omfatter inntektene fra petroleumsvirksomheten skatt og avgift på utvinning, samt aksjeutbytte fra Equinor ASA. Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås nå til 58,9 mrd. kroner, som er 43 mrd. kroner høyere enn anslaget i Saldert budsjett 2021. Videre øker utbytteinntektene fra Equinor ASA med 1,2 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2021.

Petroleumsutgifter

Utgiftene til petroleumsvirksomhet består av andelen av investeringer på sokkelen som dekkes av SDØE. Utgiftene til petroleumsvirksomheten anslås til 26 mrd. kroner i 2021, som er 2,2 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2021.

Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet til Statens pensjonsfond utland. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i 2021 anslås å bli 184,1 mrd. kroner. Det er 85,6 mrd. kroner høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2021.

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland til å dekke statsbudsjettets oljekorrigerte budsjettunderskudd er i Saldert budsjett 2021 satt til 396,6 mrd. kroner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet for 2021 anslås nå til 412,8 mrd. kroner.

Anslaget for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2021 er fortsatt usikkert. I nysalderingsproposisjonen vil det bli lagt frem oppdaterte anslag for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2021 og fremmet forslag om endret overføring fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet i 2021.

Tabell 6.4 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2021 | Endring fra Saldert budsjett 2021 | Anslag på regnskap 2021
| Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet | 98,5 | 85,6 | 184,1
- | Overført til statskassen | 396,6 | 16,2 | 412,8
+ | Rente- og utbytteinntekter mv. | 235,1 | -29,7 | 205,4
= | Overskudd i Statens pensjonsfond | -63,0 | 39,7 | -23,3

Kilde: Finansdepartementet

Kapitalen i Statens pensjonsfond utland anslås til 12 250 mrd. kroner ved utløpet av 2021, mens kapitalen i Statens pensjonsfond Norge anslås til 302,3 mrd. kroner. Samlet anslås dermed kapitalen i Statens pensjonsfond til 12 552 mrd. kroner ved utløpet av 2021.

6.1.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger. I Saldert budsjett 2021 ble brutto finansieringsbehov anslått til 97,8 mrd. kroner. Brutto finansieringsbehov anslås nå til 94,8 mrd. kroner. Endringene fra saldert budsjett gjelder blant økte utlån under Statens lånekasse, Husbanken og boliglånsordningen i Statens pensjonskasse, samt hybrid- og obligasjonslån til Norwegian Air Shuttle ASA. I motsatt retning trekker blant annet lavere avdrag på statsgjeld og økte tilbakebetalinger under Statens lånekasse.

Tabell 6.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner
| Inntekter/utgifter/balanse | Saldert budsjett 2021 | Endring fra Saldert budsjett 2021 | Anslag på regnskap 2021
1. | Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland) | 1 240,6 | 125,7 | 1 366,3
2. | Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.) | 1 637,2 | 141,9 | 1 779,1
3. | Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2) | -396,6 | -16,2 | -412,8
4. | Overføring fra Statens pensjonsfond utland | 396,6 | 16,2 | 412,8
5. | Overskudd før lånetransaksjoner (3+4) | 0,0 | 0,0 | 0,0
6. | Utlån, gjeldsavdrag mv. | 222,7 | -1,9 | 220,8
7. | Tilbakebetalinger mv. | 124,9 | 1,1 | 126,0
8. | Utlån mv., netto (6-7) | 97,8 | -3,0 | 94,8
9. | Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5) | 97,8 | -3,0 | 94,8

Kilde: Finansdepartementet

6.2 Statsregnskapet for første halvår 2021

Dette avsnittet gir en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2021. Regnskapstallene er sammenstilt med Saldert budsjett 2021. Tabellene i avsnittet viser også hvor stor andel av bevilgningen i Saldert budsjett 2021 som er regnskapsført. Endrede anslag og bevilgningsendringer vedtatt etter at budsjettet ble saldert i Stortinget i fjor høst, inngår således ikke i nivået på bevilgningene i beregningene av hvilken andel av bevilgningene som nå er regnskapsført.

6.2.1 Statsbudsjettets inntekter og utgifter

Statsregnskapet viser at det er regnskapsført inntekter på til sammen 737,3 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2021. Det tilsvarer 41,8 pst. av budsjetterte inntekter. Tabell 6.6 viser hvordan inntektene fordeler seg etter art.

Tabell 6.6 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Regnskap per 30.06.2021 | Regnskap i pst. av bevilgning
Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 1–29) | 91,5 | 60,9 | 66,5
Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 28,6 | 13,6 | 47,4
Overføringer fra andre (postene 50–89) | 1 517,1 | 590,4 | 38,9
Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99) | 124,9 | 72,5 | 58,0
Sum inntekter | 1 762,1 | 737,3 | 41,8

Kilde: Finansdepartementet

Per 30. juni 2021 er det regnskapsført utgifter på til sammen 837,9 mrd. kroner. Det utgjør 45,1 pst. av bevilgningene. Tabell 6.7 viser hvordan beløpet fordeler seg på utgiftsarter.

Tabell 6.7 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2021 | Regnskap per 30.06.2021 | Regnskap i pst. av bevilgning
Driftsutgifter (postene 1–29) | 203,0 | 92,7 | 45,7
Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 71,5 | 32,2 | 45,1
Overføringer til andre (postene 50–89) | 1 362,7 | 558,4 | 41,0
Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99) | 222,7 | 154,6 | 69,4
Sum utgifter | 1 859,9 | 837,9 | 45,1

Kilde: Finansdepartementet

6.2.2 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten utgjør 52,7 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2021. Det tilsvarer 53,5 pst. av netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten slik denne ble anslått i Saldert budsjett 2021.

Tabell 6.8 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2021 | Regnskap per 30.06.2021 | Regnskap i pst. av bevilgning
| Inntekter SDØE | 98,9 | 65,7 | 66,5
- | Utgifter SDØE | 23,8 | 12,9 | 54,4
+ | Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift | 15,9 | -4,3 | -27,1
+ | Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 7,5 | 4,2 | 55,9
= | Netto kontantstrøm | 98,5 | 52,7 | 53,5

Kilde: Finansdepartementet

6.2.3 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Regnskapet per 30. juni 2021 viser et brutto finansieringsbehov på 82,1 mrd. kroner. For nærmere detaljer vedrørende statsregnskapet for første halvår 2021 vises det til tabellene i vedlegg 3.

Tabell 6.9 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner
| Inntekter/utgifter/balanse | Saldert budsjett 2021 | Regnskap per 30.06.2021 | Regnskap i pst. av bevilgning
1. | Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland) | 1 240,6 | 664,8 | 53,6
2. | Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.) | 1 637,2 | 683,3 | 41,7
3. | Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2) | -396,6 | -18,5 | 4,7
4. | Overføring fra Statens pensjonsfond utland | 396,6 | 18,5¹ | 4,7
5. | Overskudd før lånetransaksjoner (3+4) | 0,0 | 0,0 |
6. | Utlån, gjeldsavdrag mv. | 222,7 | 154,6 | 69,4
7. | Tilbakebetalinger mv. | 124,9 | 72,5 | 58,0
8. | Utlån mv., netto (6-7) | 97,8 | 82,1 | 84,0
9. | Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5) | 97,8 | 82,1 | 84,0

¹ Teknisk satt til å motsvare overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland. Overføring fra Statens pensjonsfond utland blir endelig fastsatt og ført i forbindelse med nysalderingen av 2021-budsjettet.

Kilde: Finansdepartementet

7 Statens lånebehov

7.1 Fullmakt til å ta opp statslån o.a.

Statens lånebehov for 2022 følger av forslaget til statsbudsjett for 2022. Det blir lagt opp til at finansieringsbehovet i hovedsak blir dekket ved opptak av nye, langsiktige lån innenlands. Av hensyn til markedet for statspapirer legges det normalt opp til å søke å jevne ut den langsiktige opplåningen over flere år. For 2022 er det foreslått en fullmakt på 100 mrd. kroner for opptak av nye, langsiktige lån.

Statens kortsiktige opplåning i markedet skjer ved salg av statskasseveksler, som er papirer med løpetid på inntil tolv måneder. For 2022 er det foreslått en ramme på 100 mrd. kroner for utestående volum i kortsiktige markedslån.

Rammen som foreslås for kortsiktig markedsopplåning er den samme i 2022 som i 2021, mens den foreslåtte rammen for langsiktig opplåning er 25 mrd. kroner lavere enn i 2021.

For andre kortsiktige lån ber regjeringen om en fullmakt der det ikke blir satt noen konkret beløpsgrense. Regjeringen ber i tillegg om at den generelle fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført. Det bes også om fullmakt til å gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til slike avtaler.

Dette er omtalt nærmere i avsnitt 7.3, og forslagene er sammenfattet i tabell 7.3.

Det vises også til generell omtale av statsgjeldsforvaltningen i Meld. St. 1 (2021–2022) Nasjonalbudsjettet 2022. Dersom Stortinget vedtar de fullmaktene det her bes om, vil Finansdepartementet gi Norges Bank fullmakt til å dekke lånebehovet og eventuelt inngå derivatavtaler, samt gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til disse.

7.2 Sammensetningen av statsgjelden

Tabell 7.1 viser størrelsen på og sammensetningen av statens bruttogjeld ved utgangen av de to siste årene og første halvår i 2021.

Tabell 7.1 Sammensetningen av statsgjelden

|  |  | Mill. kroner
| 31.12.19 | 31.12.20 | 30.06.21
Langsiktige lån¹ | 394 000 | 469 005 | 447 000
Kortsiktige markedspapirer² | 58 000 | 61 000 | 60 000
Andre kortsiktige lån³ | 58 625 | 107 958 | 119 081
Statsgjelden | 510 625 | 637 963 | 626 081
Memo: |  |  |
Rentebytteavtaler |  |  | 13 100

¹ Lån med lengre løpetid enn ett år.

² Lån med løpetid inntil ett år.

³ Kontolån fra statsinstitusjoner mv.

Kilde: Finansdepartementet.

Statsgjelden består av langsiktige lån, kortsiktige markedspapirer og andre kortsiktige lån. Staten dekker behovet for langsiktig finansiering ved å selge statsobligasjoner i det innenlandske markedet gjennom auksjoner. Den kortsiktige opplåningen i markedet skjer gjennom salg av statskasseveksler i auksjoner. Statskasseveksler er omsettelige lån uten kupongrente, hvor avkastningen er knyttet til underkursen de blir lagt ut til. Andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, samt eventuelle kontolån fra institusjoner som i særskilte tilfeller kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten.

7.3 Statens lånebehov og behovet for lånefullmakter i 2022

I tråd med lov om Statens pensjonsfond blir det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet foreslått dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Avdrag på statsgjelden, netto utlån og kapitalinnskudd til statsbankene mv. blir dekket ved nye låneopptak og/eller ved å trekke på statens kontantbeholdning. Staten har ut fra forslaget i denne proposisjonen et brutto finansieringsbehov på 93,9 mrd. kroner i 2022, jf. tabell 7.2.

Tabell 7.2 Statens finansieringsbehov i 2021 og 2022

|  |  | Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2021 | Gul bok 2022
A | Oljekorrigert overskudd på statsbudsjettet | -396,6 | -300,3
B | Overført fra Statens pensjonsfond utland | 396,6 | 300,3
C | Overskudd før lånetransaksjoner (A + B) | 0,0 | 0,0
D | Utlån til statsbankene, aksjetegning o.l., netto | 9,8 | 93,9
E | Statens netto finansieringsbehov (D – C) | 9,8 | 93,9
F | Gjeldsavdrag¹ | 88,0 | 0,0
Statens brutto finansieringsbehov (E + F) | 97,8 | 93,9

¹ Dette gjelder avdrag på langsiktige statslån.

Kilde: Finansdepartementet.

Når en vurderer statens lånebehov i markedet, tar Finansdepartementet normalt utgangspunkt i statens finansieringsbehov, jf. tabell 7.2. Videre tas det hensyn til virkningen av statens transaksjoner på likviditeten i pengemarkedet. Pengemarkedet blir tilført likviditet når staten betaler avdrag på gjelden eller øker netto utlån fra statsbankene, mens opptak av statslån inndrar likviditet fra markedet. Det er et mål at statens transaksjoner over tid ikke skal endre den samlede likviditeten i pengemarkedet.

Siden det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet blir dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland, vil inntektene og utgiftene på statsbudsjettet i utgangspunktet ikke påvirke den samlede likviditeten i pengemarkedet. Samtidig er det slik at noen av postene på statsbudsjettet påvirker balansen på budsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning, men ikke likviditeten i pengemarkedet. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Disse postene gjør at statsbudsjettet likevel påvirker likviditeten i pengemarkedet. For å motvirke dette, slik at statens kapitaltransaksjoner samlet sett ikke påvirker likviditeten i pengemarkedet, må det korrigeres for slike poster. Det må også korrigeres for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men som ikke har likviditetseffekt, som innskudd i fond. For 2022 er det også behov for å justere for forslaget til tilbakeføring av 70 mrd. kroner fra statens kontantbeholdning til SPU, jf. omtale i avsnitt 8.4 og forslag til vedtak på kap. 2800 Statens pensjonsfond utland, post 96 Finansposter overført til fondet. Samlet for 2022 er det beregnet at disse postene vil redusere behovet for likviditetsinndragning med om lag 60 mrd. kroner netto. Et likviditetsjustert finansieringsbehov blir dermed på om lag 34 mrd. kroner.

Tabell 7.3 gir en samlet oversikt over gjeldende lånefullmakter for 2021 og forslag til nye fullmakter for 2022. I tillegg ber regjeringen om at fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført, og at det gis fullmakt til å foreta sikkerhetsplasseringer hos motparter i rentebytteavtaler.

Tabell 7.3 Fullmakt til å ta opp statslån i 2022

|  |  | Mill. kroner
| Fullmakt for 2021 | Utnyttet per 30.06.21 | Forslag til fullmakt for 2022
Nye langsiktige lån | 125 000 | 48 000 | 100 000
Kortsiktige markedslån | 100 000 | 60 000 | 100 000
Andre kortsiktige lån | Ubegrenset | 119 081 | Ubegrenset

Kilde: Finansdepartementet.

7.3.1 Fullmakt til å ta opp langsiktige lån i 2022

Statens lånebehov blir dekket ved å ta opp nye, langsiktige lån innenlands. Finansdepartementet legger normalt opp til å søke å jevne ut opptakene av langsiktige lån. Formålet er at store svingninger i finansieringsbehovet fra ett år til det neste ikke skal slå ut tilsvarende på opplåningstakten. I 2022 er det ikke forfall av langsiktige obligasjonslån, mens det i 2023 er forfall av et lån med utestående volum per 1. september 2021 på 84 mrd. kroner. Det tas sikte på å finansiere om lag halvparten av dette forfallet i løpet av 2022. En slik strategi vil innebære at behovet for nye langsiktige lån i 2022 blir i overkant av 40 mrd. kroner høyere enn det som følger direkte av det likviditetsjusterte finansieringsbehovet. Et samlet anslag på opplåningen i 2022 er om lag 75 mrd. kroner. Et ønske om relativt stabile låneopptak fra år til år kan begrense dette noe.

For å ta hensyn til usikkerhet er det ønskelig med en lånefullmakt som er noe høyere enn planlagt opplåning. Regjeringen ber på denne bakgrunn om at fullmakten for 2022 til å ta opp nye langsiktige lån innenlands blir satt til 100 mrd. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette er 25 mrd. kroner lavere enn fullmakten for 2021, noe som blant annet har sammenheng med at opprettelsen av Statens obligasjonsfond ga behov for økte lånefullmakter i 2021.

7.3.2 Fullmakt til å ta opp kortsiktige markedslån i 2022

Fullmakten under kortsiktige markedslån er utformet som en ramme for maksimalt utestående beløp. Regjeringen ber om at fullmakten til å ha utestående kortsiktige markedslån blir satt til 100 mrd. kroner i 2022, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette tilsvarer fullmakten for 2021.

7.3.3 Fullmakt til å ta opp andre kortsiktige lån i 2022 mv.

Fullmakten for andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond samt eventuelle kontolån fra institusjoner som kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten. Fullmakten omfatter også eventuelle plasseringer som er gitt som sikkerhet fra motparter i rentebytteavtaler. Størstedelen av andre kortsiktige lån er innskudd fra operatørbanken for skattebetalingsordningen.

Lånene under denne fullmakten er gjeld av en slik karakter at en ikke bør fastsette en beløpsgrense. Det foreslås at Finansdepartementet for 2022 får fullmakt til å ta imot slike plasseringer som kontolån uten at det blir satt en beløpsgrense, jf. forslag til romertallsvedtak. Da unngår en at staten eventuelt må avvise innskudd fordi fullmakten ikke er stor nok.

7.3.4 Fullmakt til å inngå derivater mv.

I gjeldsforvaltningen brukes rentebytteavtaler for å styre rentebindingen på gjelden sammenlignet med det som følger direkte av en strategi der opplåningen spres på løpetider fra null til ti år. Rentebytteavtaler gir staten fleksibilitet til å endre den gjennomsnittlige rentebindingen på gjeldsporteføljen uten at selve opplåningen blir endret.

Det følger av statens avtaler med motpartene i rentebytteavtalene at motparten må innbetale kontantsikkerhet på konto i Norges Bank dersom rentebytteavtalene har en netto markedsverdi i statens favør som er over avtalte terskelnivåer. Dette reduserer statens risiko for tap hvis en motpart får betalingsproblemer. Det er i dag ikke et krav etter avtalene at staten innbetaler slik kontantsikkerhet til motpartene. Norges Bank har anbefalt at avtalene reforhandles slik at også staten vil måtte betale sikkerhet. Slike tosidige avtaler er markedspraksis mellom banker, og etter hvert også for statsgjeldforvaltere. Innskudd som sikkerhetsstillelse skiller seg fra vanlige bankinnskudd ved at det potensielle tapet er svært begrenset. Volumet av sikkerhetsstillelsen vil være lik markedsverdien av rentebytteavtalene, slik at netto markedsverdi av stilt sikkerhet tillagt rentebytteavtaler er null.

Det bes om fullmakt til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler samt å gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til slike i 2022, jf. forslag til romertallsvedtak.

8 Omtale av særskilte saker

8.1 Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen

Regjeringen bygger sin politikk på en effektiv bruk av fellesskapets ressurser. For å hente ut potensialet må det stilles klare krav om mindre byråkrati og mer igjen for skattebetalernes penger.

Regjeringen innførte derfor fra budsjettåret 2015 avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen (ABE-reformen) som en fast del av budsjettarbeidet. I Granavolden-plattformen viser regjeringen til at offentlig sektor må vise omstillingsevne og -vilje, og at tiltak for å effektivisere og avbyråkratisere offentlig sektor må gjennomføres. Reformen gir insentiver til mer effektiv statlig drift, tar ut gevinstene til fellesskapet på en forutsigbar måte og skaper handlingsrom til blant annet velferd, utdanning og kunnskap, samferdsel, politi og forsvar.

Den årlige omfordelingen i 2022 settes til 0,5 pst. av alle driftsutgifter som bevilges over statsbudsjettet. Samlet sett er økningen av handlingsrommet som følge av reformen beregnet til vel 1,9 mrd. kroner i 2022.

Regjeringen forutsetter at alle statlige virksomheter gjennomfører tiltak for å bli mer effektive. Reformen gir et desentralt ansvar og sender et tydelig signal til statlige virksomheter og virksomhetsledere om å gjennomføre langsiktig og systematisk effektiviseringsarbeid. Reformen omfatter også sektorer som er politisk prioritert. Det er ikke mindre viktig å ha effektiv ressursbruk i prioriterte sektorer.

Kravet gjelder alle statlige virksomheter som mottar driftsbevilgninger fra statsbudsjettet. Nettobudsjetterte virksomheter som universiteter, høyskoler og forskningsinstitusjoner er inkludert i reformen. I tillegg er spesialisthelsetjenestene med. Driftsresultatene i statlig forretningsdrift holdes utenfor.

Driftsutgiftene til departementer og etater hvor deler av virksomheten finansieres av gebyrer er inkludert. For disse virksomhetene stilles det krav om at tiltak for mindre byråkrati og mer igjen for pengene skal komme publikum til gode.

ABE-reformen har bidratt til at departementene stiller tydeligere krav til kontinuerlig effektivisering i virksomhetene som en integrert del av den ordinære styringsdialogen. Det er lagt til rette for benchmarking og informasjonsdeling for å understøtte effektivisering i virksomhetene, for eksempel gjennom tydeligere definering av statlig virksomhet og bedre grunnlagsdata om økonomi, ansatte og lokaler. Statlige virksomheter bruker administrative fellestjenester i større grad enn tidligere, og tilgangen til fellestjenestene er i utvikling. Ny teknologi bidrar til å drive frem både videreutvikling av eksisterende fellestjenester og utvikling av helt nye.

Omfordelingsbidraget i ABE-reformen har hvert år siden 2015 blitt satt til 0,5 pst. av driftspostene i Regjeringens forslag til statsbudsjett (med unntak av 0,6 pst. i 2016). Stortinget har i budsjettbehandlingen vedtatt å øke omfordelingsraten til 0,6 pst. i 2015, 0,7 pst. i 2016, 0,8 pst. i 2017, 0,7 pst. i 2018 og 0,6 pst. i 2021, men beholdt regjeringens forslag om 0,5 pst. for 2019 og 2020.

Selv om omfordelingssatsen har økt noe i stortingsbehandlingene i enkelte år, har omfordelingen vært et forutsigbart element i budsjettprosessen siden 2015, og antakelig bidratt til å forhindre større budsjettkutt på enkeltområder for å skape økt handlingsrom i perioden.

ABE-reformen har gitt betydelige bidrag til det årlige handlingsrommet i budsjettet, jf. tabell 8.1.

Tabell 8.1 Årlig omfordeling i ABE-reformen. Mrd. kroner. Løpende priser.

| 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022
Reduserte utgifter | 1,7 | 2,2 | 2,6 | 2,4 | 1,8 | 1,8 | 2,3 | 2,0
Reduserte inntekter | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1
= Netto reduserte utgifter | 1,7 | 2,1 | 2,5 | 2,3 | 1,7 | 1,7 | 2,2 | 1,9
Sats for reduserte driftsutgifter (i prosent) | 0,6 | 0,7 | 0,8 | 0,7 | 0,5 | 0,5 | 0,6 | 0,5

8.2 Prinsipper og praksis for budsjettering av lånetransaksjoner

Rammeverket for finanspolitikken trekker et klart skille mellom ordinære utgifter og lånetransaksjoner. Ordinære utgifter på statsbudsjettet finansieres med skatte- eller oljeinntekter og slår ut i handlingsrommet i finanspolitikken. Ordinære utgifter veies opp mot hverandre i budsjettprosessen. Lånetransaksjoner er formuesomplasseringer og prinsipielt sett å betrakte som utlån fra statskassen. Lånetransaksjonene finansieres ved at staten tar opp lån. God og konsistent praksis for budsjettering av lånetransaksjoner er viktig for å unngå omgåelser av handlingsregelen og for å ivareta statsbudsjettets funksjon som finanspolitisk styringsverktøy.

Årlig omtale i Gul bok, jf. avsnitt 2.3, redegjør for skillet mellom ordinære utgifter og lånetransaksjoner. Med virkning fra 1. januar 2020 ble det også presisert i § 7 annet ledd i lov om Statens pensjonsfond at «Staten skal ikke lånefinansiere utgifter på statsbudsjettet så lenge det er midler i Statens pensjonsfond utland.». Med utgifter menes ordinære utgifter til drift, investeringer og overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner, som inngår i det oljekorrigerte underskuddet.

Normalt må følgende to vilkår være oppfylt for at noe skal kunne budsjetteres som lånetransaksjon og føres på 90-post:

Tiltaket må gi en forventet avkastning som svarer til risikoen ved plasseringen.

Avkastningen må være finansiell og stamme fra inntekter i et marked.

Etter bevilgningsreglementet § 13 skal kapitalregnskapet gi en oversikt over eiendeler og gjeld og vise sammenhengen med bevilgningsregnskapet. Ifølge bestemmelser om økonomistyring i staten skal bevilgninger på 90-poster aktiveres som formuesøkning i kapitalregnskapet. Tilhørende løpende inntekter og utgifter knyttet til formuen, som renter, utbytte og avskrivinger, føres i utgangspunktet som ordinære utgifter og inntekter og inngår i det oljekorrigerte underskuddet.

8.2.1 Nærmere om vilkårene for budsjettering av lånetransaksjoner

For at en plassering skal gi tilstrekkelig finansiell avkastning må staten kunne forvente å få like godt betalt for risikotaking som det en finansiell investor ville ha krevd i samme situasjon. At private investorer deltar i en finansiering på samme vilkår som staten, er normalt et tungtveiende argument for at investeringen kan ansees som markedsmessig og dermed svare til risikoen ved plasseringen. Dette gjelder blant annet når staten deltar i emisjoner i børsnoterte selskaper på lik linje som andre investorer. Insentivene for en privat medinvestor til å gjøre markedsmessige vurderinger, kan imidlertid svekkes av for eksempel en forventning om at det vil være krevende for staten å la et selskap gå konkurs (implisitt statsgaranti) eller dersom staten må ta tap foran private investorer. I slike tilfeller er ikke staten og private med på like vilkår. Private investorer kan også i enkelte tilfeller ha andre motiver enn ren finansiell avkastning. Hvorvidt privat deltakelse er en reell markedstest, må derfor vurderes i hvert enkelt tilfelle, herunder i lys av hvilke andeler av investeringen hhv. staten og private investorer tar, og i noen tilfeller porteføljesammensetning og ordningens utforming.

Nye statlige virkemidler inneholder ofte et element av at staten gjør noe annet enn markedet gjør. Det kan være i form av støtte som ekstra lav rente, eller begrensninger eller pålegg i et investeringsmandat. I slike tilfeller kan ikke staten forvente samme avkastning som en privat investor ville kreve. Differansen mellom den avkastning man forventer fra investeringen og den avkastningen som ville svare til risikoen i plasseringen tilsvarer forventet tapt alternativavkastning. Denne forventede mindreavkastningen er sentral i vurderingen av riktig budsjettmessig håndtering.

Videre må avkastningen være finansiell. Statlige realinvesteringer, i for eksempel veier, kan ha høy forventet nytte i samfunnsøkonomisk forstand som følge av tidsgevinster. Statlige realinvesteringer er imidlertid en ordinær utgift i statsbudsjettet, ettersom de ikke gir en finansiell avkastning.

Den finansielle avkastningen må stamme fra inntekter i et marked. Det innebærer at inntektene ikke kan baseres på støtte gjennom statlige bevilgninger. For eksempel vil et lån der avdrag og renter finansieres av staten, eller egenkapitaltilførsel der avkastningskrav innfris som følge av statlige tilskudd, ikke kunne regnes som en finansiell plassering.

8.2.2 Fordeling med en andel ført som ordinær utgift

Så lenge vilkårene for å føres som en lånetransaksjon ikke er møtt, er hovedregelen at hele beløpet skal føres som en ordinær utgift. Det er likevel etablert praksis at det kan budsjetteres med en andel som ordinær utgift. Dette gjelder blant annet for investeringsporteføljer hvor den forventede avkastningen ikke svarer til risikoen eller utlånsordninger der risikoen for mislighold er høy. Ved opprettelsen av nye virkemidler, hvor staten skal gjøre noe annet enn det som vil bli realisert gjennom markedet, vil det forventes lavere avkastning enn markedet ville kreve. Nøyaktig hvilken fordeling som da skal legges til grunn kan være krevende å fastsette, da det sjelden vil foreligge et godt tallgrunnlag for hhv. forventet og markedsmessig avkastning. Andelen som føres som ordinær utgift er derfor normalt sjablongmessig fastsatt.

Staten har flere ordninger hvor næringslivet kan få tilgang på egenkapital, lån og garantier. Blant annet som følge av lavere avkastning enn forventet i de første rundene med såkornfond og Investinors direkteinvesteringer, har man de senere årene i all hovedsak lagt til grunn en fordeling av nye bevilgninger med 65 pst. som lånetransaksjon og 35 pst. som ordinær utgift for denne typen virkemidler. Sjablongen gjelder blant annet for bevilgninger av kapital til Nysnø Klimainvesteringer AS.

Overfor mottaker av midler kan staten stille andre forventninger enn det som må tas høyde for i budsjettsammenheng. For eksempel vil staten overfor et selskap kunne uttrykke forventning om at en portefølje eller et fond opererer på markedsmessige betingelser sammen med private investorer og leverer avkastning til staten på hele investeringen. Samtidig kan det i budsjettet være behov for å bevilge en andel som ordinær utgift fordi man forventer en avkastning som ikke svarer til risikoen. Uavhengig av budsjetteringsmåte vil staten ved et utlån ha en fordring på hele lånebeløpet med renter på lik linje med andre långivere.

8.3 Økt ansvarliggjøring av statlige virksomheter for egne pensjonskostnader – innføring av ny premiemodell fra 2022

Effektiv bruk av ressurser krever riktig prising av innsatsfaktorene. Pensjonspremie er et viktig kostnadselement for statlige virksomheter og påvirkes bl.a. av den enkelte virksomhets lønnsutgifter og de ansattes uttak av tidligpensjon. De statlige virksomhetene bør i større grad ansvarliggjøres for egne pensjonskostnader. En ny modell for å beregne pensjonspremie i Statens pensjonskasse fra og med 2022 er et viktig bidrag til dette.

Arbeidet med å modernisere premiesystemet i Statens pensjonskasse har pågått over flere år. I perioden 2017–2019 ble det innført en forenklet modell for betaling av pensjonspremie (lik arbeidsgiverandel på tolv pst. i tillegg til medlemsandelen på to pst.) for de virksomhetene som tidligere ikke betalte slik premie. Se nærmere omtale i Arbeids- og sosialdepartementets Prop. 1 S (2016–2017).

Fra 2022 legges det opp til en ytterligere modernisering av premiesystemet i Statens pensjonskasse ved at det innføres en ny virksomhetsspesifikk og hendelsesbasert premiemodell for betaling av pensjonspremie for statlige virksomheter. Premiemodellen innføres også for de statlige virksomhetene som betalte pensjonspremie før 2017. Den nye premiemodellen tar løpende hensyn til de faktiske hendelser i medlemsbestanden så som lønnsendringer og uttak av pensjon, slik at premiereserven er a jour med medlemmenes opptjening. Dette vil bidra til økt ansvarliggjøring av statlige virksomheter for egne pensjonskostnader. Pensjonspremien for de statlige virksomhetene vil fra samme tidspunkt bli beregnet etter nytt pensjonsregelverk, herunder påslagspensjon og nye samordningsregler, samt ny dødelighetstariff.

Omleggingen er om lag budsjettnøytral på innføringstidspunktet ved at de berørte virksomhetene får en reduksjon eller en økning i bevilgningen i tråd med endret premie. Beregningene er basert på en sammenligning av nytt premienivå for 2022 med hva pensjonspremien ville blitt for 2022 med dagens premiemodell. Ettersom virksomhetene også må svare arbeidsgiveravgift av pensjonspremien, innebærer en endring av premienivået også endringer i kostnadsført arbeidsgiveravgift under virksomhetene. Det er hensyntatt i beregningene.

Noen virksomheter får en relativt stor økning i forventet premienivå. Dette gjelder særlig for virksomheter under Forsvarsdepartementet og Justis- og beredskapsdepartementet hvor en stor andel av de ansatte har rett til særalderspensjon. De fleste virksomheter får imidlertid en reduksjon i forventet premienivå, med en tilsvarende reduksjon i bevilgningen. Det gjelder blant annet for universitets- og høyskolesektoren under Kunnskapsdepartementet. Dette henger sammen med at den nye premiemodellen som innføres fra 2022 er tilpasset ny offentlig tjenestepensjon (påslagspensjon) for årskull født i 1963 og senere. Det er også gjort tilpasninger som i noen grad begrenser hvilke pensjonselementer de statlige virksomhetene får ansvar for.

Samlet reduseres bevilgningene til de statlige virksomhetene med 1 210 mill. kroner. Bevilgningsendringene til virksomhetene motsvares av reduserte premier og redusert arbeidsgiveravgift av premien. Redusert premieinntekt til Statens pensjonskasse anslås til 1 066 mill. kroner, og netto tilskudd til Statens pensjonskasse økes tilsvarende. Samtidig anslås arbeidsgiveravgift av pensjonspremien isolert sett redusert med 143 mill. kroner.

Se nærmere omtale i Arbeids- og sosialdepartementets Prop. 1 S (2021–2022).

8.4 Tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland

Ved avleggelsen av statsregnskapet for 2020 var det akkumulert 108 mrd. kroner på statens konto i Norges Bank som skriver seg fra at uttaket fra Statens pensjonsfond utland (SPU) for å dekke det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet sett over flere år har vært større enn det faktiske oljekorrigerte underskuddet i regnskapet. Denne differansen har oppstått fordi endelig statsregnskap, som avlegges i april påfølgende år, har vist et mindre oljekorrigert underskudd enn det uttaket fra SPU som Stortinget fastsetter i forbindelse med nysaldert budsjett i desember. Det er ikke noen mekanisme for å korrigere uttaket fra SPU til det endelige oljekorrigerte underskuddet i regnskapet. Stortinget sluttet seg i 2006 til at dagens føringsmåte videreføres, jf. fremleggelse av saken i St.prp. nr. 66 (2005–2006) og behandlingen av Innst. S. nr. 205 (2005–2006). Med unntak av 2020 er imidlertid de årlige differansene relativt små. I 2020 utgjorde differansen 1,5 pst. av BNP, mens gjennomsnittlig årlig avvik i perioden fra 1996 til 2019 utgjorde 0,1 pst. av BNP. Som følge av størrelsen på det akkumulerte beløpet på statens konto foreslås det en beløpsmessig tilbakeføring til SPU.

I budsjettåret 2020 ble det bevilget store beløp for å håndtere pandemien gjennom året. Usikkerheten i anslagene var unormalt stor, og regnskapet ble til slutt gjort opp med et unormalt stort overskudd. Det var avvik både på inntekts- og utgiftssiden. Det er liten grunn til å tro at det ekstraordinære overskuddet på om lag 47 mrd. kroner vil utjevnes av senere tilsvarende underskudd. Dette kan tilsi at overskuddet for 2020 bør tilbakeføres fra statens konto til SPU. Størrelsen på det akkumulerte beløpet til og med regnskapet for 2019 tilsier at også noe av dette bør tilbakeføres. Finansdepartementet foreslår på denne bakgrunn en samlet tilbakeføring på 70 mrd. kroner fra statens konto i Norges Bank til SPU. Beløpets størrelse kan blant annet begrunnes med at gjenværende beløp bør være tilstrekkelig til å dekke overført ubrukt bevilgning. Det ble overført totalt 25,9 mrd. kroner i ubrukt bevilgning fra 2020 til 2021.

Lov om Statens pensjonsfond § 4 første ledd definerer at inntekter i SPU er netto kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten som blir overført fra statsbudsjettet, netto finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten og avkastningen av fondets plasseringer. Med lovfestingen av inntektstypene som skal overføres til SPU, må disse inntektene overføres med mindre Stortinget vedtar en lovendring. Dette er midler som skal overføres til SPU, og bestemmelsen hindrer ikke Stortinget i å overføre ytterligere midler. Tilbakeføring av midler er ikke omhandlet verken i ordlyden i § 4 eller drøftet i forarbeidene. Forarbeidene til loven omhandler etter departementets syn hva som er relevante inntekts- og utgiftsposter, og ikke håndtering av over- eller underskudd som følge av budsjett- og regnskapstekniske forhold. Departementets vurdering er at det ikke er rettslige holdepunkter for å hevde at § 4 er til hinder for en tilbakeføring i tråd med forslaget her.

Lov om Statens pensjonsfond §7 første ledd lyder: «Midlene i Statens pensjonsfond kan bare anvendes til en beløpsmessig overføring til statsbudsjettet etter vedtak i Stortinget». Ordlyden i bestemmelsen omhandler prosessen for uttak og en begrensning ved at overføringen skal gå til statsbudsjettet. Det er etter ordlyden i bestemmelsen tatt høyde for at det vedtatte beløpet ikke gjenspeiler det endelige resultatet i regnskapet. Overføringen skal dekke det oljekorrigerte underskuddet slik det anslås i nysaldert budsjett. Verken ordlyden i bestemmelsen eller forarbeidene omhandler håndteringen av avviket mellom budsjett og regnskap. Departementets syn er at det heller ikke i denne bestemmelsen kan utledes noen rettslig skranke mot en tilbakeføring som foreslås her.

Finansdepartementets vurdering er følgelig at det ikke er rettslige skranker i lov om Statens pensjonsfond til hinder for en tilbakeføring fra statens konto i Norges Bank til SPU av akkumulerte overskudd som følge av avvik mellom budsjettanslag og regnskap. Uten rettslige skranker i lov om Statens pensjonsfond faller en tilbake på det som gjelder for rutiner og etablert praksis for postbruk i statsbudsjettet for overføring til og fra SPU for øvrig, nemlig at forankring gjøres i Stortinget gjennom årlige budsjettfremlegg og vedtak, jf. ovenfor.

Det er hensiktsmessig at det også fremover skal være beløpet som anslås ved nysalderingen av statsbudsjettet, basert på et realistisk anslag for det oljekorrigerte underskuddet, som utgjør det nøyaktige beløpet som skal overføres fra SPU. Dette gir samsvar mellom summen av de prioriteringene Stortinget gjør gjennom enkeltvedtak på budsjettposter i statsbudsjettet og budsjettert overføring fra fondet.

Det foreslås at 70 mrd. kroner tilbakeføres fra statens konto til Statens pensjonsfond utland, jf. forslag til vedtak på kap. 2800, post 96 Finansposter overført til fondet. Tilbakeføringen innebærer en formuesomplassering i statens kapitalregnskap, fra konto for statens kontantbeholdninger til konto for Statens pensjonsfond utland (SPU).

8.5 Innføring av felles regnskapsstandarder i statlige virksomheter

I Gul bok 2017 ble det redegjort for oppfølgingen av NOU 2015: 14 Bedre beslutningsgrunnlag, bedre styring — Budsjett og regnskap i staten (Børmerutvalget) og utvalgets forslag om å gjøre de statlige regnskapsstandardene (SRS) obligatoriske for alle statlige virksomheter. Det ble lagt opp til å arbeide videre med ulike tiltak for å øke nytten og redusere kostnadene forbundet med periodisering og bruk av SRS i virksomhetene. Det ble videre lagt opp til en ny vurdering av om SRS skulle gjøres obligatorisk innen tre år.

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ) fikk i 2017 i oppdrag å bistå Finansdepartementet i arbeidet med slike tiltak frem mot ny vurdering. Det er nå blant annet gjort forenklinger i standardene, arbeidsprosesser og arbeidsdeling med virksomhetene er effektivisert, og det er tilrettelagt for publisering av periodiserte regnskapsdata. Det har bidratt til at kostnader både ved innføring og bruk av SRS er vesentlig redusert, og nytten er økt.

DFØ anbefalte i juni 2019 at SRS gjøres obligatorisk for alle statlige virksomheter med en innføringsperiode på fem år. Tilrådingen er begrunnet med at et regnskap etter SRS gir best grunnlag for å vurdere om ressursbruken er effektiv i den enkelte virksomhet, og at kostnadene ved å føre og utarbeide et regnskap etter SRS er redusert og nytten økt siden obligatorisk SRS ble vurdert forrige gang.

SRS er grundig utredet og utprøvd over lang tid i statlige virksomheter. Alle våre nordiske naboland og de fleste EU-land har allerede tatt i bruk eller er i ferd med å gå over til periodisert regnskap. Periodisert regnskap, som SRS, er anbefalt av OECD og IMF. SRS-regnskapet gir supplerende informasjon bl.a. om virksomhetenes eiendeler og forpliktelser, i tillegg til at måling av kostnader/inntekter når de påløper og ikke bare når de betales.

SRS ble fra 2010 fastsatt som anbefalte, men ikke obligatoriske standarder for statlige virksomheter. Samtidig ble det innført obligatorisk standard kontoplan for alle virksomhetene. SRS ble obligatorisk for nettobudsjetterte virksomheter fra 2016. Om lag 35 prosent av alle virksomhetene bruker SRS i dag. Som følge av at bruttobudsjetterte virksomheter kan velge å føre regnskapet etter kontantprinsippet eller etter periodiseringsprinsippet i henhold til SRS, er det vanskelig å få frem enhetlige nøkkeltall fra regnskapene. Uten felles regnskapsstandarder har vi ikke muligheter for å aggregere regnskapstall og til å sammenligne slike tall mellom virksomheter og over tid. Særlig mangler en helhetlig oversikt over statlige eiendeler.

Det har kommet frem at SRS generelt vil være nyttig som supplerende informasjon, men små virksomheter kan ha mindre nytte av SRS. De små virksomhetene vil imidlertid også ha lave kostnader ved innføring og bruk. Samlet sett er nytten av standardisering og ett felles regelsett for regnskap basert på SRS høyere enn kostnadene ved også å inkludere de minste virksomhetene.

Når alle virksomhetene bruker SRS, vil det gi en helhetlig oversikt over regnskapsdata, og øke sammenlignbarheten og transparensen i regnskapene på tvers i staten, blant annet gjennom plattformen «statsregnskapet.no». SRS vil bidra til å gjøre det enklere å analysere effektiv ressursbruk. Standardisering vil også forenkle DFØs tjenesteleveranser og forvaltning.

Alle statlige virksomheter skal fortsatt rapportere til statsregnskapet på kapittel og post etter kontantprinsippet, tilsvarende som i statsbudsjettet og i henhold til dagens praksis.

Finansdepartementet har på denne bakgrunn fastsatt at de statlige regnskapsstandardene (SRS) er obligatorisk for alle statlige virksomheter, med en innføringsperiode på fem år fra 1. januar 2022 for de virksomhetene som ikke benytter SRS, jf. Bestemmelser om økonomistyring i staten punkt 3.3.2 og rundskriv R-114. DFØ vil bistå virksomheter som skal ta i bruk SRS i innføringsperioden, blant annet med veiledning og tilpassede kompetansetiltak. DFØ vil i dialog med departementene etablere en plan for puljevis gjennomføring for virksomheter der DFØ er tjenesteyter. En innføringsperiode over fem år gir virksomhetene rom for fleksibel tilpasning til øvrige endringsprosesser og kompetanseutvikling i virksomhetene. En planmessig, puljevis innføring over tid, i samarbeid med DFØ, vil også ha betydning for ressurstilgang og kostnader ved innføringen.

8.6 Budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner

Pandemien har krevd økt bruk av digitale møter og gitt statlige virksomheter en mulighet til å redusere reiseomfanget både på kort og lang sikt. DFØ har gjennomført en spørreundersøkelse blant statlige virksomheter, som viser at mange virksomheter vil ha varig redusert reiseaktivitet fremover. Redusert reiseaktivitet vil både redusere reiseutgifter i virksomhetene og spare reisetid for de ansatte. Selv om reiseaktiviteten vil gå opp igjen etter hvert som samfunnet åpner ytterligere opp, vil nivået på reiseaktiviteten trolig være varig redusert.

Regjeringen foreslår å hente ut deler av virksomhetenes gevinster fra sparte reiseutgifter. Regjeringen foreslår et varig gevinstuttak på 5 pst. av reiseutgiftene slik de var før pandemien fra og med 2022, totalt om lag 265 mill. kroner.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om statsbudsjettet 2022.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om statsbudsjettet 2022 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslagtil vedtak om statsbudsjettet for budsjettåret 2022

I

Kap. | Post |  |  | Kroner |  | Kroner
Utgifter:
Det kongelige hus
1 |  |  | H.M. Kongen og H.M. Dronningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Apanasje |  |  | 13 434 000 |  |
| 50 |  | Det kongelige hoff |  |  | 228 443 000 |  |
| 51 |  | Særskilte prosjekter ved Det kongelige hoff |  |  | 57 000 000 |  | 298 877 000
2 |  |  | H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Apanasje |  |  | 11 181 000 |  | 11 181 000
|  |  | Sum Det kongelige hus |  |  |  |  | 310 058 000
Regjeringen
20 |  |  | Statsministerens kontor: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 95 181 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, Koronakommisjonen, kan overføres |  |  | 5 000 000 |  | 100 181 000
21 |  |  | Statsrådet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 175 969 000 |  | 175 969 000
24 |  |  | Regjeringsadvokaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 110 715 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 15 100 000 |  | 125 815 000
|  |  | Sum Regjeringen |  |  |  |  | 401 965 000
Stortinget og tilknyttede organ
41 |  |  | Stortinget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 022 485 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 2 400 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 147 400 000 |  |
| 50 |  | Sannhets- og forsoningskommisjonen |  |  | 10 000 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til partigruppene |  |  | 210 600 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Det Norske Nobelinstitutts bibliotek |  |  | 1 500 000 |  |
| 73 |  | Kontingenter, internasjonale delegasjoner |  |  | 16 500 000 |  |
| 74 |  | Reisetilskudd til skoler |  |  | 5 400 000 |  | 1 416 285 000
42 |  |  | Stortingets ombudsnemnd for Forsvaret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 7 766 000 |  | 7 766 000
43 |  |  | Stortingets ombud for kontroll med forvaltningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 94 287 000 |  | 94 287 000
44 |  |  | Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 35 105 000 |  | 35 105 000
45 |  |  | Norges institusjon for menneskerettigheter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 26 040 000 |  | 26 040 000
51 |  |  | Riksrevisjonen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 563 977 000 |  |
| 75 |  | Internasjonale organisasjoner og nettverk |  |  | 28 600 000 |  | 592 577 000
|  |  | Sum Stortinget og tilknyttede organ |  |  |  |  | 2 172 060 000
Høyesterett
61 |  |  | Høyesterett: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 410, post 01 |  |  | 125 360 000 |  | 125 360 000
|  |  | Sum Høyesterett |  |  |  |  | 125 360 000
Utenriksdepartementet
Administrasjon av utenrikspolitikken
100 |  |  | Utenriksdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 2 388 975 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 43 422 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 23 424 000 |  |
| 70 |  | Erstatning av skader på utenlandske ambassader |  |  | 1 186 000 |  |
| 71 |  | Hjelp til norske borgere i utlandet |  |  | 201 000 |  |
| 90 |  | Lån til norske borgere i utlandet |  |  | 360 000 |  | 2 457 568 000
103 |  |  | Regjeringens representasjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 55 591 000 |  | 55 591 000
104 |  |  | Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 10 505 000 |  | 10 505 000
|  |  | Sum Administrasjon av utenrikspolitikken |  |  |  |  | 2 523 664 000
Utenriksformål
115 |  |  | Næringsfremme, kultur og informasjon: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 og 71 |  |  | 13 454 000 |  |
| 70 |  | Kultur- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 28 501 000 |  |
| 71 |  | Næringsfremme, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 8 280 000 |  | 50 235 000
116 |  |  | Internasjonale organisasjoner: |  |  |  |  |
| 70 |  | Pliktige bidrag |  |  | 1 477 200 000 |  | 1 477 200 000
117 |  |  | EØS-finansieringsordningene: |  |  |  |  |
| 77 |  | EØS-finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres |  |  | 2 776 000 000 |  |
| 78 |  | Den norske finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres |  |  | 2 432 000 000 |  | 5 208 000 000
118 |  |  | Utenrikspolitiske satsinger: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, 71, 72 og 73 |  |  | 96 831 000 |  |
| 70 |  | Nordområdetiltak, samarbeid med Russland og atomsikkerhet, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 236 771 000 |  |
| 71 |  | Globale sikkerhetsspørsmål, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 11 068 000 |  |
| 72 |  | Nedrustning, ikke-spredning og kjernefysisk sikkerhet mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 15 273 000 |  |
| 73 |  | Klima, miljøtiltak og hav mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 12 714 000 |  |
| 74 |  | Forskning, dialog og menneskerettigheter mv. |  |  | 49 550 000 |  | 422 207 000
|  |  | Sum Utenriksformål |  |  |  |  | 7 157 642 000
Forvaltning av utviklingssamarbeidet
140 |  |  | Utenriksdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 676 320 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 135 583 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 35 294 000 |  | 1 847 197 000
141 |  |  | Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad): |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 294 390 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 37 772 000 |  | 332 162 000
144 |  |  | Norsk senter for utvekslingssamarbeid (Norec): |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 54 809 000 |  |
| 70 |  | Utvekslingsordninger, kan overføres |  |  | 133 477 000 |  | 188 286 000
|  |  | Sum Forvaltning av utviklingssamarbeidet |  |  |  |  | 2 367 645 000
Utviklingssamarbeidet
150 |  |  | Humanitær bistand: |  |  |  |  |
| 70 |  | Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres |  |  | 5 178 789 000 |  |
| 71 |  | Verdens matvareprogram (WFP), kan overføres |  |  | 720 000 000 |  |
| 72 |  | FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR) |  |  | 630 000 000 |  | 6 528 789 000
151 |  |  | Fred, sikkerhet og globalt samarbeid: |  |  |  |  |
| 70 |  | Fred og forsoning, kan overføres |  |  | 420 260 000 |  |
| 71 |  | Globale sikkerhetsspørsmål og nedrustning, kan overføres |  |  | 250 060 000 |  |
| 72 |  | Stabilisering av land i krise og konflikt, kan overføres |  |  | 935 829 000 |  |
| 73 |  | FN og globale utfordringer, kan overføres |  |  | 308 138 000 |  |
| 74 |  | Pliktige bidrag til FN-organisasjoner mv., kan overføres |  |  | 365 990 000 |  | 2 280 277 000
152 |  |  | Menneskerettigheter: |  |  |  |  |
| 70 |  | Menneskerettigheter, kan overføres |  |  | 701 617 000 |  |
| 71 |  | FNs høykommissær for menneskerettigheter (OHCHR), kan overføres |  |  | 197 000 000 |  | 898 617 000
159 |  |  | Regionbevilgninger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres |  |  | 702 011 000 |  |
| 71 |  | Europa og Sentral-Asia, kan overføres |  |  | 784 634 000 |  |
| 72 |  | Afghanistan, kan overføres |  |  | 475 241 000 |  |
| 75 |  | Afrika, kan overføres |  |  | 2 627 693 000 |  |
| 76 |  | Asia, kan overføres |  |  | 558 503 000 |  |
| 77 |  | Latin-Amerika og Karibia, kan overføres |  |  | 192 339 000 |  | 5 340 421 000
160 |  |  | Helse: |  |  |  |  |
| 70 |  | Helse, kan overføres |  |  | 3 877 297 000 |  |
| 71 |  | Verdens helseorganisasjon (WHO), kan overføres |  |  | 235 500 000 |  |
| 72 |  | FNs aidsprogram (UNAIDS), kan overføres |  |  | 45 000 000 |  | 4 157 797 000
161 |  |  | Utdanning, forskning og faglig samarbeid: |  |  |  |  |
| 70 |  | Utdanning, kan overføres |  |  | 2 028 798 000 |  |
| 71 |  | Forskning, kan overføres |  |  | 208 846 000 |  |
| 72 |  | Kunnskapsbanken og faglig samarbeid, kan overføres |  |  | 981 214 000 |  | 3 218 858 000
162 |  |  | Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi: |  |  |  |  |
| 70 |  | Næringsutvikling og handel, kan overføres |  |  | 404 936 000 |  |
| 71 |  | Matsikkerhet, fisk og landbruk, kan overføres |  |  | 951 966 000 |  |
| 72 |  | Fornybar energi, kan overføres |  |  | 396 500 000 |  |
| 73 |  | Det internasjonale finansieringsinstituttet (IFC), kan overføres |  |  | 106 700 000 |  |
| 75 |  | Norfund - tapsavsetting |  |  | 438 288 000 |  |
| 76 |  | Norfund klimainvesteringsfond - risikokapital |  |  | 250 000 000 |  |
| 95 |  | Norfund - grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland |  |  | 1 239 864 000 |  |
| 96 |  | Norfund klimainvesteringsfond - kapitalinnskudd |  |  | 750 000 000 |  | 4 538 254 000
163 |  |  | Klima, miljø og hav: |  |  |  |  |
| 70 |  | Miljø og klima, kan overføres |  |  | 1 484 431 000 |  |
| 71 |  | Bærekraftige hav og tiltak mot marin forsøpling, kan overføres |  |  | 156 967 000 |  | 1 641 398 000
164 |  |  | Likestilling: |  |  |  |  |
| 70 |  | Likestilling, kan overføres |  |  | 158 319 000 |  |
| 71 |  | FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women), kan overføres |  |  | 100 300 000 |  |
| 72 |  | FNs befolkningsfond (UNFPA) |  |  | 589 600 000 |  |
| 73 |  | Sårbare grupper, kan overføres |  |  | 637 000 000 |  | 1 485 219 000
170 |  |  | Sivilt samfunn: |  |  |  |  |
| 70 |  | Sivilt samfunn, kan overføres |  |  | 2 181 265 000 |  | 2 181 265 000
171 |  |  | FNs utviklingsarbeid: |  |  |  |  |
| 70 |  | FNs utviklingsprogram (UNDP) |  |  | 364 400 000 |  |
| 71 |  | FNs barnefond (UNICEF) |  |  | 476 600 000 |  |
| 72 |  | FNs fellesfond for bærekraftig utvikling, kan overføres |  |  | 70 000 000 |  |
| 73 |  | Internasjonale rekrutteringer og tilskudd til andre tiltak i FN, kan overføres |  |  | 59 099 000 |  | 970 099 000
172 |  |  | Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette: |  |  |  |  |
| 70 |  | Verdensbanken, kan overføres |  |  | 1 074 350 000 |  |
| 71 |  | Regionale banker og fond, kan overføres |  |  | 932 100 000 |  |
| 72 |  | Strategisk samarbeid, kan overføres |  |  | 90 000 000 |  |
| 73 |  | Gjeldslette, kan overføres |  |  | 396 000 000 |  | 2 492 450 000
179 |  |  | Flyktningtiltak i Norge: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 573 029 000 |  | 573 029 000
|  |  | Sum Utviklingssamarbeidet |  |  |  |  | 36 306 473 000
|  |  | Sum Utenriksdepartementet |  |  |  |  | 48 355 424 000
Kunnskapsdepartementet
Administrasjon
200 |  |  | Kunnskapsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 403 260 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 17 500 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 3 170 000 |  | 423 930 000
201 |  |  | Analyse og kunnskapsgrunnlag: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 261 361 000 |  | 261 361 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 685 291 000
Grunnopplæringen
220 |  |  | Utdanningsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 354 126 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 200 805 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til læremidler mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 74 700 000 |  | 629 631 000
221 |  |  | Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 16 066 000 |  | 16 066 000
222 |  |  | Statlige skoler og fjernundervisningstjenester: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 151 011 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 2 067 000 |  | 153 078 000
224 |  |  | Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre: |  |  |  |  |
| 70 |  | Freds- og menneskerettighetssentre |  |  | 107 460 000 |  |
| 71 |  | Det europeiske Wergelandsenteret |  |  | 11 672 000 |  | 119 132 000
225 |  |  | Tiltak i grunnopplæringen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 23 902 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 114 780 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til landslinjer |  |  | 247 269 000 |  |
| 63 |  | Tilskudd til samisk i grunnopplæringen, kan overføres |  |  | 94 733 000 |  |
| 64 |  | Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge |  |  | 30 705 000 |  |
| 65 |  | Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg, kan overføres |  |  | 128 796 000 |  |
| 66 |  | Tilskudd til skoleturer i forbindelse med handlingsplan mot antisemittisme |  |  | 15 477 000 |  |
| 67 |  | Tilskudd til opplæring i kvensk eller finsk |  |  | 9 154 000 |  |
| 68 |  | Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen |  |  | 310 689 000 |  |
| 69 |  | Tiltak for fullføring av videregående opplæring |  |  | 718 834 000 |  |
| 74 |  | Prosjekttilskudd |  |  | 6 914 000 |  |
| 75 |  | Grunntilskudd |  |  | 104 436 000 |  | 1 805 689 000
226 |  |  | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 1 697 667 000 |  |
| 22 |  | Videreutdanning for lærere og skoleledere |  |  | 1 683 724 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 44 000 000 |  |
| 61 |  | Tilskuddsordning til veiledning for nyutdannede nytilsatte lærere |  |  | 61 919 000 |  |
| 64 |  | Programfinansiering av 0-24-samarbeidet |  |  | 41 583 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til vitensentre |  |  | 94 651 000 |  | 3 623 544 000
227 |  |  | Tilskudd til særskilte skoler: |  |  |  |  |
| 63 |  | Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner |  |  | 44 552 000 |  |
| 78 |  | Tilskudd |  |  | 186 434 000 |  | 230 986 000
228 |  |  | Tilskudd til frittstående skoler mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Frittstående grunnskoler, overslagsbevilgning |  |  | 3 202 439 000 |  |
| 71 |  | Frittstående videregående skoler, overslagsbevilgning |  |  | 1 740 303 000 |  |
| 72 |  | Diverse skoler som gir yrkesrettet opplæring, overslagsbevilgning |  |  | 155 354 000 |  |
| 73 |  | Frittstående grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning |  |  | 109 397 000 |  |
| 74 |  | Frittstående videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning |  |  | 13 335 000 |  |
| 75 |  | Frittstående skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning |  |  | 401 325 000 |  |
| 76 |  | Andre frittstående skoler, overslagsbevilgning |  |  | 60 813 000 |  |
| 77 |  | Den tysk-norske skolen i Oslo, overslagsbevilgning |  |  | 30 309 000 |  |
| 78 |  | Kompletterende undervisning |  |  | 25 416 000 |  |
| 79 |  | Toppidrett |  |  | 79 415 000 |  |
| 81 |  | Elevutveksling til utlandet |  |  | 2 247 000 |  |
| 82 |  | Kapital- og husleietilskudd til friskoler |  |  | 105 504 000 |  |
| 84 |  | Redusert foreldrebetaling i skolefritidsordningen |  |  | 7 200 000 |  | 5 933 057 000
230 |  |  | Statlig spesialpedagogisk støttesystem: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 620 422 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 25 000 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 9 910 000 |  | 655 332 000
|  |  | Sum Grunnopplæringen |  |  |  |  | 13 166 515 000
Barnehager
231 |  |  | Barnehager: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 516 853 000 |  |
| 63 |  | Tilskudd til tiltak for å styrke den norskspråklige utviklingen for minoritetsspråklige barn i barnehage |  |  | 144 549 000 |  |
| 66 |  | Tilskudd til økt barnehagedeltakelse for minoritetsspråklige barn |  |  | 17 342 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til svømming i barnehagene |  |  | 72 233 000 |  | 750 977 000
|  |  | Sum Barnehager |  |  |  |  | 750 977 000
Høyere yrkesfaglig utdanning
240 |  |  | Fagskoler: |  |  |  |  |
| 60 |  | Driftstilskudd til fagskoler |  |  | 1 130 826 000 |  |
| 61 |  | Utviklingsmidler til fagskoler, kan overføres |  |  | 50 701 000 |  | 1 181 527 000
241 |  |  | Felles tiltak for fagskoler: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 22 754 000 |  | 22 754 000
242 |  |  | Norges grønne fagskole - Vea: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 30 853 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 1 338 000 |  | 32 191 000
|  |  | Sum Høyere yrkesfaglig utdanning |  |  |  |  | 1 236 472 000
Kompetansepolitikk og livslang læring
251 |  |  | 22. juli-senteret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 17 695 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 01 |  |  | 10 000 000 |  | 27 695 000
253 |  |  | Folkehøyskoler: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til folkehøyskoler |  |  | 1 039 311 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til Folkehøgskolerådet |  |  | 5 693 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Nordiska folkhögskolan |  |  | 726 000 |  | 1 045 730 000
254 |  |  | Studieforbund mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til studieforbund |  |  | 70 712 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner |  |  | 3 601 000 |  | 74 313 000
256 |  |  | Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 363 046 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 11 931 000 |  | 374 977 000
257 |  |  | Kompetanseprogrammet: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 7 250 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan overføres |  |  | 305 873 000 |  | 313 123 000
258 |  |  | Tiltak for livslang læring: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 148 424 000 |  | 148 424 000
|  |  | Sum Kompetansepolitikk og livslang læring |  |  |  |  | 1 984 262 000
Høyere utdanning og forskning
260 |  |  | Universiteter og høyskoler: |  |  |  |  |
| 50 |  | Statlige universiteter og høyskoler |  |  | 39 396 635 000 |  |
| 70 |  | Private høyskoler |  |  | 2 078 282 000 |  | 41 474 917 000
270 |  |  | Studentvelferd: |  |  |  |  |
| 74 |  | Tilskudd til velferdsarbeid mv. |  |  | 126 588 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres |  |  | 959 158 000 |  | 1 085 746 000
271 |  |  | Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 167 683 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 4 000 000 |  | 171 683 000
272 |  |  | Tiltak for internasjonalisering og høyere utdanning: |  |  |  |  |
| 51 |  | Tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 71 |  |  | 121 062 000 |  |
| 52 |  | Tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 72 |  |  | 319 334 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 51 |  |  | 129 895 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 52 |  |  | 126 817 000 |  | 697 108 000
273 |  |  | Kunnskapssektorens tjenesteleverandør: |  |  |  |  |
| 50 |  | Kunnskapssektorens tjenesteleverandør |  |  | 179 152 000 |  | 179 152 000
274 |  |  | Universitetssenteret på Svalbard: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til Universitetssenteret på Svalbard |  |  | 158 265 000 |  | 158 265 000
275 |  |  | Tiltak for høyere utdanning og forskning: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 143 432 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 82 073 000 |  | 225 505 000
284 |  |  | De nasjonale forskningsetiske komiteene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 19 839 000 |  | 19 839 000
285 |  |  | Norges forskningsråd: |  |  |  |  |
| 52 |  | Langsiktig, grunnleggende forskning |  |  | 1 708 476 000 |  |
| 53 |  | Sektorovergripende og strategiske satsinger |  |  | 1 885 508 000 |  |
| 54 |  | Forskningsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse |  |  | 765 607 000 |  |
| 55 |  | Virksomhetskostnader |  |  | 785 937 000 |  | 5 145 528 000
286 |  |  | Regionale forskningsfond: |  |  |  |  |
| 60 |  | Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning |  |  | 159 012 000 |  | 159 012 000
287 |  |  | Grunnbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter: |  |  |  |  |
| 57 |  | Grunnbevilgninger til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter |  |  | 228 426 000 |  | 228 426 000
288 |  |  | Internasjonale samarbeidstiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 53 307 000 |  |
| 72 |  | Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner |  |  | 299 268 000 |  |
| 73 |  | EUs rammeprogram for forskning og innovasjon |  |  | 3 310 007 000 |  |
| 74 |  | EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett |  |  | 607 032 000 |  |
| 75 |  | UNESCO-kontingent |  |  | 22 556 000 |  |
| 76 |  | UNESCO-formål |  |  | 4 350 000 |  | 4 296 520 000
289 |  |  | Vitenskapelige priser: |  |  |  |  |
| 51 |  | Holbergprisen |  |  | 17 492 000 |  |
| 71 |  | Abelprisen |  |  | 17 011 000 |  |
| 72 |  | Kavliprisen |  |  | 11 635 000 |  | 46 138 000
|  |  | Sum Høyere utdanning og forskning |  |  |  |  | 53 887 839 000
Integrering og mangfold
290 |  |  | Integrerings- og mangfoldsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 305 563 000 |  | 305 563 000
291 |  |  | Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 60 865 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 44 350 000 |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd |  |  | 10 151 000 |  |
| 60 |  | Integreringstilskudd, kan overføres |  |  | 4 953 065 000 |  |
| 61 |  | Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning |  |  | 656 771 000 |  |
| 62 |  | Kommunale innvandrertiltak |  |  | 227 256 000 |  |
| 70 |  | Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging |  |  | 2 418 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner |  |  | 192 095 000 |  |
| 72 |  | Statsautorisasjonsordningen for tolker mv. |  |  | 19 664 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd |  |  | 30 258 000 |  | 6 196 893 000
292 |  |  | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 78 731 000 |  |
| 22 |  | Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere |  |  | 36 219 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere |  |  | 1 008 013 000 |  |
| 61 |  | Kompetansekartlegging i mottak før bosetting |  |  | 602 000 |  | 1 123 565 000
|  |  | Sum Integrering og mangfold |  |  |  |  | 7 626 021 000
|  |  | Sum Kunnskapsdepartementet |  |  |  |  | 79 337 377 000
Kulturdepartementet
Administrasjon
300 |  |  | Kulturdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 181 051 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 1 150 000 |  |
| 78 |  | Tilskudd til priser og konkurranser m.m. |  |  | 10 355 000 |  |
| 79 |  | Til disposisjon |  |  | 11 930 000 |  | 204 486 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 204 486 000
Frivillighetsformål
315 |  |  | Frivillighetsformål: |  |  |  |  |
| 21 |  | Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 6 555 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til frivilligsentraler |  |  | 214 940 000 |  |
| 70 |  | Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner |  |  | 1 750 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til frivillig virksomhet for barn og unge |  |  | 4 080 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til studieforbund m.m. |  |  | 166 260 000 |  |
| 75 |  | Herreløs arv til frivillige organisasjoner |  |  | 16 809 000 |  |
| 78 |  | Frivillighetstiltak |  |  | 29 920 000 |  |
| 82 |  | Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg |  |  | 298 970 000 |  |
| 86 |  | Idrettstiltak |  |  | 64 675 000 |  | 2 552 209 000
|  |  | Sum Frivillighetsformål |  |  |  |  | 2 552 209 000
Kulturformål
320 |  |  | Norsk kulturråd: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 195 716 000 |  |
| 51 |  | Fond for lyd og bilde |  |  | 45 870 000 |  |
| 55 |  | Norsk kulturfond |  |  | 885 771 000 |  |
| 71 |  | Statsstipend |  |  | 7 350 000 |  |
| 72 |  | Kunstnerstipend m.m., kan overføres |  |  | 225 650 000 |  |
| 73 |  | Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning |  |  | 162 457 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til organisasjoner og kompetansesentre m.m. |  |  | 329 150 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til litteraturhus, kunstscener og kompanier m.m. |  |  | 269 760 000 |  | 2 121 724 000
322 |  |  | Bygg og offentlige rom: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 24 116 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 40 082 000 |  |
| 50 |  | Kunst i offentlige rom |  |  | 11 750 000 |  |
| 70 |  | Nasjonale kulturbygg, kan overføres |  |  | 543 600 000 |  | 619 548 000
323 |  |  | Musikk og scenekunst: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 98 914 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 64 458 000 |  |
| 22 |  | Forsvarets musikk |  |  | 51 215 000 |  |
| 60 |  | Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge |  |  | 23 145 000 |  |
| 70 |  | Musikk- og scenekunstinstitusjoner |  |  | 2 594 370 000 |  | 2 832 102 000
325 |  |  | Allmenne kulturformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 74 998 000 |  |
| 21 |  | Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 23 762 000 |  |
| 52 |  | Norges forskningsråd |  |  | 14 770 000 |  |
| 71 |  | Kultur som næring |  |  | 60 938 000 |  |
| 72 |  | Kultursamarbeid i nordområdene |  |  | 12 960 000 |  |
| 73 |  | Bodø - Europeisk kulturhovedstad 2024 |  |  | 34 000 000 |  |
| 75 |  | EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres |  |  | 95 080 000 |  |
| 78 |  | Barne- og ungdomstiltak |  |  | 69 250 000 |  |
| 82 |  | Nobels Fredssenter |  |  | 34 320 000 |  |
| 86 |  | Talentutvikling |  |  | 55 235 000 |  | 475 313 000
326 |  |  | Språk- og bibliotekformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 762 171 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 16 746 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 54 827 000 |  |
| 73 |  | Språkorganisasjoner |  |  | 36 780 000 |  |
| 74 |  | Det Norske Samlaget |  |  | 21 435 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til ordboksarbeid |  |  | 14 370 000 |  |
| 80 |  | Tilskudd til tiltak under Nasjonalbiblioteket |  |  | 90 000 000 |  | 996 329 000
327 |  |  | Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 76 856 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 4 297 000 |  |
| 70 |  | Utenlandske krigsgraver i Norge |  |  | 3 975 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til regionale pilegrimssentre |  |  | 8 385 000 |  | 93 513 000
328 |  |  | Museer m.m.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Det nasjonale museumsnettverket |  |  | 2 266 555 000 |  |
| 78 |  | Andre museums- og kulturverntiltak |  |  | 83 380 000 |  | 2 349 935 000
329 |  |  | Arkivformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 414 221 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 4 843 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 62 460 000 |  |
| 78 |  | Arkivtiltak |  |  | 9 335 000 |  | 490 859 000
|  |  | Sum Kulturformål |  |  |  |  | 9 979 323 000
Medieformål m.m.
334 |  |  | Film- og dataspillformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 124 606 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 6 818 000 |  |
| 50 |  | Filmfondet |  |  | 581 900 000 |  |
| 72 |  | Insentivordningen for film- og serieproduksjoner, kan overføres |  |  | 38 360 000 |  |
| 73 |  | Regionale filmvirksomheter, kan overføres |  |  | 109 640 000 |  |
| 75 |  | Internasjonale film- og medieavtaler, kan overføres |  |  | 19 485 000 |  |
| 78 |  | Film- og dataspilltiltak |  |  | 25 860 000 |  | 906 669 000
335 |  |  | Medieformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 58 392 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 2 146 000 |  |
| 70 |  | Kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting |  |  | 135 000 000 |  |
| 71 |  | Mediestøtte |  |  | 443 075 000 |  |
| 73 |  | Medietiltak |  |  | 24 600 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres |  |  | 21 600 000 |  |
| 79 |  | Norsk rikskringkasting AS - NRK |  |  | 6 721 680 000 |  | 7 406 493 000
337 |  |  | Kompensasjons- og vederlagsordninger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Kompensasjon for kopiering til privat bruk |  |  | 53 000 000 |  |
| 71 |  | Vederlagsordninger, kan overføres |  |  | 237 905 000 |  | 290 905 000
339 |  |  | Pengespill, lotterier og stiftelser: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 92 369 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 6 120 000 |  | 98 489 000
|  |  | Sum Medieformål m.m. |  |  |  |  | 8 702 556 000
Likestilling og ikke-diskriminering
350 |  |  | Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 25 095 000 |  | 25 095 000
351 |  |  | Likestilling og ikke-diskriminering: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 14 354 000 |  |
| 70 |  | Likestilling mellom kjønn |  |  | 45 530 000 |  |
| 72 |  | Lesbiske, homofile, bifile, transpersoner og interkjønn |  |  | 20 095 000 |  |
| 73 |  | Likestillingssentre |  |  | 16 430 000 |  | 96 409 000
352 |  |  | Nedsatt funksjonsevne: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71 |  |  | 20 897 000 |  |
| 70 |  | Funksjonshemmedes organisasjoner |  |  | 245 550 000 |  |
| 71 |  | Universell utforming og økt tilgjengelighet, kan nyttes under post 21 |  |  | 31 175 000 |  |
| 72 |  | Funksjonshemmedes levekår og livskvalitet |  |  | 25 290 000 |  | 322 912 000
353 |  |  | Likestillings- og diskrimineringsombudet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Basisbevilgning |  |  | 49 080 000 |  | 49 080 000
|  |  | Sum Likestilling og ikke-diskriminering |  |  |  |  | 493 496 000
|  |  | Sum Kulturdepartementet |  |  |  |  | 21 932 070 000
Justis- og beredskapsdepartementet
Administrasjon
400 |  |  | Justis- og beredskapsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 495 364 000 |  |
| 23 |  | Spesielle driftsutgifter, forskning, evaluering og kunnskapsinnhenting, kan overføres |  |  | 48 582 000 |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd |  |  | 48 732 000 |  |
| 70 |  | Overføringer til private |  |  | 18 463 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner |  |  | 17 364 000 |  | 628 505 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 628 505 000
Rettsvesen
410 |  |  | Domstolene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 01 |  |  | 2 861 173 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 88 110 000 |  |
| 22 |  | Vernesaker/sideutgifter, jordskiftedomstoler, kan overføres |  |  | 2 777 000 |  | 2 952 060 000
414 |  |  | Forliksråd og andre domsutgifter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 269 931 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 38 388 000 |  | 308 319 000
|  |  | Sum Rettsvesen |  |  |  |  | 3 260 379 000
Straffegjennomføring og konfliktråd
430 |  |  | Kriminalomsorgen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 4 994 871 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under kap. 430, post 1 |  |  | 103 884 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 38 715 000 |  |
| 60 |  | Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres |  |  | 100 441 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 36 234 000 |  | 5 274 145 000
432 |  |  | Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 202 638 000 |  | 202 638 000
433 |  |  | Konfliktråd: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 141 094 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til kommuner, kan overføres |  |  | 10 531 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 25 622 000 |  | 177 247 000
|  |  | Sum Straffegjennomføring og konfliktråd |  |  |  |  | 5 654 030 000
Politi og påtalemyndighet
440 |  |  | Politiet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 20 670 067 000 |  |
| 22 |  | Søk etter antatt omkomne, kan overføres |  |  | 9 882 000 |  |
| 23 |  | Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål |  |  | 33 905 000 |  |
| 25 |  | Variable utgifter ved ankomst, mottak og retur i politiets utlendingsforvaltning |  |  | 132 357 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 134 251 000 |  |
| 48 |  | Tildeling fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger, kan overføres |  |  | 11 000 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 50 956 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd Norsk rettsmuseum |  |  | 7 403 000 |  |
| 73 |  | Internasjonale forpliktelser, mv., kan overføres |  |  | 589 792 000 |  | 21 639 613 000
442 |  |  | Politihøgskolen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 633 998 000 |  | 633 998 000
444 |  |  | Politiets sikkerhetstjeneste (PST): |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 214 594 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 94 000 000 |  | 1 308 594 000
445 |  |  | Den høyere påtalemyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 313 104 000 |  | 313 104 000
446 |  |  | Den militære påtalemyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 9 169 000 |  | 9 169 000
448 |  |  | Grensekommissæren: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 5 987 000 |  | 5 987 000
|  |  | Sum Politi og påtalemyndighet |  |  |  |  | 23 910 465 000
Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap
451 |  |  | Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 997 539 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 24 299 000 |  |
| 22 |  | Spesielle driftsutgifter - Nødnett, kan overføres |  |  | 515 487 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 93 544 000 |  |
| 70 |  | Overføringer til private |  |  | 7 077 000 |  | 1 637 946 000
452 |  |  | Sentral krisehåndtering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 27 578 000 |  | 27 578 000
453 |  |  | Sivil klareringsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 47 330 000 |  | 47 330 000
454 |  |  | Redningshelikoptertjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 746 769 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 2 588 546 000 |  | 3 335 315 000
455 |  |  | Redningstjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 121 530 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 30 327 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 6 394 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten |  |  | 60 904 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester |  |  | 124 255 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til Redningsselskapet |  |  | 128 043 000 |  | 471 453 000
457 |  |  | Nasjonal sikkerhetsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 361 645 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 20 480 000 |  | 382 125 000
|  |  | Sum Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap |  |  |  |  | 5 901 747 000
Andre virksomheter
460 |  |  | Spesialenheten for politisaker: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 55 882 000 |  | 55 882 000
466 |  |  | Særskilte straffesaksutgifter m.m.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 221 593 000 |  | 1 221 593 000
467 |  |  | Norsk Lovtidend: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 9 264 000 |  | 9 264 000
468 |  |  | Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 19 487 000 |  | 19 487 000
469 |  |  | Vergemålsordningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 263 959 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 117 365 000 |  | 381 324 000
|  |  | Sum Andre virksomheter |  |  |  |  | 1 687 550 000
Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m.
470 |  |  | Fri rettshjelp: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 586 355 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak |  |  | 58 065 000 |  | 644 420 000
471 |  |  | Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning: |  |  |  |  |
| 71 |  | Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning |  |  | 119 798 000 |  |
| 72 |  | Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning |  |  | 67 129 000 |  |
| 73 |  | Stortingets rettferdsvederlagsordning |  |  | 29 245 000 |  | 216 172 000
473 |  |  | Statens sivilrettsforvaltning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 77 945 000 |  |
| 70 |  | Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning |  |  | 402 912 000 |  | 480 857 000
475 |  |  | Bobehandling: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 159 910 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 8 195 000 |  | 168 105 000
|  |  | Sum Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m. |  |  |  |  | 1 509 554 000
Svalbardbudsjettet m.m.
480 |  |  | Svalbardbudsjettet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilskudd |  |  | 409 456 000 |  | 409 456 000
481 |  |  | Samfunnet Jan Mayen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 57 103 000 |  | 57 103 000
|  |  | Sum Svalbardbudsjettet m.m. |  |  |  |  | 466 559 000
Beskyttelse og innvandring
490 |  |  | Utlendingsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 130 522 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, asylmottak |  |  | 515 307 000 |  |
| 22 |  | Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse |  |  | 18 735 000 |  |
| 23 |  | Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres |  |  | 6 500 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 119 821 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til vertskommuner for asylmottak |  |  | 144 639 000 |  |
| 70 |  | Stønader til beboere i asylmottak |  |  | 49 832 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i asylmottak, og veiledning for au pairer |  |  | 8 700 000 |  |
| 72 |  | Assistert retur og reintegrering i hjemlandet |  |  | 29 336 000 |  |
| 73 |  | Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak, kan nyttes under kap. 291, post 60 |  |  | 28 078 000 |  |
| 74 |  | Internasjonale forpliktelser, kontingenter mv., kan overføres |  |  | 49 565 000 |  |
| 75 |  | Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres |  |  | 39 558 000 |  |
| 76 |  | Internasjonalt migrasjonsarbeid, kan overføres |  |  | 22 000 000 |  | 2 162 593 000
491 |  |  | Utlendingsnemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 |  |  | 269 737 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling, kan nyttes under post 1 |  |  | 13 154 000 |  | 282 891 000
|  |  | Sum Beskyttelse og innvandring |  |  |  |  | 2 445 484 000
|  |  | Sum Justis- og beredskapsdepartementet |  |  |  |  | 45 464 273 000
Kommunal- og moderniseringsdepartementet
Administrasjon
500 |  |  | Kommunal- og moderniseringsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 431 934 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 94 056 000 |  |
| 23 |  | Husleie for fellesarealer m.m. |  |  | 120 801 000 |  |
| 25 |  | Nytt regjeringskvartal, kan overføres |  |  | 4 184 000 |  |
| 27 |  | Sak- og arkivløsning, kan overføres |  |  | 39 933 000 |  |
| 50 |  | Forskningsprogrammer |  |  | 60 103 000 |  |
| 70 |  | Diverse formål, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 4 420 000 |  | 755 431 000
502 |  |  | Tariffavtalte avsetninger mv.: |  |  |  |  |
| 71 |  | Opplæring og utvikling av tillitsvalgte |  |  | 208 700 000 |  |
| 72 |  | Pensjonskostnader tjenestemannsorganisasjonene |  |  | 31 000 000 |  | 239 700 000
505 |  |  | Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 36 000 000 |  |
| 70 |  | Tap/avskrivninger |  |  | 2 000 000 |  |
| 90 |  | Utlån, overslagsbevilgning |  |  | 11 400 000 000 |  | 11 438 000 000
506 |  |  | Yrkesskadeforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 90 000 000 |  | 90 000 000
507 |  |  | Gruppelivsforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 187 000 000 |  | 187 000 000
510 |  |  | Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 682 966 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 69 843 000 |  |
| 22 |  | Fellesutgifter |  |  | 139 100 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 22 193 000 |  |
| 46 |  | Sikringsanlegg og sperresystemer, kan overføres |  |  | 11 742 000 |  | 925 844 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 13 635 975 000
Statsforvalterne
525 |  |  | Statsforvalterne: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 925 329 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 179 946 000 |  | 2 105 275 000
|  |  | Sum Statsforvalterne |  |  |  |  | 2 105 275 000
Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning
530 |  |  | Byggeprosjekter utenfor husleieordningen: |  |  |  |  |
| 30 |  | Prosjektering av bygg, kan overføres |  |  | 336 000 000 |  |
| 31 |  | Igangsetting av byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 450 000 000 |  |
| 33 |  | Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 1 281 600 000 |  |
| 36 |  | Kunstnerisk utsmykking, kan overføres |  |  | 33 400 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 228 600 000 |  | 2 329 600 000
531 |  |  | Eiendommer til kongelige formål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 29 593 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 38 533 000 |  | 68 126 000
533 |  |  | Eiendommer utenfor husleieordningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 22 662 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 213 500 000 |  | 236 162 000
|  |  | Sum Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning |  |  |  |  | 2 633 888 000
Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk
540 |  |  | Digitaliseringsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 134 933 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 42 170 000 |  |
| 22 |  | Bruk av nasjonale fellesløsninger |  |  | 212 100 000 |  |
| 23 |  | Utvikling og forvaltning av nasjonale fellesløsninger, kan overføres |  |  | 326 449 000 |  |
| 25 |  | Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter, kan overføres |  |  | 151 166 000 |  |
| 26 |  | StimuLab, kan overføres |  |  | 21 032 000 |  |
| 27 |  | Tilsyn for universell utforming av ikt, kan overføres |  |  | 26 000 000 |  |
| 29 |  | Tjenesteeierfinansiert drift av Altinn, kan overføres |  |  | 126 000 000 |  |
| 71 |  | IT-standardisering |  |  | 859 000 |  | 1 040 709 000
541 |  |  | IT- og ekompolitikk: |  |  |  |  |
| 22 |  | Utvikling, gjennomføring og samordning av IT- og ekompolitikken, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 22 007 000 |  |
| 50 |  | Forskningsprogrammer |  |  | 152 302 000 |  |
| 60 |  | Bredbåndsutbygging |  |  | 204 648 000 |  |
| 70 |  | Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, kan nyttes under post 22 |  |  | 43 656 000 |  |
| 71 |  | StartOff |  |  | 5 000 000 |  | 427 613 000
542 |  |  | Internasjonalt samarbeid: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 4 851 000 |  |
| 70 |  | Internasjonale program, kan overføres |  |  | 238 178 000 |  | 243 029 000
543 |  |  | Nasjonal kommunikasjonsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan overføres |  |  | 237 852 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 15 301 000 |  |
| 70 |  | Telesikkerhet og -beredskap, kan overføres |  |  | 153 510 000 |  |
| 71 |  | Funksjonell internettilgang og telefontjeneste til alle, kan overføres |  |  | 10 000 000 |  | 416 663 000
|  |  | Sum Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk |  |  |  |  | 2 128 014 000
Personvern
545 |  |  | Datatilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 69 830 000 |  | 69 830 000
546 |  |  | Personvernnemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 2 634 000 |  | 2 634 000
|  |  | Sum Personvern |  |  |  |  | 72 464 000
Distrikts- og regionalpolitikk
553 |  |  | Regional- og distriktsutvikling: |  |  |  |  |
| 61 |  | Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling |  |  | 717 170 000 |  |
| 62 |  | Kompetansepiloter, kan overføres |  |  | 17 360 000 |  |
| 63 |  | Interreg og Arktis 2030 |  |  | 91 266 000 |  |
| 65 |  | Omstilling |  |  | 93 214 000 |  |
| 69 |  | Mobilisering til forskningsbasert innovasjon |  |  | 57 000 000 |  |
| 74 |  | Klynger og innovasjon |  |  | 71 665 000 |  |
| 76 |  | Nordisk og europeisk samarbeid, kan overføres |  |  | 10 858 000 |  | 1 058 533 000
554 |  |  | Kompetansesenter for distriktsutvikling: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 33 532 000 |  |
| 73 |  | Merkur, kan overføres |  |  | 61 310 000 |  | 94 842 000
|  |  | Sum Distrikts- og regionalpolitikk |  |  |  |  | 1 153 375 000
Samiske formål
560 |  |  | Samiske formål: |  |  |  |  |
| 50 |  | Samisk språk, kultur og samfunnsliv |  |  | 559 645 000 |  |
| 51 |  | Divvun |  |  | 7 780 000 |  |
| 55 |  | Samisk høgskole |  |  | 5 616 000 |  | 573 041 000
563 |  |  | Internasjonalt reindriftssenter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 6 351 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 2 921 000 |  | 9 272 000
|  |  | Sum Samiske formål |  |  |  |  | 582 313 000
Nasjonale minoriteter
567 |  |  | Nasjonale minoriteter: |  |  |  |  |
| 60 |  | Romer, kan overføres |  |  | 6 526 000 |  |
| 70 |  | Nasjonale minoriteter |  |  | 8 197 000 |  |
| 72 |  | Det Mosaiske Trossamfund |  |  | 10 726 000 |  |
| 73 |  | Kvensk språk og kultur |  |  | 11 118 000 |  |
| 74 |  | Kultur- og ressurssenter for norske romer |  |  | 17 086 000 |  |
| 75 |  | Romanifolket/taterne, kan overføres |  |  | 5 323 000 |  | 58 976 000
|  |  | Sum Nasjonale minoriteter |  |  |  |  | 58 976 000
Kommunesektoren mv.
571 |  |  | Rammetilskudd til kommuner: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 25 450 000 |  |
| 60 |  | Innbyggertilskudd |  |  | 144 268 487 000 |  |
| 61 |  | Distriktstilskudd Sør-Norge |  |  | 808 128 000 |  |
| 62 |  | Distriktstilskudd Nord-Norge |  |  | 2 253 346 000 |  |
| 64 |  | Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 572, post 64 |  |  | 990 000 000 |  |
| 65 |  | Regionsentertilskudd |  |  | 203 375 000 |  |
| 66 |  | Veksttilskudd |  |  | 145 756 000 |  |
| 67 |  | Storbytilskudd |  |  | 608 665 000 |  | 149 303 207 000
572 |  |  | Rammetilskudd til fylkeskommuner: |  |  |  |  |
| 60 |  | Innbyggertilskudd |  |  | 38 990 254 000 |  |
| 62 |  | Nord-Norge-tilskudd |  |  | 710 577 000 |  |
| 64 |  | Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 571, post 64 |  |  | 382 000 000 |  | 40 082 831 000
573 |  |  | Kommunestruktur: |  |  |  |  |
| 60 |  | Kommunesammenslåing |  |  | 54 583 000 |  | 54 583 000
575 |  |  | Ressurskrevende tjenester: |  |  |  |  |
| 60 |  | Toppfinansieringsordning, overslagsbevilgning |  |  | 11 802 348 000 |  |
| 61 |  | Tilleggskompensasjon |  |  | 55 000 000 |  | 11 857 348 000
577 |  |  | Tilskudd til de politiske partier: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 8 856 000 |  |
| 70 |  | Sentrale organisasjoner |  |  | 291 821 000 |  |
| 71 |  | Kommunale organisasjoner |  |  | 34 667 000 |  |
| 73 |  | Fylkesorganisasjoner |  |  | 75 751 000 |  |
| 75 |  | Fylkesungdomsorganisasjoner |  |  | 22 501 000 |  |
| 76 |  | Sentrale ungdomsorganisasjoner |  |  | 8 698 000 |  | 442 294 000
578 |  |  | Valgdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 57 894 000 |  | 57 894 000
|  |  | Sum Kommunesektoren mv. |  |  |  |  | 201 798 157 000
Bolig, bomiljø og bygg
581 |  |  | Bolig- og bomiljøtiltak: |  |  |  |  |
| 70 |  | Bostøtte, overslagsbevilgning |  |  | 3 128 588 000 |  |
| 76 |  | Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller, kan overføres |  |  | 146 101 000 |  |
| 78 |  | Boligsosiale tiltak, kan overføres |  |  | 3 778 000 |  |
| 79 |  | Heis og tilstandsvurdering, kan overføres |  |  | 40 582 000 |  | 3 319 049 000
585 |  |  | Husleietvistutvalget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 36 985 000 |  | 36 985 000
587 |  |  | Direktoratet for byggkvalitet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 105 363 000 |  |
| 22 |  | Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling, kan overføres |  |  | 44 943 000 |  | 150 306 000
|  |  | Sum Bolig, bomiljø og bygg |  |  |  |  | 3 506 340 000
Planlegging, byutvikling og geodata
590 |  |  | Planlegging og byutvikling: |  |  |  |  |
| 65 |  | Områdesatsing i byer, kan overføres |  |  | 66 890 000 |  |
| 71 |  | DOGA |  |  | 49 001 000 |  |
| 72 |  | Bolig- og områdeutvikling i byer, kan overføres |  |  | 20 502 000 |  |
| 81 |  | Kompetansetiltak, kan overføres |  |  | 7 090 000 |  | 143 483 000
595 |  |  | Statens kartverk: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 og 45 |  |  | 894 663 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 01 og 45 |  |  | 255 793 000 |  |
| 30 |  | Geodesiobservatoriet, kan overføres |  |  | 27 201 000 |  | 1 177 657 000
|  |  | Sum Planlegging, byutvikling og geodata |  |  |  |  | 1 321 140 000
|  |  | Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet |  |  |  |  | 228 995 917 000
Arbeids- og sosialdepartementet
Administrasjon
600 |  |  | Arbeids- og sosialdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 228 595 000 |  | 228 595 000
601 |  |  | Utredningsvirksomhet, forskning mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 64 070 000 |  |
| 22 |  | Kunnskapsutvikling i IA-avtalen mv., kan overføres |  |  | 29 160 000 |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd |  |  | 176 175 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 60 375 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til bransjeprogrammer under IA-avtalen mv., kan overføres |  |  | 70 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Senter for seniorpolitikk |  |  | 17 700 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til trygderettslig/EØS-rettslig forskning og kompetanseutvikling |  |  | 5 130 000 |  | 422 610 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 651 205 000
Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken
604 |  |  | Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 45 |  |  | 148 130 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 167 870 000 |  | 316 000 000
605 |  |  | Arbeids- og velferdsetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 12 371 300 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 35 830 000 |  |
| 22 |  | Forsknings- og utredningsaktiviteter |  |  | 61 405 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 354 470 000 |  | 12 823 005 000
606 |  |  | Trygderetten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 102 790 000 |  | 102 790 000
|  |  | Sum Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken |  |  |  |  | 13 241 795 000
Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse
611 |  |  | Pensjoner av statskassen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 16 800 000 |  | 16 800 000
612 |  |  | Tilskudd til Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 8 979 246 000 |  |
| 22 |  | Sluttoppgjør, overslagsbevilgning |  |  | -69 000 000 |  |
| 70 |  | For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning |  |  | 179 000 000 |  | 9 089 246 000
613 |  |  | Arbeidsgiveravgift til folketrygden: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 1 000 000 |  |
| 70 |  | For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning |  |  | 4 000 000 |  | 5 000 000
|  |  | Sum Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse |  |  |  |  | 9 111 046 000
Tiltak for bedrede levekår mv.
621 |  |  | Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 88 210 000 |  |
| 63 |  | Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres |  |  | 156 040 000 |  |
| 70 |  | Frivillig arbeid, kan overføres |  |  | 133 620 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv. |  |  | 14 930 000 |  | 392 800 000
|  |  | Sum Tiltak for bedrede levekår mv. |  |  |  |  | 392 800 000
Arbeidsmarked
634 |  |  | Arbeidsmarkedstiltak: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 456 175 000 |  |
| 21 |  | Forsøk med tilrettelagt videregående opplæring, kan overføres |  |  | 32 600 000 |  |
| 76 |  | Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres |  |  | 7 499 235 000 |  |
| 77 |  | Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres |  |  | 1 770 695 000 |  |
| 78 |  | Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser |  |  | 77 435 000 |  |
| 79 |  | Funksjonsassistanse i arbeidslivet |  |  | 74 750 000 |  | 9 910 890 000
635 |  |  | Ventelønn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 2 700 000 |  | 2 700 000
|  |  | Sum Arbeidsmarked |  |  |  |  | 9 913 590 000
Arbeidsmiljø og sikkerhet
640 |  |  | Arbeidstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 754 050 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud |  |  | 16 800 000 |  | 770 850 000
642 |  |  | Petroleumstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 |  |  | 317 445 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 31 610 000 |  | 349 055 000
643 |  |  | Statens arbeidsmiljøinstitutt: |  |  |  |  |
| 50 |  | Statstilskudd |  |  | 160 100 000 |  | 160 100 000
646 |  |  | Pionerdykkere i Nordsjøen: |  |  |  |  |
| 72 |  | Tilskudd, kan overføres |  |  | 3 085 000 |  | 3 085 000
648 |  |  | Arbeidsretten, Riksmekleren mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 22 460 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1 |  |  | 555 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til faglig utvikling |  |  | 2 000 000 |  | 25 015 000
|  |  | Sum Arbeidsmiljø og sikkerhet |  |  |  |  | 1 308 105 000
Kontantytelser
660 |  |  | Krigspensjon: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, militære, overslagsbevilgning |  |  | 32 000 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning |  |  | 97 000 000 |  | 129 000 000
664 |  |  | Pensjonstrygden for sjømenn: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 25 900 000 |  | 25 900 000
665 |  |  | Pensjonstrygden for fiskere: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 35 500 000 |  | 35 500 000
666 |  |  | Avtalefestet pensjon (AFP): |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 3 310 000 000 |  | 3 310 000 000
667 |  |  | Supplerende stønad til personer over 67 år: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 400 000 000 |  | 400 000 000
|  |  | Sum Kontantytelser |  |  |  |  | 3 900 400 000
|  |  | Sum Arbeids- og sosialdepartementet |  |  |  |  | 38 518 941 000
Helse- og omsorgsdepartementet
Helse- og omsorgsdepartementet mv.
700 |  |  | Helse- og omsorgsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 250 803 000 |  | 250 803 000
701 |  |  | E-helse, helseregistre mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 593 274 000 |  |
| 70 |  | Norsk Helsenett SF |  |  | 90 896 000 |  |
| 71 |  | Medisinske kvalitetsregistre |  |  | 39 493 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til e-helse i kommunal sektor, kan overføres |  |  | 231 400 000 |  | 955 063 000
702 |  |  | Beredskap: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 28 257 000 |  |
| 22 |  | Beredskapslagring legemidler og smittevernsutstyr, kan overføres, kan nyttes under post 71 |  |  | 150 000 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 4 237 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til beredskapslagring legemidler og smittevernutstyr, kan nyttes under post 22 |  |  | 300 000 000 |  | 482 494 000
703 |  |  | Internasjonalt samarbeid: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 5 998 000 |  |
| 71 |  | Internasjonale organisasjoner |  |  | 259 917 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Verdens helseorganisasjon (WHO) |  |  | 20 520 000 |  | 286 435 000
704 |  |  | Norsk helsearkiv: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 65 884 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 8 945 000 |  | 74 829 000
708 |  |  | Eldreombudet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 10 722 000 |  | 10 722 000
709 |  |  | Pasient- og brukerombud: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 75 321 000 |  | 75 321 000
|  |  | Sum Helse- og omsorgsdepartementet mv. |  |  |  |  | 2 135 667 000
Folkehelse mv.
710 |  |  | Vaksiner mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 267 509 000 |  |
| 22 |  | Salgs- og beredskapsprodukter m.m. |  |  | 148 077 000 |  |
| 23 |  | Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19, kan overføres |  |  | 3 200 000 000 |  | 3 615 586 000
712 |  |  | Bioteknologirådet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 12 073 000 |  | 12 073 000
714 |  |  | Folkehelse: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79 |  |  | 127 273 000 |  |
| 60 |  | Kommunale tiltak, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 96 948 000 |  |
| 70 |  | Rusmiddeltiltak mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 179 747 000 |  |
| 74 |  | Skolefrukt mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 21 050 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 87 603 000 |  | 512 621 000
717 |  |  | Legemiddeltiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 11 920 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 63 551 000 |  | 75 471 000
|  |  | Sum Folkehelse mv. |  |  |  |  | 4 215 751 000
Spesialisthelsetjenester
732 |  |  | Regionale helseforetak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 19 116 000 |  |
| 70 |  | Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75 |  |  | 1 318 200 000 |  |
| 71 |  | Resultatbasert finansiering, kan overføres |  |  | 590 302 000 |  |
| 72 |  | Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres |  |  | 61 150 281 000 |  |
| 73 |  | Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres |  |  | 21 660 130 000 |  |
| 74 |  | Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres |  |  | 16 222 142 000 |  |
| 75 |  | Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres |  |  | 14 387 364 000 |  |
| 76 |  | Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning |  |  | 42 834 166 000 |  |
| 77 |  | Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning |  |  | 3 428 675 000 |  |
| 78 |  | Forskning og nasjonale kompetansetjenester, kan overføres |  |  | 1 347 102 000 |  |
| 80 |  | Kompensasjon for merverdiavgift, overslagsbevilgning |  |  | 8 181 634 000 |  |
| 81 |  | Protonsenter, kan overføres |  |  | 181 000 000 |  |
| 82 |  | Investeringslån, kan overføres |  |  | 7 260 350 000 |  |
| 83 |  | Byggelånsrenter, overslagsbevilgning |  |  | 460 000 000 |  |
| 86 |  | Driftskreditter |  |  | 2 859 000 000 |  | 181 899 462 000
733 |  |  | Habilitering og rehabilitering: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79 |  |  | 12 911 000 |  |
| 70 |  | Behandlingsreiser til utlandet |  |  | 140 596 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 3 419 000 |  | 156 926 000
734 |  |  | Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 82 763 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 56 587 000 |  |
| 70 |  | Hjemhenting ved alvorlig psykisk lidelse mv. |  |  | 3 042 000 |  |
| 71 |  | Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede |  |  | 160 272 000 |  |
| 72 |  | Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus |  |  | 13 448 000 |  | 316 112 000
737 |  |  | Historiske pensjonskostnader: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 83 112 000 |  | 83 112 000
|  |  | Sum Spesialisthelsetjenester |  |  |  |  | 182 455 612 000
Sentral helseforvaltning
740 |  |  | Helsedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 236 106 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 41 714 000 |  |
| 60 |  | Gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger |  |  | 89 415 000 |  |
| 70 |  | Helsetjenester i annet EØS-land |  |  | 70 851 000 |  | 1 438 086 000
741 |  |  | Norsk pasientskadeerstatning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 227 121 000 |  |
| 70 |  | Advokatutgifter |  |  | 50 067 000 |  |
| 71 |  | Særskilte tilskudd |  |  | 21 848 000 |  | 299 036 000
742 |  |  | Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 165 262 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 15 658 000 |  | 180 920 000
744 |  |  | Direktoratet for e-helse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 183 985 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 135 463 000 |  | 319 448 000
745 |  |  | Folkehelseinstituttet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 291 400 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 154 032 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 13 463 000 |  | 1 458 895 000
746 |  |  | Statens legemiddelverk: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 356 302 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 32 261 000 |  | 388 563 000
747 |  |  | Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 121 863 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 16 642 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 4 849 000 |  | 143 354 000
748 |  |  | Statens helsetilsyn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 168 619 000 |  | 168 619 000
749 |  |  | Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 41 381 000 |  | 41 381 000
|  |  | Sum Sentral helseforvaltning |  |  |  |  | 4 438 302 000
Helse- og omsorgstjenester i kommunene
761 |  |  | Omsorgstjeneste: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79 |  |  | 223 249 000 |  |
| 60 |  | Kommunale kompetansetiltak, kan overføres |  |  | 9 514 000 |  |
| 61 |  | Vertskommuner |  |  | 903 016 000 |  |
| 62 |  | Investeringstilskudd til trygghetsboliger, kan overføres |  |  | 5 700 000 |  |
| 63 |  | Investeringstilskudd - rehabilitering, kan overføres, kan nyttes under post 69 |  |  | 2 268 732 000 |  |
| 64 |  | Kompensasjon for renter og avdrag |  |  | 805 400 000 |  |
| 65 |  | Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene, overslagsbevilgning |  |  | 120 365 000 |  |
| 67 |  | Utviklingstiltak |  |  | 86 542 000 |  |
| 68 |  | Kompetanse og innovasjon |  |  | 390 900 000 |  |
| 69 |  | Investeringstilskudd - netto tilvekst, kan overføres |  |  | 1 015 685 000 |  |
| 71 |  | Frivillig arbeid mv. |  |  | 20 026 000 |  |
| 72 |  | Landsbystiftelsen |  |  | 88 075 000 |  |
| 73 |  | Særlige omsorgsbehov |  |  | 105 284 000 |  |
| 75 |  | Andre kompetansetiltak |  |  | 11 707 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 136 019 000 |  | 6 190 214 000
762 |  |  | Primærhelsetjeneste: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 174 953 000 |  |
| 60 |  | Forebyggende helsetjenester |  |  | 413 078 000 |  |
| 61 |  | Fengselshelsetjeneste |  |  | 193 876 000 |  |
| 63 |  | Allmennlegetjenester |  |  | 344 855 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 70 062 000 |  |
| 73 |  | Seksuell helse, kan overføres |  |  | 61 538 000 |  |
| 74 |  | Stiftelsen Amathea |  |  | 26 712 000 |  | 1 285 074 000
765 |  |  | Psykisk helse, rus og vold: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72 |  |  | 210 357 000 |  |
| 60 |  | Kommunale tjenester, kan overføres |  |  | 296 904 000 |  |
| 62 |  | Rusarbeid, kan overføres |  |  | 412 874 000 |  |
| 71 |  | Brukere og pårørende, kan overføres |  |  | 184 258 000 |  |
| 72 |  | Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 491 705 000 |  |
| 73 |  | Utviklingstiltak mv. |  |  | 180 773 000 |  |
| 74 |  | Kompetansesentre, kan overføres |  |  | 318 135 000 |  |
| 75 |  | Vold og traumatisk stress, kan overføres |  |  | 257 083 000 |  | 2 352 089 000
769 |  |  | Utredningsvirksomhet mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 13 078 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 3 695 000 |  | 16 773 000
|  |  | Sum Helse- og omsorgstjenester i kommunene |  |  |  |  | 9 844 150 000
Tannhelse
770 |  |  | Tannhelsetjenester: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 41 075 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 391 579 000 |  | 432 654 000
|  |  | Sum Tannhelse |  |  |  |  | 432 654 000
Kunnskap og kompetanse
780 |  |  | Forskning: |  |  |  |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd mv. |  |  | 370 562 000 |  | 370 562 000
781 |  |  | Forsøk og utvikling mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79 |  |  | 44 211 000 |  |
| 79 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 84 621 000 |  | 128 832 000
783 |  |  | Personell: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79 |  |  | 64 977 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til kommuner |  |  | 193 338 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 28 337 000 |  | 286 652 000
|  |  | Sum Kunnskap og kompetanse |  |  |  |  | 786 046 000
|  |  | Sum Helse- og omsorgsdepartementet |  |  |  |  | 204 308 182 000
Barne- og familiedepartementet
Administrasjon
800 |  |  | Barne- og familiedepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 155 215 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 10 137 000 |  | 165 352 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 165 352 000
Familie og oppvekst
840 |  |  | Tiltak mot vold og overgrep: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 og kap. 846, post 62 |  |  | 22 761 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til incest- og voldtektssentre, overslagsbevilgning |  |  | 107 645 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under post 21 og post 61 og kap. 858, post 1 |  |  | 129 412 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til senter for voldsutsatte barn, kan overføres |  |  | 35 856 000 |  | 295 674 000
841 |  |  | Samliv og konfliktløsning: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse, overslagsbevilgning |  |  | 12 307 000 |  |
| 22 |  | Opplæring, forskning, utvikling mv. |  |  | 9 454 000 |  |
| 23 |  | Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning |  |  | 5 463 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til samlivstiltak, kan nyttes under kap. 842, post 1 og kap. 858, post 1 |  |  | 29 163 000 |  | 56 387 000
842 |  |  | Familievern: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 387 046 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 28 611 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1 |  |  | 242 556 000 |  | 658 213 000
843 |  |  | Adopsjonsstøtte: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning |  |  | 8 500 000 |  | 8 500 000
844 |  |  | Kontantstøtte: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 1 440 000 000 |  | 1 440 000 000
845 |  |  | Barnetrygd: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 18 169 991 000 |  | 18 169 991 000
846 |  |  | Familie- og oppveksttiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 61, post 62 og post 71 |  |  | 69 816 000 |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd, kan nyttes under post 21 |  |  | 12 780 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til inkludering av barn og unge, kan nyttes under post 71 |  |  | 864 489 000 |  |
| 62 |  | Utvikling i kommunene |  |  | 60 771 000 |  |
| 70 |  | Barne- og ungdomsorganisasjoner |  |  | 170 565 000 |  |
| 71 |  | Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21 |  |  | 71 079 000 |  |
| 79 |  | Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv., kan overføres |  |  | 10 980 000 |  | 1 260 480 000
847 |  |  | EUs ungdomsprogram: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan overføres |  |  | 15 974 000 |  | 15 974 000
848 |  |  | Barneombudet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 22 711 000 |  | 22 711 000
|  |  | Sum Familie og oppvekst |  |  |  |  | 21 927 930 000
Barnevernet
853 |  |  | Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 240 317 000 |  | 240 317 000
854 |  |  | Tiltak i barne- og ungdomsvernet: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 67 120 000 |  |
| 22 |  | Barnesakkyndig kommisjon |  |  | 11 172 000 |  |
| 23 |  | Kompetansehevingstiltak i barnevernet, kan nyttes under post 72 |  |  | 31 074 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 8 070 000 |  |
| 50 |  | Forskning og utvikling |  |  | 18 960 000 |  |
| 61 |  | Utvikling i kommunene |  |  | 70 475 000 |  |
| 62 |  | Tilskudd til barnevernsfaglig videreutdanning, kan nyttes under post 23 |  |  | 27 397 000 |  |
| 71 |  | Utvikling og opplysningsarbeid mv. |  |  | 39 204 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet, kan overføres, kan nyttes under post 23 |  |  | 130 244 000 |  | 403 716 000
855 |  |  | Statlig forvaltning av barnevernet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60 |  |  | 4 011 833 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 25 938 000 |  |
| 22 |  | Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1 |  |  | 2 903 492 000 |  |
| 60 |  | Refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak, kan nyttes under post 1 |  |  | 119 047 000 |  | 7 060 310 000
856 |  |  | Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 122 010 000 |  | 122 010 000
858 |  |  | Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 609 483 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 25 032 000 |  | 634 515 000
|  |  | Sum Barnevernet |  |  |  |  | 8 460 868 000
Forbrukerpolitikk
860 |  |  | Forbrukerrådet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Basisbevilgning |  |  | 81 641 000 |  |
| 51 |  | Markedsportaler |  |  | 27 512 000 |  | 109 153 000
862 |  |  | Stiftelsen Miljømerking i Norge: |  |  |  |  |
| 70 |  | Driftstilskudd |  |  | 11 264 000 |  | 11 264 000
865 |  |  | Forbrukerpolitiske tiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 50 |  |  | 2 873 000 |  |
| 50 |  | Forskning og undervisning, kan nyttes under post 21 |  |  | 6 202 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 1 683 000 |  |
| 79 |  | EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk, kan overføres |  |  | 6 897 000 |  | 17 655 000
868 |  |  | Forbrukertilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 124 668 000 |  | 124 668 000
|  |  | Sum Forbrukerpolitikk |  |  |  |  | 262 740 000
Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn
880 |  |  | Den norske kirke: |  |  |  |  |
| 70 |  | Rammetilskudd til Den norske kirke |  |  | 2 323 839 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til Sjømannskirken - Norsk kirke i utlandet |  |  | 110 777 000 |  | 2 434 616 000
881 |  |  | Tilskudd til trossamfunn m.m.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 9 024 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning |  |  | 942 949 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til private forsamlingslokaler |  |  | 5 437 000 |  |
| 78 |  | Ymse faste tiltak |  |  | 15 776 000 |  | 973 186 000
882 |  |  | Kirkebygg og gravplasser: |  |  |  |  |
| 60 |  | Rentekompensasjon - kirkebygg, kan overføres |  |  | 41 111 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til fredete og verneverdige kirkebygg, kan overføres |  |  | 19 822 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser |  |  | 13 094 000 |  | 74 027 000
|  |  | Sum Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn |  |  |  |  | 3 481 829 000
|  |  | Sum Barne- og familiedepartementet |  |  |  |  | 34 298 719 000
Nærings- og fiskeridepartementet
Forvaltning og rammebetingelser
900 |  |  | Nærings- og fiskeridepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 460 937 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 57 050 000 |  |
| 22 |  | Nukleære utredninger og prosjektledelse, kan overføres |  |  | 10 500 000 |  |
| 25 |  | Drift og forvaltning av kompensasjonsordninger |  |  | 12 400 000 |  |
| 26 |  | Forvaltning av grunneiendom på Svalbard, kan overføres |  |  | 13 000 000 |  |
| 31 |  | Miljøtiltak Svea og Lunckefjell, kan overføres |  |  | 388 000 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner |  |  | 43 500 000 |  |
| 71 |  | Miljøtiltak Raufoss |  |  | 3 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til beredskapsordninger |  |  | 4 100 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til Ungt Entreprenørskap Norge |  |  | 32 400 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til Visit Svalbard AS |  |  | 3 200 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres |  |  | 20 700 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til Standard Norge |  |  | 39 400 000 |  |
| 77 |  | Tilskudd til sjømattiltak, kan overføres |  |  | 8 000 000 |  |
| 81 |  | Tilskudd til nasjonalt program for leverandørutvikling |  |  | 9 400 000 |  |
| 83 |  | Tilskudd til Senter for hav og Arktis |  |  | 5 400 000 |  | 1 110 987 000
902 |  |  | Justervesenet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 126 800 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 100 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 9 600 000 |  | 136 500 000
903 |  |  | Norsk akkreditering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 54 400 000 |  | 54 400 000
904 |  |  | Brønnøysundregistrene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 396 700 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 44 304 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 144 903 000 |  | 585 907 000
905 |  |  | Norges geologiske undersøkelse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 190 200 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 71 800 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 16 400 000 |  | 278 400 000
906 |  |  | Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 60 600 000 |  |
| 30 |  | Sikrings- og miljøtiltak, kan overføres |  |  | 10 900 000 |  |
| 31 |  | Miljøtiltak Løkken, kan overføres |  |  | 6 966 000 |  | 78 466 000
907 |  |  | Norsk nukleær dekommisjonering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 64 800 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 317 500 000 |  |
| 30 |  | Opprydding Søve |  |  | 40 700 000 |  | 423 000 000
908 |  |  | Institutt for energiteknikk: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til drift av atomanlegg, kan nyttes under kap. 907, post 01 |  |  | 322 500 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til sikring av atomanlegg |  |  | 42 000 000 |  |
| 72 |  | Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur |  |  | 40 000 000 |  | 404 500 000
909 |  |  | Tiltak for sysselsetting av sjøfolk: |  |  |  |  |
| 73 |  | Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning |  |  | 2 005 000 000 |  | 2 005 000 000
910 |  |  | Sjøfartsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 440 600 000 |  | 440 600 000
911 |  |  | Konkurransetilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 122 300 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til konkurransefaglig forskning, kan overføres |  |  | 2 000 000 |  | 124 300 000
912 |  |  | Klagenemndssekretariatet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 34 650 000 |  | 34 650 000
913 |  |  | Dagligvaretilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 6 700 000 |  | 6 700 000
915 |  |  | Regelrådet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 11 200 000 |  | 11 200 000
917 |  |  | Fiskeridirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 465 800 000 |  |
| 22 |  | Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres |  |  | 111 300 000 |  | 577 100 000
919 |  |  | Diverse fiskeriformål: |  |  |  |  |
| 60 |  | Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner |  |  | 497 000 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til velferdsstasjoner |  |  | 2 500 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til kompensasjon for CO2-avgift |  |  | 305 000 000 |  |
| 74 |  | Erstatninger, kan overføres |  |  | 1 900 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres |  |  | 12 000 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til fiskeriforskning, kan overføres |  |  | 6 400 000 |  | 824 800 000
|  |  | Sum Forvaltning og rammebetingelser |  |  |  |  | 7 096 510 000
Forskning og innovasjon
920 |  |  | Norges forskningsråd: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilskudd til næringsrettet forskning |  |  | 1 777 800 000 |  |
| 51 |  | Tilskudd til marin forskning |  |  | 460 450 000 |  | 2 238 250 000
922 |  |  | Romvirksomhet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Norsk Romsenter |  |  | 92 563 000 |  |
| 51 |  | Egenkapital Andøya Space, kan overføres |  |  | 112 650 000 |  |
| 70 |  | Kontingent i European Space Agency (ESA) |  |  | 221 500 000 |  |
| 71 |  | Internasjonal romvirksomhet |  |  | 495 800 000 |  |
| 72 |  | Nasjonale følgemidler, kan overføres |  |  | 22 800 000 |  |
| 73 |  | EUs romprogrammer |  |  | 473 200 000 |  |
| 74 |  | Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter, kan overføres |  |  | 81 700 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd Andøya Space, kan overføres |  |  | 11 300 000 |  |
| 95 |  | Egenkapital Space Norway AS |  |  | 82 700 000 |  | 1 594 213 000
923 |  |  | Havforskningsinstituttet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 603 000 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 433 400 000 |  |
| 22 |  | Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres |  |  | 200 300 000 |  | 1 236 700 000
924 |  |  | Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 225 245 000 |  | 225 245 000
926 |  |  | Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 182 200 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 186 400 000 |  | 368 600 000
928 |  |  | Annen marin forskning og utvikling: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 25 200 000 |  |
| 50 |  | Tilskudd til Veterinærinstituttet |  |  | 70 550 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Nofima AS |  |  | 96 900 000 |  | 192 650 000
930 |  |  | Design og arkitektur Norge: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 19 749 000 |  | 19 749 000
935 |  |  | Patentstyret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 293 450 000 |  | 293 450 000
936 |  |  | Klagenemnda for industrielle rettigheter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 8 150 000 |  | 8 150 000
|  |  | Sum Forskning og innovasjon |  |  |  |  | 6 177 007 000
Markedsadgang og eksport
940 |  |  | Internasjonaliseringstiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 10 960 000 |  |
| 73 |  | Støtte ved kapitalvareeksport |  |  | 1 600 000 |  | 12 560 000
941 |  |  | Eksportstrategirådet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 20 000 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 46 850 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til særskilte prosjekter |  |  | 10 000 000 |  | 76 850 000
|  |  | Sum Markedsadgang og eksport |  |  |  |  | 89 410 000
Statlig eierskap
950 |  |  | Forvaltning av statlig eierskap: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 25 514 000 |  |
| 52 |  | Risikokapital, Nysnø Klimainvesteringer AS |  |  | 315 000 000 |  |
| 54 |  | Risikokapital, Investinor AS |  |  | 50 000 000 |  |
| 70 |  | Forvaltningskostnader for særskilte oppdrag |  |  | 8 000 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til drift av Gruve 7, Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS |  |  | 51 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til pensjonsforpliktelser, Mantena AS |  |  | 66 890 000 |  |
| 73 |  | Petoro AS, tilskudd til administrasjon |  |  | 362 000 000 |  |
| 90 |  | Kapitalinnskudd, Nysnø Klimainvesteringer AS |  |  | 585 000 000 |  |
| 91 |  | Kapitalinnskudd, Investinor AS |  |  | 92 000 000 |  |
| 92 |  | Lån til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS |  |  | 85 000 000 |  | 1 640 404 000
|  |  | Sum Statlig eierskap |  |  |  |  | 1 640 404 000
|  |  | Sum Nærings- og fiskeridepartementet |  |  |  |  | 15 003 331 000
Landbruks- og matdepartementet
Administrasjon m.m.
1100 |  |  | Landbruks- og matdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 168 315 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 15 610 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - ordinære forvaltningsorganer, kan overføres, kan nyttes under post 50 |  |  | 2 720 000 |  |
| 50 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - forvaltningsorganer med særskilte fullmakter |  |  | 286 000 |  | 186 931 000
|  |  | Sum Administrasjon m.m. |  |  |  |  | 186 931 000
Matpolitikk
1112 |  |  | Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Veterinærinstituttet |  |  | 104 866 000 |  | 104 866 000
1115 |  |  | Mattilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 404 069 000 |  |
| 22 |  | Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser |  |  | 13 185 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning |  |  | 4 200 000 |  | 1 421 454 000
|  |  | Sum Matpolitikk |  |  |  |  | 1 526 320 000
Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling
1136 |  |  | Kunnskapsutvikling m.m.: |  |  |  |  |
| 50 |  | Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Norsk institutt for bioøkonomi |  |  | 239 797 000 |  | 239 797 000
1137 |  |  | Forskning og innovasjon: |  |  |  |  |
| 50 |  | Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd |  |  | 216 290 000 |  |
| 51 |  | Grunnbevilgninger m.m., Norges forskningsråd |  |  | 195 298 000 |  |
| 54 |  | Næringsrettet matforskning m.m. |  |  | 175 000 000 |  |
| 70 |  | Innovasjonsaktivitet m.m., kan overføres |  |  | 3 000 000 |  | 589 588 000
|  |  | Sum Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling |  |  |  |  | 829 385 000
Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak
1138 |  |  | Støtte til organisasjoner m.m.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Støtte til organisasjoner |  |  | 41 302 000 |  |
| 71 |  | Internasjonalt skogpolitisk samarbeid - organisasjoner og prosesser, kan overføres |  |  | 1 298 000 |  |
| 72 |  | Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk |  |  | 7 927 000 |  | 50 527 000
1139 |  |  | Genressurser, miljø- og ressursregistreringer: |  |  |  |  |
| 71 |  | Tilskudd til genressursforvaltning og miljøtiltak, kan overføres |  |  | 30 081 000 |  | 30 081 000
1140 |  |  | Høstbare viltressurser - forvaltning og tilskudd til viltformål (Viltfondet) m.m.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 14 829 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 27 183 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til viltformål, kan overføres |  |  | 35 278 000 |  | 77 290 000
1141 |  |  | Høstbare viltressurser - jegerprøve, tilskudd til organisasjoner m.m.: |  |  |  |  |
| 23 |  | Jegerprøve m.m., kan overføres |  |  | 3 701 000 |  |
| 75 |  | Organisasjoner - høstbare viltressurser |  |  | 8 013 000 |  | 11 714 000
1142 |  |  | Landbruksdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 243 682 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 12 051 000 |  |
| 50 |  | Arealressurskart |  |  | 7 592 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til veterinærdekning |  |  | 179 494 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til fjellstuer |  |  | 816 000 |  |
| 71 |  | Tiltak for bærekraftig reindrift, kan overføres |  |  | 4 500 000 |  |
| 72 |  | Erstatninger ved ekspropriasjon og leie av rett til reinbeite, overslagsbevilgning |  |  | 520 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til erstatninger m.m. etter offentlige pålegg i plante- og husdyrproduksjon, overslagsbevilgning |  |  | 55 610 000 |  |
| 74 |  | Kompensasjon til dyreeiere som blir pålagt beitenekt |  |  | 1 000 000 |  |
| 77 |  | Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold, kan overføres |  |  | 1 470 000 000 |  |
| 78 |  | Tilskudd til omstilling ved avvikling av pelsdyrhold, kan overføres |  |  | 15 520 000 |  |
| 80 |  | Radioaktivitetstiltak, kan overføres |  |  | 500 000 |  | 1 991 285 000
1148 |  |  | Naturskade - erstatninger: |  |  |  |  |
| 71 |  | Naturskade - erstatninger, overslagsbevilgning |  |  | 133 400 000 |  | 133 400 000
1149 |  |  | Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket: |  |  |  |  |
| 51 |  | Tilskudd til Utviklingsfondet for skogbruket |  |  | 4 943 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket, kan overføres |  |  | 61 174 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres |  |  | 45 852 000 |  | 111 969 000
1150 |  |  | Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 19 000 000 |  |
| 50 |  | Tilskudd til Landbrukets utviklingsfond |  |  | 1 378 553 000 |  |
| 70 |  | Markedstiltak, kan overføres |  |  | 278 440 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd ved avlingssvikt, overslagsbevilgning |  |  | 83 000 000 |  |
| 73 |  | Pristilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 4 024 700 000 |  |
| 74 |  | Direkte tilskudd, kan overføres |  |  | 9 891 300 000 |  |
| 77 |  | Utviklingstiltak, kan overføres |  |  | 288 321 000 |  |
| 78 |  | Velferdsordninger, kan overføres |  |  | 1 534 845 000 |  | 17 498 159 000
1151 |  |  | Til gjennomføring av reindriftsavtalen: |  |  |  |  |
| 51 |  | Tilskudd til Utviklings- og investeringsfondet |  |  | 55 500 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til organisasjonsarbeid |  |  | 7 300 000 |  |
| 75 |  | Kostnadssenkende og direkte tilskudd, kan overføres |  |  | 97 700 000 |  |
| 79 |  | Velferdsordninger, kan overføres |  |  | 4 000 000 |  | 164 500 000
1161 |  |  | Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til Statskog SFs myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver |  |  | 13 968 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til oppsyn i statsallmenninger |  |  | 9 980 000 |  | 23 948 000
|  |  | Sum Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak |  |  |  |  | 20 092 873 000
|  |  | Sum Landbruks- og matdepartementet |  |  |  |  | 22 635 509 000
Samferdselsdepartementet
Administrasjon m.m.
1300 |  |  | Samferdselsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 190 400 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner |  |  | 29 300 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv. |  |  | 77 100 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til samferdselsberedskap |  |  | 3 000 000 |  | 299 800 000
1301 |  |  | Forskning og utvikling mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv. |  |  | 14 500 000 |  |
| 50 |  | Samferdselsforskning, kan overføres |  |  | 160 500 000 |  |
| 70 |  | Pilotprosjekter for fossilfrie anleggsplasser |  |  | 50 000 000 |  | 225 000 000
|  |  | Sum Administrasjon m.m. |  |  |  |  | 524 800 000
Luftfartsformål
1310 |  |  | Flytransport: |  |  |  |  |
| 70 |  | Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres |  |  | 828 500 000 |  | 828 500 000
1313 |  |  | Luftfartstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 269 100 000 |  | 269 100 000
1314 |  |  | Statens havarikommisjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 94 500 000 |  | 94 500 000
1315 |  |  | Tilskudd til Avinor AS: |  |  |  |  |
| 71 |  | Tilskudd til pålagte oppgaver |  |  | 250 000 000 |  | 250 000 000
|  |  | Sum Luftfartsformål |  |  |  |  | 1 442 100 000
Veiformål
1320 |  |  | Statens vegvesen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 4 103 100 000 |  |
| 22 |  | Drift og vedlikehold av riksveier, kan overføres, kan nyttes under post 29 og post 30 |  |  | 8 320 500 000 |  |
| 28 |  | Trafikant- og kjøretøytilsyn, kan overføres |  |  | 2 236 400 000 |  |
| 29 |  | OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 30 |  |  | 1 773 400 000 |  |
| 30 |  | Riksveiinvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 22 og post 29 og kap. 1332, post 66 |  |  | 12 800 500 000 |  |
| 61 |  | Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene |  |  | 150 200 000 |  |
| 64 |  | Utbedring på fylkesveier for tømmertransport, kan overføres |  |  | 20 500 000 |  |
| 65 |  | Tilskudd til fylkesveier, kan overføres |  |  | 379 600 000 |  |
| 66 |  | Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer, kan overføres |  |  | 40 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til riksveiferjedriften, kan overføres |  |  | 2 663 200 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd for reduserte bompengetakster utenfor byområdene |  |  | 1 041 500 000 |  | 33 528 900 000
1321 |  |  | Nye Veier AS: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til Nye Veier AS |  |  | 5 935 500 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til særskilte infrastrukturprosjekter |  |  | 500 000 000 |  | 6 435 500 000
1323 |  |  | Vegtilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 19 200 000 |  | 19 200 000
|  |  | Sum Veiformål |  |  |  |  | 39 983 600 000
Særskilte transporttiltak
1330 |  |  | Særskilte transporttiltak: |  |  |  |  |
| 60 |  | Utvidet TT-ordning for brukere med særskilte behov, kan overføres |  |  | 308 400 000 |  |
| 70 |  | Kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes |  |  | 888 900 000 |  |
| 76 |  | Reiseplanlegger og elektronisk billettering, kan overføres |  |  | 81 800 000 |  |
| 77 |  | Kjøp av tjenester fra Entur AS |  |  | 19 400 000 |  |
| 78 |  | Tettere samarbeid om data |  |  | 20 000 000 |  | 1 318 500 000
1332 |  |  | Transport i byområder mv.: |  |  |  |  |
| 63 |  | Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, kan overføres |  |  | 2 200 400 000 |  |
| 65 |  | Konkurransen Smartere transport, kan overføres |  |  | 15 600 000 |  |
| 66 |  | Tilskudd til byområder, kan overføres |  |  | 3 024 100 000 |  | 5 240 100 000
|  |  | Sum Særskilte transporttiltak |  |  |  |  | 6 558 600 000
Jernbaneformål
1352 |  |  | Jernbanedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 375 700 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter - utredninger, kan overføres |  |  | 147 000 000 |  |
| 70 |  | Kjøp av persontransport med tog, kan overføres, kan nyttes under post 71 |  |  | 4 257 300 000 |  |
| 71 |  | Kjøp av infrastrukturtjenester - drift og vedlikehold, kan nyttes under post 70 |  |  | 7 593 300 000 |  |
| 73 |  | Kjøp av infrastrukturtjenester - investeringer, kan nyttes under post 74 |  |  | 19 075 500 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til togmateriell mv. |  |  | 123 100 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til godsoverføring fra vei til jernbane |  |  | 82 000 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til kulturminner i jernbanesektoren |  |  | 23 600 000 |  | 31 677 500 000
1354 |  |  | Statens jernbanetilsyn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 98 000 000 |  | 98 000 000
|  |  | Sum Jernbaneformål |  |  |  |  | 31 775 500 000
Kystforvaltning
1360 |  |  | Kystverket: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 45 |  |  | 2 063 500 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 36 800 000 |  |
| 30 |  | Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres |  |  | 921 000 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1 |  |  | 196 800 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres |  |  | 35 200 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø, kan overføres |  |  | 32 400 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres |  |  | 55 500 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til kystkultur |  |  | 11 700 000 |  | 3 352 900 000
|  |  | Sum Kystforvaltning |  |  |  |  | 3 352 900 000
Posttjenester
1370 |  |  | Posttjenester: |  |  |  |  |
| 70 |  | Kjøp av posttjenester, kan overføres |  |  | 945 600 000 |  | 945 600 000
|  |  | Sum Posttjenester |  |  |  |  | 945 600 000
|  |  | Sum Samferdselsdepartementet |  |  |  |  | 84 583 100 000
Klima- og miljødepartementet
Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.
1400 |  |  | Klima- og miljødepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 292 111 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 75 973 000 |  |
| 50 |  | Helhetlig profilering, grønne løsninger |  |  | 10 757 000 |  |
| 51 |  | Den naturlige skolesekken |  |  | 5 000 000 |  |
| 70 |  | Frivillige klima- og miljøorganisasjoner samt klima- og miljøstiftelser |  |  | 53 907 000 |  |
| 71 |  | Internasjonale organisasjoner |  |  | 88 814 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til AMAP, kan overføres |  |  | 5 296 000 |  |
| 76 |  | Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres |  |  | 143 122 000 |  | 674 980 000
1410 |  |  | Kunnskap om klima og miljø: |  |  |  |  |
| 21 |  | Miljødata |  |  | 414 306 000 |  |
| 23 |  | MAREANO, kan overføres |  |  | 47 730 000 |  |
| 50 |  | Grunnbevilgninger under Norges forskningsråd til miljøforskningsinstituttene |  |  | 221 190 000 |  |
| 51 |  | Forskningsprogrammer under Norges forskningsråd |  |  | 385 690 000 |  |
| 53 |  | Internasjonalt samarbeid om miljøforskning |  |  | 7 419 000 |  |
| 70 |  | Nasjonale oppgaver ved miljøforskningsinstituttene |  |  | 40 756 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til NORCE - Senter for biosikkerhet |  |  | 5 448 000 |  | 1 122 539 000
1411 |  |  | Artsdatabanken: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 32 658 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 10 656 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til arter og naturtyper, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 27 159 000 |  | 70 473 000
1412 |  |  | Meteorologiformål: |  |  |  |  |
| 50 |  | Meteorologisk institutt |  |  | 360 612 000 |  |
| 70 |  | Internasjonale samarbeidsprosjekter |  |  | 129 100 000 |  | 489 712 000
|  |  | Sum Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m. |  |  |  |  | 2 357 704 000
Klima, naturmangfold og forurensning
1420 |  |  | Miljødirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 725 138 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 317 333 000 |  |
| 22 |  | Statlige vannmiljøtiltak |  |  | 274 449 000 |  |
| 23 |  | Oppdrags- og gebyrrelatert virksomhet, kan overføres |  |  | 149 508 000 |  |
| 30 |  | Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder, kan overføres |  |  | 30 891 000 |  |
| 31 |  | Tiltak i verneområder, kan overføres |  |  | 93 419 000 |  |
| 32 |  | Statlige erverv, fylkesvise verneplaner, kan overføres |  |  | 1 025 000 |  |
| 33 |  | Statlige erverv, nytt landbasert vern, kan overføres |  |  | 6 700 000 |  |
| 34 |  | Statlige erverv, nasjonalparker, kan overføres |  |  | 2 256 000 |  |
| 35 |  | Statlige erverv, skogvern, kan overføres |  |  | 435 727 000 |  |
| 36 |  | Statlige erverv, marint vern, kan overføres |  |  | 1 231 000 |  |
| 37 |  | Skogplanting, videreføring av pilotprosjekt for stedegne treslag, kan overføres |  |  | 5 120 000 |  |
| 38 |  | Restaurering av myr og annen våtmark, kan overføres |  |  | 21 090 000 |  |
| 39 |  | Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 69 og 79 |  |  | 12 483 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til ivaretakelse av naturmangfold i kommuneplanlegging |  |  | 3 026 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning, kan overføres |  |  | 222 838 000 |  |
| 62 |  | Tilskudd til grønn skipsfart, kan overføres |  |  | 87 157 000 |  |
| 63 |  | Returordning for kasserte fritidsbåter |  |  | 700 000 |  |
| 64 |  | Skrantesykeprøver fra fallvilt |  |  | 1 200 000 |  |
| 65 |  | Tiltak i kommuner med ulverevir i Hedmark, Akershus og Østfold |  |  | 20 560 000 |  |
| 66 |  | Tilskudd til kommuner for å bedre tilgangen til strandsonen langs Oslofjorden |  |  | 3 000 000 |  |
| 69 |  | Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79 |  |  | 125 962 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til vannmiljøtiltak, kan overføres |  |  | 47 905 000 |  |
| 71 |  | Marin forsøpling, kan overføres |  |  | 50 290 000 |  |
| 72 |  | Erstatning for beitedyr tatt av rovvilt, overslagsbevilgning |  |  | 144 548 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til rovvilttiltak, kan overføres |  |  | 79 575 000 |  |
| 74 |  | CO2-kompensasjonsordning for industrien |  |  | 2 800 000 000 |  |
| 75 |  | Utbetaling for vrakpant og tilskudd til kjøretøy og fritidsbåter, overslagsbevilgning |  |  | 528 000 000 |  |
| 76 |  | Refusjonsordninger, overslagsbevilgning |  |  | 175 500 000 |  |
| 77 |  | Diverse organisasjoner og stiftelser m.m. |  |  | 16 843 000 |  |
| 78 |  | Friluftsformål, kan overføres |  |  | 181 798 000 |  |
| 79 |  | Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 69 |  |  | 450 000 |  |
| 81 |  | Naturarv og kulturlandskap, kan overføres |  |  | 69 527 000 |  |
| 82 |  | Tilskudd til truede arter og naturtyper, kan overføres |  |  | 43 919 000 |  |
| 83 |  | Tilskudd til tiltak mot fremmede arter, kan overføres |  |  | 4 104 000 |  |
| 84 |  | Internasjonalt samarbeid |  |  | 5 651 000 |  |
| 85 |  | Naturinformasjonssentre, kan overføres |  |  | 82 801 000 |  | 6 771 724 000
1422 |  |  | Miljøvennlig skipsfart: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 8 268 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til private, kan nyttes under post 21 |  |  | 33 025 000 |  | 41 293 000
1423 |  |  | Radioaktiv forurensning i det ytre miljø: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 36 907 000 |  | 36 907 000
1424 |  |  | Senter mot marin forsøpling: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 23 643 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 1 000 000 |  | 24 643 000
1425 |  |  | Fisketiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 300 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til fiskeformål, kan overføres |  |  | 16 743 000 |  | 17 043 000
1428 |  |  | Enova SF: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføring til Klima- og energifondet |  |  | 3 384 013 000 |  | 3 384 013 000
|  |  | Sum Klima, naturmangfold og forurensning |  |  |  |  | 10 275 623 000
Kulturminner og kulturmiljø
1429 |  |  | Riksantikvaren: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 151 693 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 31 155 000 |  |
| 22 |  | Flerårige prosjekter kulturminneforvaltning, kan overføres |  |  | 23 734 000 |  |
| 60 |  | Kulturminnearbeid i kommunene |  |  | 8 824 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner, kan overføres |  |  | 39 026 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljøer og kulturlandskap, kan overføres |  |  | 142 759 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner, kan overføres |  |  | 58 554 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring, kan overføres |  |  | 59 072 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til fartøyvern, kan overføres |  |  | 70 605 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til fartøyvernsentrene, kan overføres |  |  | 15 557 000 |  |
| 77 |  | Tilskudd til verdiskapningsarbeid på kulturminneområdet, kan overføres |  |  | 8 446 000 |  |
| 79 |  | Tilskudd til verdensarven, kan overføres |  |  | 59 372 000 |  | 668 797 000
1432 |  |  | Norsk kulturminnefond: |  |  |  |  |
| 50 |  | Til disposisjon for kulturminnetiltak |  |  | 121 340 000 |  | 121 340 000
|  |  | Sum Kulturminner og kulturmiljø |  |  |  |  | 790 137 000
Nord- og polarområdene
1471 |  |  | Norsk Polarinstitutt: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 242 578 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 102 364 000 |  |
| 50 |  | Stipend |  |  | 546 000 |  | 345 488 000
1472 |  |  | Svalbards miljøvernfond: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføringer til Svalbards miljøvernfond |  |  | 10 329 000 |  | 10 329 000
1473 |  |  | Kings Bay AS: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 36 946 000 |  | 36 946 000
1474 |  |  | Fram - Nordområdesenter for klima- og miljøforskning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under postene 50 og 70 |  |  | 247 000 |  |
| 50 |  | Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 25 020 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 50 |  |  | 29 001 000 |  | 54 268 000
|  |  | Sum Nord- og polarområdene |  |  |  |  | 447 031 000
Internasjonalt klimaarbeid
1481 |  |  | Klimakvoter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan overføres |  |  | 2 611 000 |  |
| 22 |  | Internasjonalt samarbeid om utslippsreduksjoner, kan overføres |  |  | 100 000 000 |  | 102 611 000
1482 |  |  | Internasjonale klima- og utviklingstiltak: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 100 311 000 |  |
| 73 |  | Klima- og skogsatsingen, kan overføres |  |  | 2 981 543 000 |  | 3 081 854 000
|  |  | Sum Internasjonalt klimaarbeid |  |  |  |  | 3 184 465 000
|  |  | Sum Klima- og miljødepartementet |  |  |  |  | 17 054 960 000
Finansdepartementet
Finansadministrasjon
1600 |  |  | Finansdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 416 321 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 101 700 000 |  |
| 70 |  | Forskning på og allmennopplysning om finansmarkedet |  |  | 13 900 000 |  | 531 921 000
1602 |  |  | Finanstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 440 560 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 35 300 000 |  | 475 860 000
1605 |  |  | Direktoratet for forvaltning og økonomistyring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 906 109 000 |  |
| 22 |  | Opplæringskontoret OK stat |  |  | 9 248 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 17 500 000 |  | 932 857 000
|  |  | Sum Finansadministrasjon |  |  |  |  | 1 940 638 000
Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon
1610 |  |  | Tolletaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 627 407 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 166 700 000 |  | 1 794 107 000
1618 |  |  | Skatteetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 7 102 061 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 264 800 000 |  |
| 22 |  | Større IT-prosjekter, kan overføres |  |  | 616 800 000 |  |
| 23 |  | Spesielle driftsutgifter, a-ordningen |  |  | 97 638 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 143 400 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 6 433 000 |  | 8 231 132 000
1619 |  |  | Skatteklagenemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 72 090 000 |  | 72 090 000
|  |  | Sum Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon |  |  |  |  | 10 097 329 000
Offisiell statistikk
1620 |  |  | Statistisk sentralbyrå: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 649 553 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 244 194 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 3 600 000 |  | 897 347 000
|  |  | Sum Offisiell statistikk |  |  |  |  | 897 347 000
Andre formål
1632 |  |  | Kompensasjon for merverdiavgift: |  |  |  |  |
| 61 |  | Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning |  |  | 28 900 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning |  |  | 2 280 000 000 |  | 31 180 000 000
1633 |  |  | Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 9 100 000 000 |  | 9 100 000 000
1645 |  |  | Statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter: |  |  |  |  |
| 23 |  | Spesielle driftsutgifter til administrasjon av statlig garantiordning for små og mellomstore bedrifter |  |  | 4 000 000 |  | 4 000 000
|  |  | Sum Andre formål |  |  |  |  | 40 284 000 000
Statsgjeld, renter og avdrag mv.
1650 |  |  | Statsgjeld, renter mv.: |  |  |  |  |
| 89 |  | Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning |  |  | 10 250 600 000 |  | 10 250 600 000
|  |  | Sum Statsgjeld, renter og avdrag mv. |  |  |  |  | 10 250 600 000
|  |  | Sum Finansdepartementet |  |  |  |  | 63 469 914 000
Forsvarsdepartementet
1700 |  |  | Forsvarsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 970 178 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, overslagsbevilgning |  |  | 140 719 000 |  |
| 43 |  | Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres |  |  | 9 936 000 |  |
| 71 |  | Overføringer til andre, kan overføres |  |  | 65 078 000 |  |
| 73 |  | Forskning og utvikling, kan overføres |  |  | 158 078 000 |  |
| 78 |  | Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter, kan overføres |  |  | 437 520 000 |  | 1 781 509 000
1710 |  |  | Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan overføres |  |  | 5 123 669 000 |  |
| 47 |  | Nybygg og nyanlegg, kan overføres |  |  | 3 532 802 000 |  | 8 656 471 000
1716 |  |  | Forsvarets forskningsinstitutt: |  |  |  |  |
| 51 |  | Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt |  |  | 249 000 000 |  | 249 000 000
1720 |  |  | Forsvaret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 32 164 721 000 |  |
| 71 |  | Overføringer til andre, kan overføres |  |  | 40 165 000 |  | 32 204 886 000
1735 |  |  | Etterretningstjenesten: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 2 580 633 000 |  | 2 580 633 000
1760 |  |  | Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45 |  |  | 1 955 815 000 |  |
| 44 |  | Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres |  |  | 132 669 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 20 346 486 000 |  |
| 48 |  | Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel, kan overføres |  |  | 350 000 000 |  |
| 75 |  | Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 44 |  |  | 111 931 000 |  | 22 896 901 000
1791 |  |  | Redningshelikoptertjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 661 021 000 |  | 661 021 000
|  |  | Sum Forsvarsdepartementet |  |  |  |  | 69 030 421 000
Olje- og energidepartementet
Administrasjon
1800 |  |  | Olje- og energidepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 193 981 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 50, 71 og 72 |  |  | 15 500 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv. |  |  | 7 500 000 |  |
| 71 |  | Norsk Oljemuseum |  |  | 16 500 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til petroleums- og energiformål, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 4 000 000 |  | 237 481 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 237 481 000
Petroleum
1810 |  |  | Oljedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 319 600 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 67 000 000 |  |
| 23 |  | Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres |  |  | 85 900 000 |  | 472 500 000
|  |  | Sum Petroleum |  |  |  |  | 472 500 000
Energi og vannressurser
1820 |  |  | Norges vassdrags- og energidirektorat: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 645 400 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 32 500 000 |  |
| 22 |  | Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 45, 60 og 72 |  |  | 225 300 000 |  |
| 23 |  | Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres |  |  | 76 300 000 |  |
| 25 |  | Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser |  |  | 150 000 000 |  |
| 26 |  | Reguleringsmyndigheten for energi |  |  | 62 700 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 22 |  |  | 24 500 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 72 |  |  | 82 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 60 |  |  | 6 000 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til utjevning av overføringstariffer |  |  | 20 000 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til museums- og kulturminnetiltak, kan overføres |  |  | 7 200 000 |  | 1 331 900 000
|  |  | Sum Energi og vannressurser |  |  |  |  | 1 331 900 000
Forskning og næringsutvikling
1830 |  |  | Forskning og næringsutvikling: |  |  |  |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd |  |  | 787 500 000 |  |
| 51 |  | Infrastruktur og markedsutvikling for hydrogen |  |  | 100 000 000 |  |
| 70 |  | Nordisk Energiforskning |  |  | 10 000 000 |  |
| 72 |  | Norwegian Energy Partners |  |  | 34 000 000 |  | 931 500 000
|  |  | Sum Forskning og næringsutvikling |  |  |  |  | 931 500 000
CO2-håndtering
1840 |  |  | CO2-håndtering: |  |  |  |  |
| 50 |  | Forskning, utvikling og demonstrasjon av CO2-håndtering |  |  | 164 000 000 |  |
| 70 |  | Gassnova SF, kan overføres |  |  | 95 000 000 |  |
| 71 |  | Teknologisenter Mongstad |  |  | 160 000 000 |  |
| 72 |  | Langskip - fangst og lagring av CO2, kan overføres |  |  | 3 450 000 000 |  | 3 869 000 000
|  |  | Sum CO2-håndtering |  |  |  |  | 3 869 000 000
|  |  | Sum Olje- og energidepartementet |  |  |  |  | 6 842 381 000
Ymse
2309 |  |  | Tilfeldige utgifter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 4 750 000 000 |  | 4 750 000 000
|  |  | Sum Ymse |  |  |  |  | 4 750 000 000
Statsbankene
2410 |  |  | Statens lånekasse for utdanning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 407 272 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 01 |  |  | 28 162 000 |  |
| 50 |  | Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning |  |  | 8 345 502 000 |  |
| 70 |  | Utdanningsstipend, overslagsbevilgning |  |  | 3 743 822 000 |  |
| 71 |  | Andre stipend, overslagsbevilgning |  |  | 660 491 000 |  |
| 72 |  | Rentestøtte, overslagsbevilgning |  |  | 1 346 422 000 |  |
| 73 |  | Avskrivninger, overslagsbevilgning |  |  | 885 537 000 |  |
| 74 |  | Tap på utlån |  |  | 415 500 000 |  |
| 90 |  | Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning |  |  | 34 950 339 000 |  | 50 783 047 000
2412 |  |  | Husbanken: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 354 015 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 11 506 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 62 282 000 |  |
| 71 |  | Tap på lån |  |  | 24 000 000 |  |
| 72 |  | Rentestøtte |  |  | 1 400 000 |  |
| 90 |  | Nye lån, overslagsbevilgning |  |  | 19 150 000 000 |  | 19 603 203 000
2421 |  |  | Innovasjon Norge: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger |  |  | 814 101 000 |  |
| 70 |  | Basiskostnader |  |  | 187 975 000 |  |
| 71 |  | Innovative næringsmiljøer, kan overføres |  |  | 171 200 000 |  |
| 74 |  | Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres |  |  | 482 000 000 |  |
| 75 |  | Grønn plattform, kan nyttes under post 50, 71 og 76 |  |  | 249 450 000 |  |
| 76 |  | Miljøteknologi, kan overføres |  |  | 527 800 000 |  |
| 78 |  | Administrasjonsstøtte for distriktsrettede såkornfond |  |  | 900 000 |  |
| 90 |  | Lån fra statskassen til utlånsvirksomhet, overslagsbevilgning |  |  | 61 600 000 000 |  | 64 033 426 000
2426 |  |  | Siva SF: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 19 475 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til testfasiliteter |  |  | 83 550 000 |  | 103 025 000
2429 |  |  | Eksportkredittordningen: |  |  |  |  |
| 90 |  | Utlån |  |  | 6 000 000 000 |  | 6 000 000 000
|  |  | Sum Statsbankene |  |  |  |  | 140 522 701 000
Statlig petroleumsvirksomhet
2440 |  |  | Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten: |  |  |  |  |
| 30 |  | Investeringer |  |  | 26 500 000 000 |  | 26 500 000 000
|  |  | Sum Statlig petroleumsvirksomhet |  |  |  |  | 26 500 000 000
Statens forretningsdrift
2445 |  |  | Statsbygg: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter | -5 638 335 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter | 2 185 750 000 |  |  |  |
|  |  | 3 Avskrivninger | 1 533 000 000 |  |  |  |
|  |  | 4 Renter av statens kapital | 1 599 450 000 |  |  |  |
|  |  | 6 Til reguleringsfondet | -178 500 000 |  | -498 635 000 |  |
| 30 |  | Prosjektering av bygg, kan overføres |  |  | 130 000 000 |  |
| 31 |  | Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 302 300 000 |  |
| 32 |  | Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 327 000 000 |  |
| 33 |  | Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 4 170 350 000 |  |
| 34 |  | Videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 900 000 000 |  |
| 39 |  | Byggelånsrenter, kan overføres |  |  | 370 000 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 319 869 000 |  |
| 49 |  | Kjøp av eiendommer, kan overføres |  |  | 30 173 000 |  | 6 051 057 000
2460 |  |  | Eksportfinansiering Norge: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter | -218 188 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning | 342 088 000 |  | 123 900 000 |  |
| 51 |  | Tilskudd til forvaltning av ny statlig garantiordning for re-forsikring av kredittforsikring |  |  | 3 000 000 |  |
| 90 |  | Utbetaling ifølge trekkfullmakt - alminnelig garantiordning |  |  | 3 000 000 000 |  | 3 126 900 000
2470 |  |  | Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning | -649 000 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning | 527 000 000 |  |  |  |
|  |  | 3 Avskrivninger | 80 000 000 |  |  |  |
|  |  | 5 Til investeringsformål | 37 000 000 |  |  |  |
|  |  | 6 Til reguleringsfond | -12 000 000 |  | -17 000 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 164 495 000 |  | 147 495 000
|  |  | Sum Statens forretningsdrift |  |  |  |  | 9 325 452 000
Folketrygden
Foreldrepenger
2530 |  |  | Foreldrepenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning |  |  | 21 771 100 000 |  |
| 71 |  | Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning |  |  | 785 000 000 |  |
| 72 |  | Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning |  |  | 575 000 000 |  |
| 73 |  | Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning |  |  | 30 000 000 |  | 23 161 100 000
|  |  | Sum Foreldrepenger |  |  |  |  | 23 161 100 000
Arbeidsliv
2540 |  |  | Stønad under arbeidsledighet til fiskere og fangstmenn: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 90 000 000 |  | 90 000 000
2541 |  |  | Dagpenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Dagpenger, overslagsbevilgning |  |  | 12 940 000 000 |  | 12 940 000 000
2542 |  |  | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning |  |  | 895 000 000 |  | 895 000 000
|  |  | Sum Arbeidsliv |  |  |  |  | 13 925 000 000
Sosiale formål
2620 |  |  | Stønad til enslig mor eller far: |  |  |  |  |
| 70 |  | Overgangsstønad, overslagsbevilgning |  |  | 1 700 000 000 |  |
| 72 |  | Stønad til barnetilsyn til enslig mor eller far i arbeid, overslagsbevilgning |  |  | 95 000 000 |  |
| 73 |  | Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning |  |  | 21 000 000 |  |
| 76 |  | Bidragsforskott |  |  | 675 000 000 |  | 2 491 000 000
2650 |  |  | Sykepenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning |  |  | 42 210 000 000 |  |
| 71 |  | Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning |  |  | 1 440 000 000 |  |
| 72 |  | Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning |  |  | 1 600 000 000 |  |
| 75 |  | Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning |  |  | 2 550 000 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til ekspertbistand og kompetansetiltak for sykmeldte, kan overføres |  |  | 105 260 000 |  | 47 905 260 000
2651 |  |  | Arbeidsavklaringspenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning |  |  | 32 791 000 000 |  |
| 71 |  | Tilleggsstønad, overslagsbevilgning |  |  | 143 000 000 |  |
| 72 |  | Legeerklæringer |  |  | 425 000 000 |  | 33 359 000 000
2655 |  |  | Uførhet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Uføretrygd, overslagsbevilgning |  |  | 110 950 000 000 |  |
| 75 |  | Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning |  |  | 67 000 000 |  |
| 76 |  | Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning |  |  | 34 000 000 |  | 111 051 000 000
2661 |  |  | Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnstønad, overslagsbevilgning |  |  | 1 555 200 000 |  |
| 71 |  | Hjelpestønad, overslagsbevilgning |  |  | 1 712 800 000 |  |
| 72 |  | Stønad til servicehund |  |  | 5 622 000 |  |
| 73 |  | Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning |  |  | 119 800 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til biler |  |  | 739 800 000 |  |
| 75 |  | Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler |  |  | 3 718 800 000 |  |
| 76 |  | Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester |  |  | 306 500 000 |  |
| 77 |  | Ortopediske hjelpemidler |  |  | 1 728 300 000 |  |
| 78 |  | Høreapparater |  |  | 838 150 000 |  |
| 79 |  | Aktivitetshjelpemidler til personer over 26 år |  |  | 55 125 000 |  | 10 780 097 000
2670 |  |  | Alderdom: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnpensjon, overslagsbevilgning |  |  | 83 960 000 000 |  |
| 71 |  | Tilleggspensjon, overslagsbevilgning |  |  | 167 690 000 000 |  |
| 72 |  | Inntektspensjon, overslagsbevilgning |  |  | 10 480 000 000 |  |
| 73 |  | Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning |  |  | 7 096 000 000 |  | 269 226 000 000
2680 |  |  | Etterlatte: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnpensjon, overslagsbevilgning |  |  | 1 100 000 000 |  |
| 71 |  | Tilleggspensjon, overslagsbevilgning |  |  | 800 000 000 |  |
| 72 |  | Særtillegg, overslagsbevilgning |  |  | 87 000 000 |  |
| 74 |  | Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning |  |  | 100 000 |  |
| 75 |  | Stønad til barnetilsyn til gjenlevende i arbeid, overslagsbevilgning |  |  | 2 700 000 |  | 1 989 800 000
2686 |  |  | Stønad ved gravferd: |  |  |  |  |
| 70 |  | Stønad ved gravferd, overslagsbevilgning |  |  | 260 000 000 |  | 260 000 000
|  |  | Sum Sosiale formål |  |  |  |  | 477 062 157 000
Helsetjenester
2711 |  |  | Spesialisthelsetjeneste mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Spesialisthjelp |  |  | 2 530 000 000 |  |
| 71 |  | Psykologhjelp |  |  | 375 000 000 |  |
| 72 |  | Tannbehandling |  |  | 2 450 020 000 |  |
| 76 |  | Private laboratorier og røntgeninstitutt |  |  | 1 043 210 000 |  | 6 398 230 000
2751 |  |  | Legemidler mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Legemidler |  |  | 12 119 500 000 |  |
| 71 |  | Legeerklæringer |  |  | 14 286 000 |  |
| 72 |  | Medisinsk forbruksmateriell |  |  | 2 160 060 000 |  | 14 293 846 000
2752 |  |  | Refusjon av egenbetaling: |  |  |  |  |
| 72 |  | Egenandelstak |  |  | 7 229 000 000 |  | 7 229 000 000
2755 |  |  | Helsetjenester i kommunene mv.: |  |  |  |  |
| 62 |  | Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71 |  |  | 502 000 000 |  |
| 70 |  | Allmennlegehjelp |  |  | 6 228 300 000 |  |
| 71 |  | Fysioterapi, kan nyttes under post 62 |  |  | 1 380 000 000 |  |
| 72 |  | Jordmorhjelp |  |  | 86 224 000 |  |
| 73 |  | Kiropraktorbehandling |  |  | 204 012 000 |  |
| 75 |  | Logopedisk og ortoptisk behandling |  |  | 215 460 000 |  | 8 615 996 000
2756 |  |  | Andre helsetjenester: |  |  |  |  |
| 70 |  | Helsetjenester i annet EØS-land |  |  | 9 234 000 |  |
| 71 |  | Helsetjenester i utlandet mv. |  |  | 325 190 000 |  |
| 72 |  | Helsetjenester til utenlandsboende mv. |  |  | 234 980 000 |  | 569 404 000
2790 |  |  | Andre helsetiltak: |  |  |  |  |
| 70 |  | Bidrag |  |  | 199 920 000 |  | 199 920 000
|  |  | Sum Helsetjenester |  |  |  |  | 37 306 396 000
|  |  | Sum Folketrygden |  |  |  |  | 551 454 653 000
Statens pensjonsfond utland
2800 |  |  | Statens pensjonsfond utland: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføring til fondet |  |  | 277 101 000 000 |  |
| 96 |  | Finansposter overført til fondet |  |  | 70 000 000 000 |  | 347 101 000 000
|  |  | Sum Statens pensjonsfond utland |  |  |  |  | 347 101 000 000
Totale utgifter: |  |  | 2 062 493 768 000

Kap. | Post |  |  | Kroner |  | Kroner
Inntekter:
Inntekter under departementene
Regjeringen
3024 |  |  | Regjeringsadvokaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Erstatning for utgifter i rettssaker |  |  | 20 700 000 |  | 20 700 000
|  |  | Sum Regjering |  |  |  |  | 20 700 000
Stortinget og tilknyttede organ
3041 |  |  | Stortinget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgsinntekter |  |  | 5 700 000 |  |
| 3 |  | Leieinntekter |  |  | 2 300 000 |  | 8 000 000
3051 |  |  | Riksrevisjonen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjon innland |  |  | 2 000 000 |  |
| 2 |  | Refusjon utland |  |  | 300 000 |  | 2 300 000
|  |  | Sum Stortinget og tilknyttede organ |  |  |  |  | 10 300 000
Utenriksdepartementet
3100 |  |  | Utenriksdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse gebyrer ved utenriksstasjonene |  |  | 25 200 000 |  |
| 2 |  | Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene |  |  | 157 800 000 |  |
| 5 |  | Refusjon spesialutsendinger mv. |  |  | 45 040 000 |  |
| 90 |  | Tilbakebetaling av nødlån fra utlandet |  |  | 318 000 |  | 228 358 000
|  |  | Sum Utenriksdepartementet |  |  |  |  | 228 358 000
Kunnskapsdepartementet
3220 |  |  | Utdanningsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 2 406 000 |  | 2 406 000
3222 |  |  | Statlige skoler og fjernundervisningstjenester: |  |  |  |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 21 040 000 |  | 21 040 000
3225 |  |  | Tiltak i grunnopplæringen: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 11 201 000 |  | 11 201 000
3230 |  |  | Statlig spesialpedagogisk støttesystem: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 25 000 000 |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 7 295 000 |  | 32 295 000
3242 |  |  | Norges grønne fagskole - Vea: |  |  |  |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 5 108 000 |  |
| 61 |  | Refusjon fra fylkeskommuner |  |  | 1 341 000 |  | 6 449 000
3256 |  |  | Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 4 824 000 |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 396 000 |  | 5 220 000
3271 |  |  | Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 4 000 000 |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 646 000 |  | 4 646 000
3275 |  |  | Tiltak for høyere utdanning og forskning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 10 000 |  | 10 000
3288 |  |  | Internasjonale samarbeidstiltak: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 17 441 000 |  | 17 441 000
3291 |  |  | Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: |  |  |  |  |
| 4 |  | Tilskudd til integreringsprosjekter i asylmottak i regi av frivillige organisasjoner, ODA-godkjente utgifter |  |  | 11 883 000 |  | 11 883 000
3292 |  |  | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere: |  |  |  |  |
| 1 |  | Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter |  |  | 24 543 000 |  | 24 543 000
|  |  | Sum Kunnskapsdepartementet |  |  |  |  | 137 134 000
Kulturdepartementet
3300 |  |  | Kulturdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 93 000 |  | 93 000
3320 |  |  | Norsk kulturråd: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 4 540 000 |  | 4 540 000
3322 |  |  | Bygg og offentlige rom: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 145 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 33 342 000 |  | 33 487 000
3323 |  |  | Musikk og scenekunst: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 361 000 |  |
| 2 |  | Billett- og salgsinntekter m.m. |  |  | 30 136 000 |  | 30 497 000
3325 |  |  | Allmenne kulturformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 2 273 000 |  | 2 273 000
3326 |  |  | Språk- og bibliotekformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 22 015 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 17 052 000 |  | 39 067 000
3327 |  |  | Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 32 165 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 4 297 000 |  | 36 462 000
3329 |  |  | Arkivformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 7 127 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 5 345 000 |  | 12 472 000
3334 |  |  | Film- og dataspillformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 6 251 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 7 196 000 |  | 13 447 000
3335 |  |  | Medieformål: |  |  |  |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 2 297 000 |  | 2 297 000
3339 |  |  | Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser: |  |  |  |  |
| 2 |  | Gebyr - lotterier |  |  | 8 695 000 |  |
| 4 |  | Gebyr - stiftelser |  |  | 180 000 |  |
| 7 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 7 319 000 |  | 16 194 000
|  |  | Sum Kulturdepartementet |  |  |  |  | 190 829 000
Justis- og beredskapsdepartementet
3400 |  |  | Justis- og beredskapsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 5 896 000 |  |
| 2 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 1 048 000 |  | 6 944 000
3410 |  |  | Domstolene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Rettsgebyr |  |  | 259 495 000 |  |
| 2 |  | Saks- og gebyrinntekter jordskiftedomstolene |  |  | 25 543 000 |  |
| 3 |  | Diverse refusjoner |  |  | 2 000 000 |  |
| 4 |  | Vernesaker jordskiftedomstolene |  |  | 2 426 000 |  | 289 464 000
3430 |  |  | Kriminalomsorgen: |  |  |  |  |
| 2 |  | Arbeidsdriftens inntekter |  |  | 103 764 000 |  |
| 3 |  | Andre inntekter |  |  | 22 140 000 |  |
| 4 |  | Tilskudd |  |  | 2 570 000 |  | 128 474 000
3432 |  |  | Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter: |  |  |  |  |
| 3 |  | Andre inntekter |  |  | 1 139 000 |  | 1 139 000
3433 |  |  | Konfliktråd: |  |  |  |  |
| 2 |  | Refusjoner |  |  | 6 000 |  | 6 000
3440 |  |  | Politiet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyr - pass og våpen |  |  | 817 352 000 |  |
| 2 |  | Refusjoner mv. |  |  | 235 443 000 |  |
| 3 |  | Salgsinntekter |  |  | 60 561 000 |  |
| 4 |  | Gebyr - vaktselskap og etterkontroll av deaktiverte skytevåpen |  |  | 4 828 000 |  |
| 6 |  | Gebyr - utlendingssaker |  |  | 285 457 000 |  |
| 7 |  | Gebyr - sivile gjøremål |  |  | 774 583 000 |  |
| 8 |  | Refusjoner fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger |  |  | 65 000 000 |  | 2 243 224 000
3442 |  |  | Politihøgskolen: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 16 648 000 |  |
| 3 |  | Inntekter fra Justissektorens kurs- og øvingssenter |  |  | 10 901 000 |  | 27 549 000
3444 |  |  | Politiets sikkerhetstjeneste (PST): |  |  |  |  |
| 2 |  | Refusjoner |  |  | 18 677 000 |  | 18 677 000
3451 |  |  | Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyr |  |  | 124 663 000 |  |
| 2 |  | Refusjoner driftsutgifter Nødnett |  |  | 34 752 000 |  |
| 3 |  | Diverse inntekter |  |  | 26 667 000 |  |
| 4 |  | Refusjoner større utstyrsanskaffelser og vedlikehold Nødnett |  |  | 76 611 000 |  |
| 5 |  | Abonnementsinntekter og refusjoner Nødnett |  |  | 489 355 000 |  |
| 6 |  | Refusjoner |  |  | 7 209 000 |  | 759 257 000
3453 |  |  | Sivil klareringsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyr |  |  | 1 750 000 |  | 1 750 000
3454 |  |  | Redningshelikoptertjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner |  |  | 29 095 000 |  | 29 095 000
3457 |  |  | Nasjonal sikkerhetsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter |  |  | 34 309 000 |  | 34 309 000
3469 |  |  | Vergemålsordningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Vergemåls-/representantordning, ODA-godkjente utgifter |  |  | 4 499 000 |  | 4 499 000
3470 |  |  | Fri rettshjelp: |  |  |  |  |
| 1 |  | Tilkjente saksomkostninger m.m. |  |  | 4 438 000 |  |
| 2 |  | Fri rettshjelp, ODA-godkjente utgifter |  |  | 5 503 000 |  | 9 941 000
3473 |  |  | Statens sivilrettsforvaltning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 5 000 |  | 5 000
3481 |  |  | Samfunnet Jan Mayen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner og andre inntekter |  |  | 6 637 000 |  | 6 637 000
3490 |  |  | Utlendingsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Assistert retur fra Norge for asylsøkere med avslag, ODA-godkjente utgifter |  |  | 3 566 000 |  |
| 3 |  | Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter |  |  | 63 322 000 |  |
| 4 |  | Asylmottak, ODA-godkjente utgifter |  |  | 254 042 000 |  |
| 5 |  | Refusjonsinntekter |  |  | 2 600 000 |  |
| 6 |  | Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter |  |  | 30 410 000 |  |
| 7 |  | Tolk og oversettelse, ODA-godkjente utgifter |  |  | 17 986 000 |  |
| 8 |  | Internasjonalt migrasjonsarbeid og reintegrering i hjemlandet, ODA-godkjente utgifter |  |  | 26 600 000 |  | 398 526 000
|  |  | Sum Justis- og beredskapsdepartementet |  |  |  |  | 3 959 496 000
Kommunal- og moderniseringsdepartementet
3505 |  |  | Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter, lån |  |  | 32 000 000 |  |
| 90 |  | Tilbakebetaling av lån |  |  | 10 300 000 000 |  | 10 332 000 000
3506 |  |  | Yrkesskadeforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Premieinntekter |  |  | 79 000 000 |  | 79 000 000
3507 |  |  | Gruppelivsforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Premieinntekter |  |  | 100 000 000 |  | 100 000 000
3510 |  |  | Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 41 191 000 |  |
| 3 |  | Brukerbetaling |  |  | 68 301 000 |  | 109 492 000
3525 |  |  | Statsforvalterne: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 179 946 000 |  | 179 946 000
3533 |  |  | Eiendommer utenfor husleieordningen: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 2 563 000 |  | 2 563 000
3540 |  |  | Digitaliseringsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 3 |  | Diverse inntekter |  |  | 2 285 000 |  |
| 5 |  | Bruk av nasjonale fellesløsninger |  |  | 212 100 000 |  |
| 7 |  | Tjenesteeierfinansiert drift av Altinn |  |  | 126 000 000 |  |
| 86 |  | Tvangsmulkt |  |  | 100 000 |  | 340 485 000
3542 |  |  | Internasjonalt samarbeid: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjon fra Utenriksdepartementet |  |  | 2 634 000 |  | 2 634 000
3543 |  |  | Nasjonal kommunikasjonsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse gebyrer |  |  | 300 000 |  | 300 000
3563 |  |  | Internasjonalt reindriftssenter: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 2 921 000 |  | 2 921 000
3585 |  |  | Husleietvistutvalget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer |  |  | 2 693 000 |  | 2 693 000
3587 |  |  | Direktoratet for byggkvalitet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 112 000 |  |
| 4 |  | Gebyrer |  |  | 38 764 000 |  | 38 876 000
3595 |  |  | Statens kartverk: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter tinglysing |  |  | 509 429 000 |  |
| 2 |  | Salg og abonnement m.m. |  |  | 116 346 000 |  |
| 3 |  | Samfinansiering |  |  | 207 765 000 |  | 833 540 000
|  |  | Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet |  |  |  |  | 12 024 450 000
Arbeids- og sosialdepartementet
3605 |  |  | Arbeids- og velferdsetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Administrasjonsvederlag |  |  | 10 285 000 |  |
| 4 |  | Tolketjenester |  |  | 4 380 000 |  |
| 5 |  | Oppdragsinntekter mv. |  |  | 19 300 000 |  |
| 6 |  | Gebyrinntekter for fastsettelse av bidrag |  |  | 26 950 000 |  | 60 915 000
3634 |  |  | Arbeidsmarkedstiltak: |  |  |  |  |
| 85 |  | Innfordring av feilutbetalinger, arbeidsmarkedstiltak |  |  | 5 000 000 |  | 5 000 000
3635 |  |  | Ventelønn mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjon statlig virksomhet mv. |  |  | 2 700 000 |  | 2 700 000
3640 |  |  | Arbeidstilsynet: |  |  |  |  |
| 4 |  | Kjemikaliekontroll, gebyrer |  |  | 5 000 000 |  |
| 5 |  | Tvangsmulkt |  |  | 6 965 000 |  |
| 6 |  | Refusjoner |  |  | 3 495 000 |  |
| 7 |  | Byggesaksbehandling, gebyrer |  |  | 23 005 000 |  |
| 8 |  | Refusjon utgifter regionale verneombud |  |  | 17 386 000 |  |
| 9 |  | Overtredelsesgebyr |  |  | 28 590 000 |  | 84 441 000
3642 |  |  | Petroleumstilsynet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet |  |  | 8 230 000 |  |
| 3 |  | Gebyr tilsyn |  |  | 79 820 000 |  | 88 050 000
|  |  | Sum Arbeids- og sosialdepartementet |  |  |  |  | 241 106 000
Helse- og omsorgsdepartementet
3701 |  |  | E-helse, helseregistre mv.: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 120 051 000 |  | 120 051 000
3704 |  |  | Norsk helsearkiv: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 3 143 000 |  | 3 143 000
3710 |  |  | Vaksiner mv.: |  |  |  |  |
| 3 |  | Vaksinesalg |  |  | 144 286 000 |  | 144 286 000
3714 |  |  | Folkehelse: |  |  |  |  |
| 4 |  | Gebyrinntekter |  |  | 11 595 000 |  | 11 595 000
3732 |  |  | Regionale helseforetak: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter på investeringslån |  |  | 229 000 000 |  |
| 85 |  | Avdrag på investeringslån f.o.m. 2008 |  |  | 742 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på investeringslån t.o.m. 2007 |  |  | 632 300 000 |  | 1 603 300 000
3740 |  |  | Helsedirektoratet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 21 057 000 |  |
| 3 |  | Helsetjenester i annet EØS-land |  |  | 68 368 000 |  |
| 4 |  | Gebyrinntekter |  |  | 39 855 000 |  |
| 5 |  | Helsetjenester til utenlandsboende mv. |  |  | 51 300 000 |  |
| 6 |  | Gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger |  |  | 89 502 000 |  | 270 082 000
3741 |  |  | Norsk pasientskadeerstatning: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 7 099 000 |  |
| 50 |  | Premie fra private |  |  | 17 518 000 |  | 24 617 000
3742 |  |  | Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten: |  |  |  |  |
| 50 |  | Premie fra private |  |  | 2 380 000 |  | 2 380 000
3745 |  |  | Folkehelseinstituttet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 198 713 000 |  | 198 713 000
3746 |  |  | Statens legemiddelverk: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 35 761 000 |  |
| 4 |  | Registreringsgebyr |  |  | 80 550 000 |  | 116 311 000
3747 |  |  | Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 18 288 000 |  |
| 4 |  | Gebyrinntekter |  |  | 24 533 000 |  | 42 821 000
3748 |  |  | Statens helsetilsyn: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 1 675 000 |  | 1 675 000
|  |  | Sum Helse- og omsorgsdepartementet |  |  |  |  | 2 538 974 000
Barne- og familiedepartementet
3842 |  |  | Familievern: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 804 000 |  | 804 000
3847 |  |  | EUs ungdomsprogram: |  |  |  |  |
| 1 |  | Tilskudd fra Europakommisjonen |  |  | 5 964 000 |  | 5 964 000
3855 |  |  | Statlig forvaltning av barnevernet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 3 293 000 |  |
| 2 |  | Barnetrygd |  |  | 3 959 000 |  |
| 60 |  | Kommunale egenandeler |  |  | 2 474 087 000 |  | 2 481 339 000
3856 |  |  | Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 118 426 000 |  | 118 426 000
3858 |  |  | Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 528 000 |  | 528 000
3868 |  |  | Forbrukertilsynet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Tilskudd |  |  | 2 552 000 |  | 2 552 000
|  |  | Sum Barne- og familiedepartementet |  |  |  |  | 2 609 613 000
Nærings- og fiskeridepartementet
3900 |  |  | Nærings- og fiskeridepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter og refusjoner knyttet til ordinære driftsutgifter |  |  | 216 000 |  |
| 3 |  | Inntekter fra forvaltning av grunneiendom på Svalbard |  |  | 8 000 000 |  |
| 70 |  | Garantipremie fra garantiordning luftfart |  |  | 30 900 000 |  | 39 116 000
3902 |  |  | Justervesenet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 26 390 000 |  |
| 3 |  | Inntekter fra salg av tjenester |  |  | 27 410 000 |  |
| 4 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 100 000 |  |
| 86 |  | Overtredelsesgebyr |  |  | 50 000 |  | 53 950 000
3903 |  |  | Norsk akkreditering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter og andre inntekter |  |  | 47 550 000 |  | 47 550 000
3904 |  |  | Brønnøysundregistrene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 524 340 000 |  |
| 2 |  | Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter |  |  | 32 360 000 |  | 556 700 000
3905 |  |  | Norges geologiske undersøkelse: |  |  |  |  |
| 3 |  | Oppdragsinntekter og andre inntekter |  |  | 73 190 000 |  | 73 190 000
3906 |  |  | Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard: |  |  |  |  |
| 1 |  | Leie av bergrettigheter og eiendommer |  |  | 85 000 |  |
| 2 |  | Behandlingsgebyrer |  |  | 800 000 |  |
| 86 |  | Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt |  |  | 1 000 000 |  | 1 885 000
3909 |  |  | Tiltak for sysselsetting av sjøfolk: |  |  |  |  |
| 1 |  | Tilbakeføring av tilskudd |  |  | 5 300 000 |  | 5 300 000
3910 |  |  | Sjøfartsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR |  |  | 227 685 000 |  |
| 2 |  | Maritime personellsertifikater |  |  | 19 645 000 |  |
| 3 |  | Diverse inntekter |  |  | 450 000 |  |
| 4 |  | Gebyrer for skip i NIS |  |  | 57 095 000 |  |
| 86 |  | Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt |  |  | 4 800 000 |  | 309 675 000
3911 |  |  | Konkurransetilsynet: |  |  |  |  |
| 3 |  | Refusjoner og andre inntekter |  |  | 200 000 |  |
| 86 |  | Lovbruddsgebyr |  |  | 100 000 |  | 300 000
3912 |  |  | Klagenemndssekretariatet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Klagegebyr |  |  | 900 000 |  |
| 2 |  | Refusjoner og andre inntekter |  |  | 200 000 |  |
| 87 |  | Overtredelsesgebyr |  |  | 100 000 |  | 1 200 000
3917 |  |  | Fiskeridirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner og diverse inntekter |  |  | 6 150 000 |  |
| 5 |  | Saksbehandlingsgebyr |  |  | 28 211 000 |  |
| 86 |  | Forvaltningssanksjoner |  |  | 10 000 000 |  | 44 361 000
3923 |  |  | Havforskningsinstituttet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 446 780 000 |  | 446 780 000
3926 |  |  | Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy: |  |  |  |  |
| 1 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 186 230 000 |  | 186 230 000
3935 |  |  | Patentstyret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter av informasjonstjenester |  |  | 4 690 000 |  |
| 2 |  | Inntekter knyttet til NPI |  |  | 4 490 000 |  |
| 3 |  | Gebyrer immaterielle rettigheter |  |  | 103 280 000 |  | 112 460 000
3936 |  |  | Klagenemnda for industrielle rettigheter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer |  |  | 660 000 |  | 660 000
3950 |  |  | Forvaltning av statlig eierskap: |  |  |  |  |
| 90 |  | Avdrag på lån, Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS |  |  | 17 900 000 |  |
| 96 |  | Salg av aksjer |  |  | 25 000 000 |  | 42 900 000
|  |  | Sum Nærings- og fiskeridepartementet |  |  |  |  | 1 922 257 000
Landbruks- og matdepartementet
4100 |  |  | Landbruks- og matdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner m.m. |  |  | 131 000 |  |
| 30 |  | Husleie |  |  | 1 023 000 |  | 1 154 000
4115 |  |  | Mattilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyr m.m. |  |  | 202 465 000 |  |
| 2 |  | Driftsinntekter og refusjoner m.m. |  |  | 6 177 000 |  | 208 642 000
4136 |  |  | Kunnskapsutvikling m.m.: |  |  |  |  |
| 30 |  | Husleie, Norsk institutt for bioøkonomi |  |  | 19 446 000 |  | 19 446 000
4141 |  |  | Høstbare viltressurser - jegerprøve, tilskudd til organisasjoner m.m.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Jegerprøve, gebyr m.m. |  |  | 3 701 000 |  | 3 701 000
4142 |  |  | Landbruksdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter, refusjoner m.m. |  |  | 46 459 000 |  | 46 459 000
4150 |  |  | Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.: |  |  |  |  |
| 85 |  | Markedsordningen for korn |  |  | 50 000 |  | 50 000
|  |  | Sum Landbruks- og matdepartementet |  |  |  |  | 279 452 000
Samferdselsdepartementet
4300 |  |  | Samferdselsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjon fra Utenriksdepartementet |  |  | 500 000 |  | 500 000
4312 |  |  | Avinor AS: |  |  |  |  |
| 90 |  | Avdrag på lån |  |  | 444 400 000 |  | 444 400 000
4313 |  |  | Luftfartstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 162 700 000 |  | 162 700 000
4320 |  |  | Statens vegvesen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgsinntekter m.m. |  |  | 167 300 000 |  |
| 2 |  | Diverse gebyrer |  |  | 484 800 000 |  |
| 3 |  | Refusjoner fra forsikringsselskaper |  |  | 122 100 000 |  |
| 4 |  | Billettinntekter fra riksveiferjedriften |  |  | 988 800 000 |  | 1 763 000 000
4322 |  |  | Svinesundsforbindelsen AS: |  |  |  |  |
| 91 |  | Aksjekapital |  |  | 135 000 |  | 135 000
4330 |  |  | Særskilte transporttiltak: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer |  |  | 19 400 000 |  | 19 400 000
4331 |  |  | Infrastrukturfond: |  |  |  |  |
| 85 |  | Avkastning infrastrukturfond |  |  | 2 053 000 000 |  | 2 053 000 000
4352 |  |  | Jernbanedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 4 400 000 |  | 4 400 000
4354 |  |  | Statens jernbanetilsyn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer for tilsyn med tau- og kabelbaner og fornøyelsesinnretninger |  |  | 16 100 000 |  | 16 100 000
4360 |  |  | Kystverket: |  |  |  |  |
| 2 |  | Andre inntekter |  |  | 13 400 000 |  | 13 400 000
|  |  | Sum Samferdselsdepartementet |  |  |  |  | 4 477 035 000
Klima- og miljødepartementet
4400 |  |  | Klima- og miljødepartementet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 482 000 |  |
| 3 |  | Refusjon fra Utenriksdepartementet |  |  | 29 585 000 |  | 30 067 000
4411 |  |  | Artsdatabanken: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 429 000 |  | 429 000
4420 |  |  | Miljødirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Oppdrag og andre diverse inntekter |  |  | 8 028 000 |  |
| 4 |  | Gebyrer, forurensningsområdet |  |  | 49 270 000 |  |
| 6 |  | Gebyrer, statsforvalterembetenes miljøvernavdelinger |  |  | 37 595 000 |  |
| 7 |  | Gebyrer, kvotesystemet |  |  | 5 980 000 |  |
| 9 |  | Internasjonale oppdrag |  |  | 47 878 000 |  | 148 751 000
4423 |  |  | Radioaktiv forurensning i det ytre miljø: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer, radioaktiv forurensning |  |  | 1 048 000 |  | 1 048 000
4429 |  |  | Riksantikvaren: |  |  |  |  |
| 2 |  | Refusjoner og diverse inntekter |  |  | 2 721 000 |  |
| 9 |  | Internasjonale oppdrag |  |  | 3 420 000 |  | 6 141 000
4471 |  |  | Norsk Polarinstitutt: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgs- og utleieinntekter |  |  | 6 814 000 |  |
| 3 |  | Inntekter fra diverse tjenesteyting |  |  | 66 804 000 |  |
| 21 |  | Inntekter, Antarktis |  |  | 14 924 000 |  | 88 542 000
4481 |  |  | Salg av klimakvoter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgsinntekter |  |  | 1 642 921 000 |  | 1 642 921 000
|  |  | Sum Klima- og miljødepartementet |  |  |  |  | 1 917 899 000
Finansdepartementet
4600 |  |  | Finansdepartementet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse refusjoner |  |  | 200 000 |  | 200 000
4602 |  |  | Finanstilsynet: |  |  |  |  |
| 3 |  | Saksbehandlingsgebyr |  |  | 12 800 000 |  |
| 86 |  | Vinningsavståelse og overtredelsesgebyr mv. |  |  | 500 000 |  | 13 300 000
4605 |  |  | Direktoratet for forvaltning og økonomistyring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Økonomitjenester |  |  | 183 800 000 |  |
| 2 |  | Opplæringskontoret OK stat |  |  | 14 300 000 |  | 198 100 000
4610 |  |  | Tolletaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Særskilt vederlag for tolltjenester |  |  | 7 600 000 |  |
| 2 |  | Andre inntekter |  |  | 2 200 000 |  |
| 4 |  | Diverse refusjoner |  |  | 1 100 000 |  |
| 5 |  | Refusjon fra Avinor AS |  |  | 26 300 000 |  |
| 85 |  | Tvangsmulkt og overtredelsesgebyr |  |  | 23 000 000 |  | 60 200 000
4618 |  |  | Skatteetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr |  |  | 37 300 000 |  |
| 3 |  | Andre inntekter |  |  | 6 300 000 |  |
| 5 |  | Gebyr for utleggsforretninger |  |  | 107 800 000 |  |
| 7 |  | Gebyr for bindende forhåndsuttalelser |  |  | 4 500 000 |  |
| 11 |  | Gebyr på kredittdeklarasjoner |  |  | 3 000 000 |  |
| 85 |  | Inngått på tapsførte lån mv. |  |  | 240 000 000 |  |
| 86 |  | Bøter, inndragninger mv. |  |  | 1 853 000 000 |  |
| 87 |  | Trafikantsanksjoner |  |  | 60 000 000 |  |
| 88 |  | Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret |  |  | 230 000 000 |  |
| 89 |  | Overtredelsesgebyr |  |  | 6 100 000 |  | 2 548 000 000
4620 |  |  | Statistisk sentralbyrå: |  |  |  |  |
| 2 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 253 194 000 |  |
| 85 |  | Tvangsmulkt |  |  | 10 000 000 |  | 263 194 000
|  |  | Sum Finansdepartementet |  |  |  |  | 3 082 994 000
Forsvarsdepartementet
4700 |  |  | Forsvarsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 52 627 000 |  | 52 627 000
4710 |  |  | Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 4 503 281 000 |  |
| 47 |  | Salg av eiendom |  |  | 17 540 000 |  | 4 520 821 000
4720 |  |  | Forsvaret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 768 453 000 |  | 768 453 000
4760 |  |  | Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 32 543 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter |  |  | 101 760 000 |  |
| 48 |  | Fellesfinansierte investeringer, inntekter |  |  | 350 036 000 |  | 484 339 000
4791 |  |  | Redningshelikoptertjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 548 937 000 |  | 548 937 000
4799 |  |  | Militære bøter: |  |  |  |  |
| 86 |  | Militære bøter |  |  | 500 000 |  | 500 000
|  |  | Sum Forsvarsdepartementet |  |  |  |  | 6 375 677 000
Olje- og energidepartementet
4800 |  |  | Olje- og energidepartementet: |  |  |  |  |
| 10 |  | Refusjoner |  |  | 662 000 |  |
| 70 |  | Garantiprovisjon, Gassco |  |  | 1 500 000 |  | 2 162 000
4810 |  |  | Oljedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 28 500 000 |  |
| 2 |  | Oppdrags- og samarbeidsinntekter |  |  | 85 900 000 |  | 114 400 000
4820 |  |  | Norges vassdrags- og energidirektorat: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 33 200 000 |  |
| 2 |  | Oppdrags- og samarbeidsinntekter |  |  | 76 300 000 |  |
| 40 |  | Flom- og skredforebygging |  |  | 32 000 000 |  | 141 500 000
|  |  | Sum Olje- og energidepartementet |  |  |  |  | 258 062 000
Ymse inntekter
5309 |  |  | Tilfeldige inntekter: |  |  |  |  |
| 29 |  | Ymse |  |  | 400 000 000 |  | 400 000 000
5310 |  |  | Statens lånekasse for utdanning: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 6 300 000 |  |
| 29 |  | Termingebyrer |  |  | 1 161 000 |  |
| 89 |  | Purregebyrer |  |  | 92 913 000 |  |
| 90 |  | Redusert lån og rentegjeld |  |  | 12 806 848 000 |  |
| 93 |  | Omgjøring av utdanningslån til stipend |  |  | 7 284 547 000 |  | 20 191 769 000
5312 |  |  | Husbanken: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer m.m. |  |  | 9 549 000 |  |
| 11 |  | Diverse inntekter |  |  | 82 080 000 |  |
| 90 |  | Avdrag |  |  | 12 820 000 000 |  | 12 911 629 000
5325 |  |  | Innovasjon Norge: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilbakeføring fra landsdekkende innovasjonsordning |  |  | 5 000 000 |  |
| 70 |  | Låneprovisjoner |  |  | 75 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på utestående fordringer |  |  | 60 800 000 000 |  |
| 92 |  | Låneordning for pakkereisearrangører - avdrag |  |  | 20 000 000 |  | 60 900 000 000
5326 |  |  | Siva SF: |  |  |  |  |
| 70 |  | Låne- og garantiprovisjoner |  |  | 7 000 000 |  | 7 000 000
5329 |  |  | Eksportkredittordningen: |  |  |  |  |
| 70 |  | Gebyrer m.m. |  |  | 25 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på utestående fordringer |  |  | 9 900 000 000 |  | 9 925 000 000
5341 |  |  | Avdrag på utestående fordringer: |  |  |  |  |
| 95 |  | Avdrag på lån til andre stater |  |  | 700 000 |  | 700 000
5351 |  |  | Overføring fra Norges Bank: |  |  |  |  |
| 85 |  | Overføring |  |  | 10 113 000 000 |  | 10 113 000 000
|  |  | Sum Ymse inntekter |  |  |  |  | 114 449 098 000
|  |  | Sum Inntekter under departementene |  |  |  |  | 154 723 434 000
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet
5440 |  |  | Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter | 156 500 000 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter | -32 100 000 000 |  |  |  |
|  |  | 3 Lete- og feltutviklingsutgifter | -1 700 000 000 |  |  |  |
|  |  | 4 Avskrivninger | -24 900 000 000 |  |  |  |
|  |  | 5 Renter av statens kapital | -2 300 000 000 |  | 95 500 000 000 |  |
| 30 |  | Avskrivninger |  |  | 24 900 000 000 |  |
| 80 |  | Renter av statens kapital |  |  | 2 300 000 000 |  | 122 700 000 000
|  |  | Sum Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet |  |  |  |  | 122 700 000 000
Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.
5446 |  |  | Salg av eiendom, Fornebu: |  |  |  |  |
| 40 |  | Salgsinntekter |  |  | 16 400 000 |  | 16 400 000
5447 |  |  | Salg av eiendom utenfor statens forretningsdrift: |  |  |  |  |
| 40 |  | Salgsinntekter |  |  | 500 000 000 |  | 500 000 000
5460 |  |  | Eksportfinansiering Norge: |  |  |  |  |
| 71 |  | Tilbakeføring fra gamle garantiordninger |  |  | 13 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på utestående utbetaling ifølge trekkfullmakt |  |  | 1 000 000 |  | 14 000 000
5470 |  |  | Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 30 |  | Avsetning til investeringsformål |  |  | 37 000 000 |  | 37 000 000
5491 |  |  | Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift: |  |  |  |  |
| 30 |  | Avskrivninger |  |  | 1 613 000 000 |  | 1 613 000 000
|  |  | Sum Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv. |  |  |  |  | 2 180 400 000
Skatter og avgifter
5501 |  |  | Skatter på formue og inntekt: |  |  |  |  |
| 70 |  | Trinnskatt mv. |  |  | 75 740 000 000 |  |
| 72 |  | Fellesskatt mv. fra personlige skattytere |  |  | 127 960 000 000 |  |
| 74 |  | Selskapsskatter mv. fra upersonlige skattytere utenom petroleum |  |  | 96 020 000 000 |  |
| 75 |  | Formuesskatt |  |  | 2 700 000 000 |  |
| 76 |  | Kildeskatt på utbytte |  |  | 5 300 000 000 |  |
| 77 |  | Kildeskatt på rentebetalinger |  |  | 80 000 000 |  |
| 78 |  | Kildeskatt på royaltybetalinger |  |  | 10 000 000 |  |
| 79 |  | Kildeskatt på leiebetalinger for visse fysiske eiendeler |  |  | 400 000 000 |  | 308 210 000 000
5502 |  |  | Finansskatt: |  |  |  |  |
| 70 |  | Skatt på lønn |  |  | 2 600 000 000 |  |
| 71 |  | Skatt på overskudd |  |  | 3 120 000 000 |  | 5 720 000 000
5507 |  |  | Skatt og avgift på utvinning av petroleum: |  |  |  |  |
| 71 |  | Ordinær skatt på formue og inntekt |  |  | 47 500 000 000 |  |
| 72 |  | Særskatt på oljeinntekter |  |  | 112 800 000 000 |  |
| 74 |  | Arealavgift mv. |  |  | 1 300 000 000 |  | 161 600 000 000
5508 |  |  | Avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen: |  |  |  |  |
| 70 |  | CO2-avgift i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen |  |  | 6 300 000 000 |  | 6 300 000 000
5509 |  |  | Avgift på utslipp av NOX i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift |  |  | 1 000 000 |  | 1 000 000
5511 |  |  | Tollinntekter: |  |  |  |  |
| 70 |  | Toll |  |  | 3 400 000 000 |  |
| 71 |  | Auksjonsinntekter fra tollkvoter |  |  | 275 000 000 |  | 3 675 000 000
5521 |  |  | Merverdiavgift: |  |  |  |  |
| 70 |  | Merverdiavgift |  |  | 360 500 000 000 |  | 360 500 000 000
5526 |  |  | Avgift på alkohol: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på alkohol |  |  | 15 400 000 000 |  | 15 400 000 000
5531 |  |  | Avgift på tobakkvarer mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på tobakkvarer mv. |  |  | 7 350 000 000 |  | 7 350 000 000
5536 |  |  | Avgift på motorvogner mv.: |  |  |  |  |
| 71 |  | Engangsavgift |  |  | 8 560 000 000 |  |
| 72 |  | Trafikkforsikringsavgift |  |  | 10 430 000 000 |  |
| 73 |  | Vektårsavgift |  |  | 370 000 000 |  |
| 75 |  | Omregistreringsavgift |  |  | 1 750 000 000 |  | 21 110 000 000
5538 |  |  | Veibruksavgift på drivstoff: |  |  |  |  |
| 70 |  | Veibruksavgift på bensin |  |  | 4 300 000 000 |  |
| 71 |  | Veibruksavgift på autodiesel |  |  | 9 900 000 000 |  |
| 72 |  | Veibruksavgift på naturgass og LPG |  |  | 14 000 000 |  | 14 214 000 000
5541 |  |  | Avgift på elektrisk kraft: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på elektrisk kraft |  |  | 11 616 000 000 |  | 11 616 000 000
5542 |  |  | Avgift på mineralolje mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnavgift på mineralolje mv. |  |  | 1 750 000 000 |  |
| 71 |  | Avgift på smøreolje mv. |  |  | 125 000 000 |  | 1 875 000 000
5543 |  |  | Miljøavgift på mineralske produkter mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | CO2-avgift |  |  | 11 019 000 000 |  |
| 71 |  | Svovelavgift |  |  | 8 000 000 |  | 11 027 000 000
5546 |  |  | Avgift på forbrenning av avfall: |  |  |  |  |
| 70 |  | CO2-avgift |  |  | 140 000 000 |  | 140 000 000
5547 |  |  | Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier: |  |  |  |  |
| 71 |  | Tetrakloreten (PER) |  |  | 1 000 000 |  | 1 000 000
5548 |  |  | Miljøavgift på visse klimagasser: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på hydrofluorkarboner (HFK) og perfluorkarboner (PFK) |  |  | 430 000 000 |  | 430 000 000
5549 |  |  | Avgift på utslipp av NOX: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på utslipp av NOX |  |  | 65 000 000 |  | 65 000 000
5550 |  |  | Miljøavgift på plantevernmidler: |  |  |  |  |
| 70 |  | Miljøavgift på plantevernmidler |  |  | 65 000 000 |  | 65 000 000
5551 |  |  | Avgifter knyttet til mineralvirksomhet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift knyttet til andre undersjøiske naturforekomster enn petroleum |  |  | 1 000 000 |  |
| 71 |  | Årsavgift knyttet til mineraler |  |  | 5 000 000 |  | 6 000 000
5552 |  |  | Avgift på produksjon av fisk: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på produksjon av fisk |  |  | 880 000 000 |  | 880 000 000
5553 |  |  | Avgift på viltlevende marine ressurser: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på viltlevende marine ressurser |  |  | 100 000 000 |  | 100 000 000
5557 |  |  | Avgift på sukker mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på sukker mv. |  |  | 200 000 000 |  | 200 000 000
5559 |  |  | Avgift på drikkevareemballasje: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnavgift på engangsemballasje |  |  | 2 200 000 000 |  |
| 71 |  | Miljøavgift på kartong |  |  | 60 000 000 |  |
| 72 |  | Miljøavgift på plast |  |  | 30 000 000 |  |
| 73 |  | Miljøavgift på metall |  |  | 5 000 000 |  |
| 74 |  | Miljøavgift på glass |  |  | 100 000 000 |  | 2 395 000 000
5561 |  |  | Flypassasjeravgift: |  |  |  |  |
| 70 |  | Flypassasjeravgift |  |  | 1 600 000 000 |  | 1 600 000 000
5565 |  |  | Dokumentavgift: |  |  |  |  |
| 70 |  | Dokumentavgift |  |  | 14 300 000 000 |  | 14 300 000 000
5568 |  |  | Sektoravgifter under Kulturdepartementet: |  |  |  |  |
| 71 |  | Årsavgift - stiftelser |  |  | 24 175 000 |  |
| 73 |  | Refusjon - Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS |  |  | 46 635 000 |  |
| 74 |  | Avgift - forhåndskontroll av kinofilm |  |  | 4 700 000 |  |
| 75 |  | Kino- og videogramavgift |  |  | 32 000 000 |  | 107 510 000
5570 |  |  | Sektoravgifter under Kommunal- og moderniseringsdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Sektoravgifter Nasjonal kommunikasjonsmyndighet |  |  | 253 851 000 |  | 253 851 000
5571 |  |  | Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Petroleumstilsynet - sektoravgift |  |  | 128 710 000 |  | 128 710 000
5572 |  |  | Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Legemiddeldetaljistavgift |  |  | 68 385 000 |  |
| 72 |  | Avgift utsalgssteder utenom apotek |  |  | 6 400 000 |  |
| 73 |  | Legemiddelleverandøravgift |  |  | 223 000 000 |  |
| 74 |  | Tilsynsavgift |  |  | 3 770 000 |  |
| 75 |  | Sektoravgift tobakk |  |  | 18 000 000 |  | 319 555 000
5574 |  |  | Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet: |  |  |  |  |
| 71 |  | Avgifter immaterielle rettigheter |  |  | 175 500 000 |  |
| 72 |  | Kontroll- og tilsynsavgift akvakultur |  |  | 33 100 000 |  |
| 73 |  | Årsavgift Merkeregisteret |  |  | 8 550 000 |  |
| 74 |  | Fiskeriforskningsavgift |  |  | 318 000 000 |  |
| 75 |  | Tilsynsavgift Justervesenet |  |  | 26 650 000 |  |
| 76 |  | Kontrollavgift fiskeflåten |  |  | 40 500 000 |  | 602 300 000
5576 |  |  | Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Forskningsavgift på landbruksprodukter |  |  | 175 000 000 |  |
| 72 |  | Jeger- og fellingsavgifter |  |  | 85 000 000 |  | 260 000 000
5577 |  |  | Sektoravgifter under Samferdselsdepartementet: |  |  |  |  |
| 74 |  | Sektoravgifter Kystverket |  |  | 980 000 000 |  | 980 000 000
5578 |  |  | Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Sektoravgifter under Svalbards miljøvernfond |  |  | 10 341 000 |  |
| 72 |  | Fiskeravgifter |  |  | 18 264 000 |  |
| 73 |  | Påslag på nettariffen til Klima- og energifondet |  |  | 690 000 000 |  | 718 605 000
5580 |  |  | Sektoravgifter under Finansdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Finanstilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene |  |  | 485 860 000 |  | 485 860 000
5582 |  |  | Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Bidrag til kulturminnevern i regulerte vassdrag |  |  | 5 000 000 |  |
| 71 |  | Konsesjonsavgifter fra vannkraftutbygging |  |  | 176 000 000 |  |
| 72 |  | Dam- og beredskapstilsyn |  |  | 57 000 000 |  | 238 000 000
5583 |  |  | Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på frekvenser mv. |  |  | 276 600 000 |  | 276 600 000
|  |  | Sum Skatter og avgifter |  |  |  |  | 953 150 991 000
Renter og utbytte mv.
5603 |  |  | Renter av statens kapital i statens forretningsdrift: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter av statens faste kapital |  |  | 1 969 450 000 |  | 1 969 450 000
5605 |  |  | Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer: |  |  |  |  |
| 81 |  | Av verdipapirer og bankinnskudd i utenlandsk valuta |  |  | 200 000 |  |
| 82 |  | Av innenlandske verdipapirer |  |  | 925 000 000 |  |
| 83 |  | Av alminnelige fordringer |  |  | 120 000 000 |  |
| 84 |  | Av driftskreditt til statsbedrifter |  |  | 413 000 000 |  |
| 86 |  | Renter av lån til andre stater |  |  | 100 000 |  |
| 89 |  | Garantiprovisjon |  |  | 43 500 000 |  | 1 501 800 000
5607 |  |  | Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 754 000 000 |  | 754 000 000
5612 |  |  | Renter fra Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 10 400 000 |  | 10 400 000
5613 |  |  | Renter fra Siva SF: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 11 700 000 |  | 11 700 000
5614 |  |  | Renter fra Eksportfinansiering Norge: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter fra lån til Alminnelig garantiordning |  |  | 95 000 000 |  | 95 000 000
5615 |  |  | Husbanken: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 2 860 000 000 |  | 2 860 000 000
5616 |  |  | Kommunalbanken AS: |  |  |  |  |
| 85 |  | Aksjeutbytte |  |  | 646 000 000 |  | 646 000 000
5617 |  |  | Renter fra Statens lånekasse for utdanning: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 4 795 109 000 |  | 4 795 109 000
5619 |  |  | Renter av lån til Avinor AS: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 14 500 000 |  | 14 500 000
5625 |  |  | Renter og utbytte fra Innovasjon Norge: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter på lån fra statskassen |  |  | 190 000 000 |  |
| 81 |  | Rentemargin, innovasjonslåneordningen |  |  | 21 000 000 |  |
| 82 |  | Låneordning for pakkereisearrangører - renter |  |  | 2 400 000 |  |
| 85 |  | Utbytte, lavrisikolåneordningen |  |  | 100 000 000 |  | 313 400 000
5629 |  |  | Renter fra eksportkredittordningen: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 890 000 000 |  | 890 000 000
5631 |  |  | Aksjer i AS Vinmonopolet: |  |  |  |  |
| 85 |  | Statens overskuddsandel |  |  | 146 400 000 |  |
| 86 |  | Utbytte |  |  | 2 000 |  | 146 402 000
5652 |  |  | Statskog SF - renter og utbytte: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 16 750 000 |  | 16 750 000
5656 |  |  | Aksjer under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 23 395 800 000 |  | 23 395 800 000
5680 |  |  | Statnett SF: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 975 000 000 |  | 975 000 000
5685 |  |  | Aksjer i Equinor ASA: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 13 000 000 000 |  | 13 000 000 000
5692 |  |  | Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 104 100 000 |  | 104 100 000
5693 |  |  | Utbytte av aksjer i diverse selskaper mv.: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte fra Folketrygdfondet |  |  | 300 000 |  | 300 000
|  |  | Sum Renter og utbytte mv. |  |  |  |  | 51 499 711 000
Folketrygden
5700 |  |  | Folketrygdens inntekter: |  |  |  |  |
| 71 |  | Trygdeavgift |  |  | 166 412 400 000 |  |
| 72 |  | Arbeidsgiveravgift |  |  | 214 101 000 000 |  | 380 513 400 000
5701 |  |  | Diverse inntekter: |  |  |  |  |
| 71 |  | Refusjon ved yrkesskade |  |  | 840 000 000 |  |
| 73 |  | Refusjon fra bidragspliktige |  |  | 205 000 000 |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 1 000 000 |  |
| 86 |  | Innkreving feilutbetalinger |  |  | 1 320 000 000 |  |
| 87 |  | Diverse inntekter |  |  | 15 300 000 |  |
| 88 |  | Hjelpemiddelsentraler mv. |  |  | 67 000 000 |  | 2 448 300 000
5704 |  |  | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs: |  |  |  |  |
| 70 |  | Dividende |  |  | 210 000 000 |  | 210 000 000
5705 |  |  | Refusjon av dagpenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs |  |  | 30 000 000 |  |
| 71 |  | Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge |  |  | 300 000 |  |
| 72 |  | Innkreving av forskutterte dagpenger |  |  | 900 000 000 |  | 930 300 000
|  |  | Sum Folketrygden |  |  |  |  | 384 102 000 000
Statens pensjonsfond utland
5800 |  |  | Statens pensjonsfond utland: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføring fra fondet |  |  | 300 255 117 000 |  | 300 255 117 000
|  |  | Sum Statens pensjonsfond utland |  |  |  |  | 300 255 117 000
Statslånemidler
5999 |  |  | Statslånemidler: |  |  |  |  |
| 90 |  | Lån |  |  | 93 882 115 000 |  | 93 882 115 000
|  |  | Sum Statslånemidler |  |  |  |  | 93 882 115 000
Totale inntekter: |  |  | 2 062 493 768 000

Statslån o.a.

II

Andre fullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2022 kan:

ta opp nye langsiktige innenlandske statslån til et beløp inntil 100 000 mill. kroner.

ha utestående kortsiktige markedslån til et beløp inntil 100 000 mill. kroner.

ta imot innskudd i form av kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, og fra institusjoner som kan bli pålagt å plassere likviditet som kontolån til staten.

inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler, samt foreta sikkerhetsplasseringer knyttet til slike avtaler.

Utenriksdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 100 post 01 | kap. 3100 post 05
kap. 140 post 01 | kap. 3140 post 05

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under kap. 100 Utenriksdepartementet, post 90 Lån til norske borgere i utlandet, ved behov for bistand fra aktuelle transportselskaper ved evakuering av norske borgere i kriserammede land. Fullmakten gjelder i de tilfeller og på de betingelser som gjelder for denne typen bistand.

overskride bevilgningene under kap. 117 EØS-finansieringsordningene, post 77 EØS- finansieringsordningen 2014–2021, og post 78 Den norske finansieringsordningen 2014–2021, med en samlet øvre ramme på 520 mill. kroner som følge av usikkerhet i fremdrift og valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser gjennom avtale inngått med EU.

overskride bevilgningen under kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 73 Det internasjonale finansieringsinstituttet (IFC) med inntil 5 mill. kroner som følge av valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser som dekkes av bevilgningen på posten.

overskride bevilgningen under kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 70 Verdensbanken med inntil 10 mill. kroner som følge av valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser som dekkes av bevilgningen på posten.

overskride bevilgningen under kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond med inntil 19 mill. kroner som følge av valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser som dekkes av bevilgningen på posten.

IV

Valutatap (disagio)/ Valutagevinst (agio)

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2022 gis fullmakt til å utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning valutatap (disagio)/valutagevinst (agio) som følge av justering av midlene ved utenriksstasjonene under kap. 100/3100 Utenriksdepartementet og kap. 140/3140 Utenriksdepartementet, postene 89 Valutatap (disagio)/Valutagevinst (agio).

V

Bruk av opptjente rentemidler

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt kan benyttes til tiltak som avtales mellom Utenriksdepartementet og den enkelte mottaker.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om:

støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
117 |  | EØS-finansieringsordningene |
| 77 | EØS-finansieringsordningen 2014–2021 | 4 080 mill. kroner
| 78 | Den norske finansieringsordningen 2014–2021 | 4 059 mill. kroner
162 |  | Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi |
| 70 | Næringsutvikling og handel | 100 mill. kroner
| 72 | Fornybar energi | 100 mill. kroner

tilskudd til en global finansieringsordning for kvinne- og barnehelse med inntil 5 400 mill. kroner samlet i perioden 2015–2023 under kap. 160 Helse, post 70 Helse.

tilskudd til Den globale koalisjonen for forebygging av epidemier og pandemier (CEPI) med inntil 1 600 mill. kroner under kap. 160 Helse, post 70 Helse, samt fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Inntil 1 000 mill. kroner gis i direkte støtte til CEPI i årene 2017–2021, og inntil 600 mill. kroner i årene 2021–2025. Hele eller deler av disse midlene har fra 2019 kunnet gå via en finansieringsmekanisme forvaltet av Verdensbanken eller IFFIm.

tilskudd til Det grønne klimafondet med inntil 2 800 mill. kroner i perioden 2020–2023 under kap. 163 Klima, miljø og hav, post 70 Miljø og klima.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation (IFFlm) med inntil 2 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Tilsagnet skal finansiere epidemi- og pandemibekjempelse gjennom Den globale koalisjonen for forebygging av epidemier og pandemier (CEPI).

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) med inntil 4 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.

tilskudd til Vaksinealliansen Gavi med inntil 6 250 mill. kroner i perioden 2021–2025 under kap. 160 Helse, post 70 Helse.

tilskudd til Det globale partnerskapet for utdanning (GPE) med inntil 3 700 mill. kroner i perioden 2021–2025 under kap. 161 Utdanning, forskning og faglig samarbeid, post 70 Utdanning.

VII

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2022 kan inngå avtaler om forsikringsansvar for utstillinger ved visningsinstitusjoner i utlandet innenfor en total ramme for gamle og nye garantier på inntil 500 mill. kroner. Forsikringsansvaret omfatter tap og skade under transport, lagring og i visningsperioden.

VIII

Toårige budsjettvedtak

Stortinget samtykker i at Norge kan slutte seg til toårige budsjettvedtak i FAO, WHO, ILO, UNIDO, OECD, WTO, IAEA, IEA, Havbunnsmyndigheten, Den internasjonale havrettsdomstolen, Mekanismen for internasjonale straffedomstoler (MICT) og for regulært bidrag til FN.

Andre fullmakter

IX

Ettergivelse av fordringer

Stortinget samtykker i at Kongen i 2022 kan ettergi statlige fordringer på utviklingsland i samsvar med kriteriene i handlingsplanen av 2004 Om gjeldslette for utvikling innenfor den resterende ramme på 830 mill. kroner under Eksportfinansiering Norges (Eksfin) gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp på ettergivelsestidspunktet inklusive påløpte renter, belastes gjeldsplanens ramme og ettergis uten bevilgning over bistandsbudsjettet. Rammen belastes ikke ved en eventuell ettergivelse av statlige fordringer på Sudan som stammer fra den norske skipseksportkampanjen (1976–1980), jf. Prop. 110 S (2012–2013).

X

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2022 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av norske medlemskapskontingenter, pliktige bidrag og andre bidrag til internasjonale organisasjoner Norge er medlem av, kan foretas en gang i året.

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året dersom avtaler om samfinansiering med andre givere innenfor utviklingssamarbeidet tilsier det.

Eventuelle utbetalinger av regjeringens gave til TV-aksjoner kan i sin helhet utbetales som et engangsbeløp.

Utbetalinger av tilskudd til Climate Investment Funds (CIF) kan foretas i samsvar med fondets prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger av tilskudd til fond forvaltet av Verdensbankgruppen, Afrikabanken, Asiabanken, Den interamerikanske utviklingsbanken, Den europeiske bank for gjenoppbygging og utvikling (EBRD), Nordisk utviklingsfond (NDF) og Det internasjonale fond for jordbruksutvikling (IFAD) kan foretas i henhold til regelverket til det enkelte fond.

Utbetalinger av tilskudd til Ukraine Trust Fund for Military Career Transition forvaltet av NATO, kan foretas i henhold til fondets regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til akutt nødhjelpsarbeid kan i enkelte tilfeller foretas for opptil ett år frem i tid når dette er påkrevd for å sikre raske og nødvendige investeringer.

Utbetalinger til Vaksinealliansen Gavi, Den globale koalisjonen for forebygging av epidemier og pandemier (CEPI) og Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM) kan foretas årlig i tråd med organisasjonens finanseringsstrategi og regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) kan foretas i samsvar med fondets strategi og prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger under kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 72 Fornybar energi av samlet tilskudd på inntil 300 mill. kroner til garantiinstrumenter for fornybar energi i utviklingsland kan skje i samsvar med regelverket til den enkelte garantiinstitusjonen.

Tilskudd under kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 70 Næringsutvikling og handel kan utbetales til avsetning for tap ved utlåns- eller garantiinstrumenter hos tilskuddsmottaker.

Utbetalinger av tilskudd til fondsforvalter for fellesfond i FN kan skje i henhold til regelverket for det enkelte fond.

XI

Bruk av gjeldsbrev og raskere trekk på gjeldsbrev

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2022 kan fravike Bevilgningsreglementet § 3 annet ledd ved utstedelse av gjeldsbrev i forbindelse med kapitalpåfyllinger under Det internasjonale utviklingsfondet, Det asiatiske utviklingsfondet, Det afrikanske utviklingsfondet og Den globale miljøfasiliteten.

XII

Deltakelse i kapitaløkninger og fondspåfyllinger i internasjonale banker og fond

Stortinget samtykker i at:

Norge deltar, i forbindelse med formalisering av Sør-Sudans medlemskap i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB), i en selektiv kapitaløkning i banken, med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen UA 0,57 mill. (UA tilsvarer IMFs spesielle trekkrettigheter SDR). Innbetalingen foretas i løpet av årene 2016–2023, og belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond. Kapitaløkningen innebærer også en økning i den norske statsgarantien i AfDB med UA 8,93 mill.

Norge deltar i den 5. kapitaløkningen i Den internasjonale bank for rekonstruksjon og utvikling (IBRD) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av inntil USD 47,6 mill. i perioden 2020–2023, som belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 70 Verdensbanken. Den norske statsgarantien i IBRD økes samtidig med inntil USD 354 mill. Økningen i statsgarantien vil skje i takt med de årlige kapitalinnskuddene.

Norge deltar i kapitaløkningen i Det internasjonale finansieringsinstituttet (IFC) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av inntil USD 38,1 mill. innbetalt over perioden 2020–2025 som belastes kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 73 Det internasjonale finansieringsinstituttet (IFC).

Norge deltar i kapitalpåfyllingen i Den globale miljøfasiliteten (GEF) med en innbetalt andel på inntil 1 040 mill. kroner i perioden 1. juli 2022– 30. juni 2025. Innbetalingene belastes blant annet kap. 163 Klima, miljø og hav, post 70 Miljø og klima.

Norge deltar i den 12. kapitalpåfylling i Det internasjonale fond for jordbruksutvikling (IFAD-12) med et bidrag på inntil 508 mill. kroner for perioden 2022–2024, innbetalt i to bidrag på 170 mill. kroner per år i 2022–2023 og 168 mill. kroner i 2024. Innbetalingene belastes kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 71 Matsikkerhet, fisk og landbruk.

Norge deltar i den 7. generelle kapitaløkningen i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av UA 56,78 mill. (UA tilsvarer IMFs spesielle trekkrettigheter SDR) i perioden 2020–2027. Innbetalingene foretas i åtte like årlige beløp og belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond. Kapitaløkningen innebærer også en økning i den norske statsgarantien i AfDB med UA 889,52 mill. Forpliktelser inngås i SDR, og kronebeløpet må valutajusteres i forbindelse med årlige utbetalinger.

Norge deltar i den 13. påfyllingen av Den asiatiske utviklingsbankens fond for de fattigste landene for fireårsperioden 2021–2024, med 201,1 mill. kroner. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den femte kapitalpåfyllingen i Nordisk utviklingsfond (Nordic Development Fund, NDF) med totalt 97,3 mill. euro, innbetalt i ti årlige bidrag tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet, for perioden 2022-2031.

Norge deltar i påfyllingsforhandlingene i det multilaterale fondet under Montrealprotokollen for perioden 2021–2023, og vil støtte fondet med et beløp som ikke overskrider støtten for forrige treårsperiode. Støtten for forrige treårsperiode var på totalt 54,6 mill. kroner. Innbetalingene belastes kap. 163 Klima, miljø og hav, post 70 Miljø og klima.

XIII

Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen

Stortinget samtykker til at Utenriksdepartementet i 2022 kan:

føre utlegg som skal viderefaktureres kunde og tilhørende innbetalinger mot mellomværende med statskassen.

føre utbetalinger knyttet til refunderbart depositum for utenriksstasjonenes leide eiendommer mot mellomværende med statskassen. Fullmakten gis for inntil 50 mill. kroner for Utenriksdepartementets totale føringer av depositum for å ta høyde for pris- og kurssvingninger i stedlige boligmarkeder.

Kunnskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 200, post 01 | kap. 3200, post 02
kap. 220, post 01 | kap. 3220, post 02
kap. 222, post 01 | kap. 3222, post 02
kap. 230, post 01 | kap. 3230, post 02
kap. 242, post 01 | kap. 3242, post 02 og 61
kap. 256, post 01 | kap. 3256, post 02
kap. 271, post 01 | kap. 3271, post 02
kap. 290, post 01 | kap. 3290, post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningene til oppdragsvirksomhet på 21-postene mot tilsvarende merinntekter.

avhende fast eiendom, jf. Instruks om avhending av statlig eiendom mv., og bruke inntekter fra salg av eiendommer ved de selvforvaltende universitetene til kjøp, vedlikehold og bygging av andre lokaler til undervisnings- og forskningsformål ved den samme virksomheten.

gi Norges forskningsråd fullmakt til å kjøpe og avhende eiendommer. Salgsinntektene blir ført til eiendomsfondet til Norges forskningsråd.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2022 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
220 |  | Utdanningsdirektoratet |
| 70 | Tilskudd til læremidler mv. | 67 mill. kroner
226 |  | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 35 mill. kroner
| 22 | Videreutdanning for lærere og skoleledere | 237 mill. kroner
270 |  | Studentvelferd |
| 75 | Tilskudd til bygging av studentboliger | 895,5 mill. kroner

gi tilsagn om å utbetale 20 pst. av tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen over kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 68 Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen påfølgende budsjettår, når endelig regnskap foreligger.

gi tilsagn om å utbetale utdanningsstøtte for første halvår 2023 (andre halvdelen av undervisningsåret 2022–23) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2022 (første halvdelen av undervisningsåret 2022–23), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, postene 70 Utdanningsstipend, 71 Andre stipend, 72 Rentestøtte og 90 Økt lån og rentegjeld samt kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning, post 80 Renter.

gi tilsagn om å omgjøre lån til stipend første halvår 2023 (andre halvdelen av undervisningsåret 2022–23) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2022 (første halvdelen av undervisningsåret 2022–23), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 50 Avsetning til utdanningsstipend.

IV

Kostnadsrammer Blått bygg ved Nord universitet

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2022 kan starte opp byggeprosjektet Blått bygg ved Nord universitet innenfor en kostnadsramme på 575 mill. kroner.

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2022 får fullmakt til å starte opp brukerutstyrsprosjektet til Blått bygg innenfor en kostnadsramme på 120 mill. kroner, og til å inngå forpliktelser for senere budsjettår innenfor kostnadsrammen.

V

Kostnadsrammer 22. juli-senteret

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2022 kan starte opp byggeprosjektet for et nytt 22. juli-senter innenfor en kostnadsramme på 483 mill. kroner.

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2022 får fullmakt til å gjennomføre et prosjekt for inventar, brukerutstyr og til å etablere utstilling innenfor en kostnadsramme på 82 mill. kroner, og til å inngå forpliktelser for senere budsjettår innenfor kostnadsrammen.

VI

Kostnadsramme samlokalisert nybygg for Samisk videregående skole og reindriftsskole og det samiske nasjonalteatret Beaivvàš i Kautokeino

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2022 får fullmakt til å starte opp prosjektet samlokalisert nybygg for Samisk videregående skole og reindriftsskole og det samiske nasjonalteatret Beaivvàš i Kautokeino innenfor en kostnadsramme på 485 mill. kroner. Rammen inkluderer midler til både bygg og brukerutstyr, og prosjektet skal gjennomføres innenfor absolutte økonomiske rammer (prinsippet om design-to-cost).

VII

Oppdaterte kostnadsrammer Livsvitenskapsbygget ved UiO

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2022 får fullmakt til å fortsette byggeprosjektet med Livsvitenskapsbygget ved UiO innenfor en kostnadsramme på til 11 974 mill. kroner.

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2022 får fullmakt til å starte opp brukerutstyrsprosjektet til UiOs del av Livsvitenskapsbygget innenfor en kostnadsramme på 1 198 mill. kroner, og til å inngå forpliktelser for senere budsjettår innenfor kostnadsrammen.

Andre fullmakter

VIII

Gebyr for privatisteksamen

Stortinget samtykker i at privatister som melder seg opp til eksamen, og kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringslova § 3-5, skal betale et gebyr per prøve. Gebyret skal betales til fylkeskommunen. Privatister som melder seg opp til eksamen, skal betale 1 217 kroner dersom privatisten ikke har prøvd seg i faget tidligere som privatist eller elev, og 2 435 kroner ved forbedringsprøver. Kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringslova § 3-5, skal betale 1 037 kroner per prøve dersom kandidaten ikke har gått opp tidligere, og 2 080 kroner ved senere forsøk.

IX

Fullmakt for universitet og høyskoler til å delta i selskap

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2022 kan gi universitet og høyskoler fullmakt til å:

opprette nye selskap og delta i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke overskudd av oppdragsvirksomhet til kapitalinnskudd ved opprettelse av nye selskap eller ved deltagelse i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke utbytte fra selskap som virksomheten har kjøpt aksjer i eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

bruke inntekt fra salg av aksjer i selskap som virksomheten har ervervet med overskudd fra oppdragsvirksomhet eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

X

Foreldrebetaling i barnehage

Stortinget samtykker i at:

maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud blir fastsatt til 3 315 kroner per måned og 36 465 kroner per år fra 1. januar 2022, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 1.

inntektsgrensen for fritak i foreldrebetalingen i barnehage for 20 timer settes til 598 825 kroner per år fra 1. august 2022, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 3.

XI

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2022 kan gi Statens lånekasse for utdanning fullmakt til å inntektsføre utestående midler mot Konverteringsfondet i samme periode som konvertering av lån til stipend blir gjort, og mot Lånekassens mellomværende med statskassen. Mellomværendet utlignes i påfølgende periode når oppgjøret blir overført fra Konverteringsfondet.

Kulturdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 300 post 01 | kap. 3300 post 01
kap. 320 post 01 | kap. 3320 postene 01 og 03
kap. 322 post 01 | kap. 3322 post 01
kap. 322 post 21 | kap. 3322 post 02
kap. 323 post 01 | kap. 3323 post 01
kap. 323 post 21 | kap. 3323 post 02
kap. 325 post 01 | kap. 3325 post 01
kap. 326 post 01 | kap. 3326 post 01
kap. 326 post 21 | kap. 3326 post 02
kap. 327 post 01 | kap. 3327 post 01
kap. 327 post 21 | kap. 3327 post 02
kap. 329 post 01 | kap. 3329 post 01
kap. 329 post 21 | kap. 3329 post 02
kap. 334 post 01 | kap. 3334 post 01
kap. 334 post 21 | kap. 3334 post 02
kap. 335 post 21 | kap. 3335 post 02
kap. 339 post 01 | kap. 3339 postene 02 og 04
kap. 339 post 01 | kap. 5568 post 71
kap. 339 post 21 | kap. 3339 post 07

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
322 |  | Bygg og offentlige rom |
| 50 | Kunst i offentlige rom | 6,3 mill. kroner
| 70 | Nasjonale kulturbygg | 852,3 mill. kroner
334 |  | Film- og dataspillformål |
| 72 | Insentivordningen for film- og serieproduksjoner | 100,0 mill. kroner

Andre fullmakter

IV

Fastsetting av fordelingsnøkler for visse tilskudd

Stortinget samtykker i at:

det ordinære driftstilskuddet til musikk- og scenekunstinstitusjoner på kap. 323 Musikk og scenekunst, post 70 Musikk- og scenekunstinstitusjoner, skal fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen.

fordelingsnøkkelen ikke gjelder tilskuddet til Dansens Hus, Den Nationale Scene, Den Norske Opera & Ballett, Det Norske Teatret, Musikkselskapet Harmonien, Nationaltheatret og Oslo-Filharmonien.

V

Fastsetting av gebyrer og avgifter m.m.

Stortinget samtykker i at for 2022 skal avgiften per videogram for omsetning i næring være 3,50 kroner.

VI

Fullmakt til å benytte åremål

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet gis adgang til i henhold til statsansattelovens regler å benytte åremål for filmkonsulenter og ledere som forvalter tilskudd til utvikling og filmproduksjon i Norsk filminstitutt. For disse gis det mulighet for åremål i en periode på fire år for konsulenter og inntil seks år for ledere, med mulighet til én gangs fornyelse.

Justis- og beredskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 61 post 01 | kap. 3061 post 03
kap. 400 post 01 | kap. 3400 post 01
kap. 410 post 01 | kap. 3410 postene 02 og 03
kap. 410 post 22 | kap. 3410 post 04
kap. 430 post 01 | kap. 3430 postene 03 og 04
kap. 430 post 21 | kap. 3430 post 02
kap. 432 post 01 | kap. 3432 post 03
kap. 433 post 01 | kap. 3433 post 02
kap. 440 post 01 | kap. 3440 postene 02, 03 og 04
kap. 442 post 01 | kap. 3442 postene 02 og 03
kap. 444 post 01 | kap. 3444 post 02
kap. 451 post 01 | kap. 3451 postene 02, 03 og 06
kap. 451 post 22 | kap. 3451 post 05
kap. 451 post 45 | kap. 3451 post 04
kap. 454 post 01 | kap. 3454 post 01
kap. 455 post 01 | kap. 3455 post 01
kap. 457 post 01 | kap. 3457 post 01
kap. 473 post 01 | kap. 3473 post 01
kap. 481 post 01 | kap. 3481 post 01
kap. 490 post 01 | kap. 3490 post 05
kap. 491 post 01 | kap. 3491 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 01 Driftsutgifter med inntil 75 pst. av inntekter ved salg av sivilforsvarsanlegg og fast eiendom. Inntekter inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 kan overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 21 Spesielle driftsutgifter med inntil 34 mill. kroner dersom det oppstår en situasjon med ekstraordinær stor skogbrannfare og/eller mange skogbranner, og det i den forbindelse er nødvendig med innsats for slokking og beredskap utover det som må påregnes i et normalår. Fullmakten gjelder uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 kan bestille varer utover den gitte bevilgning, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
440 |  | Politiet |
| 01 | Driftsutgifter | 150,0 mill. kroner

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 kan:

gi tilsagn om støtte utover gitte bevilgninger på kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 72 Assistert retur og reintegrering i hjemlandet, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

gi tilsagn som pådrar staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre forsøk med velferdsobligasjoner innenfor en samlet ramme på inntil 10 mill. kroner inkludert tidligere gitte tilsagn under kap. 430 Kriminalomsorgen, post 70 Tilskudd.

VI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 under kap. 430 Kriminalomsorgen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å anskaffe brukerutstyr til rehabiliteringsprosjektet ved Ila fengsel og forvaringsanstalt. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen for brukerutstyr på 41,9 mill. kroner.

VII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre anskaffelse av nye redningshelikoptre mv. under kap. 454 Redningshelikoptertjenesten, post 01 Driftsutgifter og post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen på 15 017 mill. kroner. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å oppjustere kostnadsrammen i takt med prisstigningen.

VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 under kap. 440 Politiet, post 01 Driftsutgifter og post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikeholdog kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 01 Driftsutgifter og post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å implementere IKT-systemer Norge har forpliktet seg til gjennom Schengen-avtalen. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammene på 450 mill. kroner for kap. 440 og 237,3 mill. kroner for kap. 490. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å oppjustere kostnadsrammene i takt med prisstigningen.

Andre fullmakter

IX

Videreføring av bobehandling

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 kan bestemme at det under ordningen med utgifter til fortsatt bobehandling pådras forpliktelser utover gitt bevilgning under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 10 mill. kroner, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 33 mill. kroner.

X

Nettobudsjetteringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 kan:

trekke politiets direkte utgifter til oppbevaring, tilsyn og salg av beslag fra salgsinntekten, før det overskytende inntektsføres under kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

trekke salgsomkostninger ved salg av faste eiendommer fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 473 Statens sivilrettsforvaltning, post 01 Driftsutgifter, inntektene ved avholdelse av kurs og konferanser i regi av Konkursrådet, samt inntekter fra rådets øvrige virksomhet.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, tilbakebetalte inntekter under ordningen med utgifter til bobehandling.

XI

Stortingets rettferdsvederlagsordning

Stortingets utvalg for rettsferdsvederlag får i 2022 fullmakt til å tilstå rettferdsvederlag av statskassen med inntil 250 000 kroner for hver enkelt søknad, men slik at grensen er 500 000 kroner for HIV-ofre og 300 000 kroner for tidligere barn i barnehjem, offentlige fosterhjem og spesialskoler. Søknader der utvalget anbefaler å innvilge erstatning som er høyere enn nevnte beløp, fremmes for Stortinget til avgjørelse. Det samme gjelder søknader som etter utvalgets vurdering reiser spørsmål av særlig prinsipiell art.

XII

Avhending av sivilforsvarsanlegg

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 kan overdra sivilforsvarsanlegg til en verdi av inntil 500 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

XIII

Innkvartering av utlendinger som søker beskyttelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 kan inngå avtaler med varighet utover 2022 om midlertidig drift av innkvartering for utlendinger som søker beskyttelse i Norge. Dersom behovet for innkvartering av asylsøkere og flyktninger blir større enn forutsatt i statsbudsjettet for 2022 eller det oppstår behov for å gjennomføre tiltak for forsvarlig innkvartering utover det som der er lagt til grunn, samtykker Stortinget i at Justis- og beredskapsdepartementet kan øke innkvarteringskapasiteten eller iverksette nødvendige tiltak, selv om dette medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak, Post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak eller post 70 Stønader til beboere i asylmottak. Summen av overskridelser på postene kan ikke overstige 900 mill. kroner i 2022, og forpliktelsene utover 2022 skal ikke overstige en samlet ramme på 1 mrd. kroner.

XIV

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Domstolsadministrasjonen i 2022 kan postere sideutgifter som forskutteres i henhold til rettsgebyrloven, mot mellomværendet med statskassen.

Andre fullmakter

XV

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 515, 6. juni 2013 oppheves.

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 500 post 01 | kap. 3500 post 01
kap. 510 post 01 | kap. 3510 postene 02 og 03
kap. 525 post 01 | kap. 3525 post 02
kap. 525 post 21 | kap. 3525 post 01
kap. 533 post 01 | kap. 3533 post 02
kap. 540 post 01 | kap. 3540 post 03
kap. 540 post 21 | kap. 3540 post 03
kap. 540 post 22 | kap. 3540 post 05
kap. 540 post 23 | kap. 3540 post 03
kap. 540, post 27 | kap. 3540, post 04
kap. 540 post 29 | kap. 3540 post 07
kap. 543 post 01 | kap. 3543, post 01
kap. 554 post 01 | kap. 3554 post 01
kap. 563 post 21 | kap. 3563 post 02
kap. 585 post 01 | kap. 3585 post 01
kap. 587 post 01 | kap. 3587 post 04
kap. 595 post 01 | kap. 3595 postene 02 og 03
kap. 595 post 21 | kap. 3595 postene 02 og 03
kap. 595 post 45 | kap. 3595 post 04

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Forskudd på rammetilskudd

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2022 kan utgiftsføre uten bevilgning:

inntil 350 mill. kroner på kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2023 til kommuner.

inntil 150 mill. kroner på kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2023 til fylkeskommuner.

IV

Samfinansiering

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2022 kan gi Statens kartverk fullmakt til å sette i gang samfinansierte prosjekter før finansieringen i sin helhet er innbetalt til Statens kartverk, forutsatt at det er inngått en bindende avtale med betryggende sikkerhet om innbetaling mellom partene. Fullmakten begrenses oppad til 90 mill. kroner og gjelder utgifter ført på kap. 595 Statens kartverk, post 21 Spesielle driftsutgifter mot inntekter ført på kap. 3595 Statens kartverk, post 03 Samfinansiering.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2022 kan gi Statens kartverk fullmakt til å foreta bestillinger av kartgrunnlag utover gitt bevilgning under kap. 595 Statens kartverk, post 21 Spesielle driftsutgifter, men slik at rammen for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
540 |  | Digitaliseringsdirektoratet |
| 25 | Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter | 163 mill. kroner
567 |  | Nasjonale minoriteter |
| 74 | Kultur- og ressurssenter for norske romer | 4,1 mill. kroner
581 |  | Bolig- og bomiljøtiltak |
| 76 | Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller | 98,9 mill. kroner
| 78 | Boligsosiale tiltak | 8,8 mill. kroner
| 79 | Heis og tilstandsvurdering | 60,4 mill. kroner
590 |  | Planlegging og byutvikling |
| 72 | Bolig- og områdeutvikling i byer | 23,1 mill. kroner

Andre fullmakter

VII

Husbankens låneramme

Stortinget samtykker i at Husbanken i 2022 kan gi tilsagn om lån for 19 mrd. kroner. Lånene vil bli utbetalt i 2022 og senere år.

VIII

Tilskudd uten krav om tilbakebetaling

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2022 kan:

tildele midler til fylkeskommunene som tilskudd uten krav om tilbakebetaling under kap. 553 Regional- og distriktsutvikling, post 61 Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling, post 62 Kompetansepiloter, post 63 Interreg og Arktis 2030, post 65 Omstilling og post 69 Mobilisering til forskningsbasert innovasjon.

tildele midler til Innovasjon Norge og Forskningsrådet som tilskudd uten krav om tilbakebetaling under kap. 553 Regional- og distriktsutvikling, post 74 Klynger og innovasjon.

IX

Sikringsprosjekt på de kongelige eiendommer

Stortinget samtykker i at H.M. Kongen i 2022 kan pådra forpliktelser utover bevilgningen på kap. 1, post 51 for å gjennomføre sikringsprosjektet på de kongelige eiendommer. Kostnadsrammen er 623,8 mill. kroner i prisnivå per juli 2022.

X

Overføring av udisponert beløp

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet gis fullmakt til å overføre udisponert beløp på kap. 567 Nasjonale minoriteter, post 75 Romanifolket/taterne fra 2022 til 2023.

XI

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2022 kan gi Husbanken fullmakt til å føre utbetalinger knyttet til utlegg i låne- og tilskuddsforvaltningen samt tilhørende refusjoner mot mellomværendet med statskassen.

Bygge- og eiendomsfullmakter

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

XII

Fullmakter til overskridelse

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2022 kan:

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med inntil 250 mill. kroner, mot dekning i reguleringsfondet.

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med beløp som tilsvarer netto gevinst fra salg av eiendommer.

XIII

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2022 kan omdisponere:

under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, mellom postene 31 og 33 og mellom postene 30 og 34.

under kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, fra post 01 til 45.

under kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen, fra post 01 til 45.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 30, 31, 33, 45 og 49.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 32 og 34, samt post 49 i de tilfeller det er aktuelt å kjøpe en eiendom som ledd i gjennomføringen av brukerfinansierte byggeprosjekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

XIV

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2022 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre byggeprosjekter og andre investeringsprosjekter som er omtalt under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, kap. 532 Utvikling av Fornebuområdet, kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen og kap. 2445 Statsbygg, innenfor de kostnadsrammene som er omtalt i Prop. 1 S (2021–2022) eller i tidligere proposisjoner til Stortinget.

XV

Fullmakter som gjelder brukerfinansierte byggeprosjekter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2022 kan:

sette i gang byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter, uten at disse er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, når leietakeren har de husleiemidlene det er behov for innenfor gjeldende budsjettrammer.

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret, innenfor en samlet ramme på 1 500 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser, ved gjennomføring av brukerfinansierte byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter og post 34 Videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter.

Andre fullmakter

XVI

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2022 kan:

godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Statsbygg eller av statlige virksomheter som ikke har egen salgsfullmakt, for inntil 750 mill. kroner.

selge statens eiendommer på Adamstuen i Oslo. Det kan foretas direktesalg til Oslo kommune av eiendom som skal benyttes til kommunale formål. Prisen fastsettes da til markedstakst.

godkjenne kjøp av eiendom finansiert ved salgsinntekter, innsparte midler eller midler fra reguleringsfondet for inntil 300 mill. kroner totalt, utover bevilgningen på kap. 2445 Statsbygg, post 49.

korrigere Statsbyggs balanse i de tilfellene hvor prosjekterings- og investeringsmidler ført på kap. 2445 Statsbygg blir overført til andre budsjettkapitler eller prosjektene ikke blir realisert.

XVII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2022 kan gi Statsbygg fullmakt til å:

foreta posteringer til og fra reguleringsfondet som del av mellomværendet med statskassen.

føre inn- og utbetalinger knyttet til bruksavhengige driftskostnader og tilleggsavtaler mot mellomværendet med statskassen.

føre utlegg som skal viderefaktureres kunde og tilhørende innbetalinger mot mellomværendet med statskassen.

føre innbetalinger knyttet til delfinansiering av investeringsprosjekter fra oppdragsgiver mot mellomværendet med statskassen. Innbetalingene nettoføres på investeringspostene i takt med når investeringskostnadene påløper.

Arbeids- og sosialdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 605 post 01 | kap. 3605 postene 01, 04 og 05
kap. 640 post 01 | kap. 3640 postene 06 og 07
kap. 640 post 21 | kap. 3640 post 08
kap. 642 post 01 | kap. 3642 post 06
kap. 642 post 21 | kap. 3642 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2022 kan:

omdisponere inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, Arbeidsmarkedstiltak, post 01 Driftsutgifter til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 78 Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, post 78.

omdisponere fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 79 Funksjonsassistanse i arbeidslivet inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, post 79.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2022 kan overskride bevilgningen under kap. 2470 Statens pensjonskasse, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med inntil 50 mill. kroner mot dekning i reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
634 |  | Arbeidsmarkedstiltak |
| 76 | Tiltak for arbeidssøkere | 3 166,8 mill. kroner
| 77 | Varig tilrettelagt arbeid | 994,4 mill. kroner
| 79 | Funksjonsassistanse i arbeidslivet | 16,0 mill. kroner

VI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for gjennomføring av forsøk med velferdsobligasjoner

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2022 kan gi tilsagn som pådrar staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre forsøk med velferdsobligasjoner innenfor en samlet ramme på inntil 10 mill. kroner inkludert tidligere tilsagn på kap. 621 Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering, post 63 Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte.

Andre fullmakter

VII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2022 kan gi Arbeids- velferdsetaten fullmakt til å:

postere utgifter som Arbeids- og velferdsetaten betaler på vegne av Statens pensjonskasse mot mellomværendet konto 715510 Statens pensjonskasse. Konto 715510 utlignes ved at Statens pensjonskasse resultatfører og rapporterer de utbetalte ytelsene i sitt regnskap.

postere utgifter som Arbeids- og velferdsetaten betaler på vegne av ikke-statlige aktører knyttet til AFP-ordningen og kommunal tilleggspensjon mot mellomværendet med statskassen.

Andre vedtak

VIII

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtakene nr. 428, 30. januar 2018, nr. 898, 12. juni 2018, nr. 129, 10. desember 2018, nr. 854, 27. april 2021, nr. 855, 27. april 2021, nr. 856, 27. april 2021 og nr. 857, 27. april 2021 oppheves.

Folketrygden

Andre fullmakter

II

Stortinget samtykker i at med virkning fra 1. januar 2022 skal følgende ytelser i folketrygden gis etter disse satsene¹:

kroner
1a. | Grunnstønad for ekstrautgifter grunnet varig sykdom, skade eller lyte etter lovens § 6-3 (laveste sats) | 8 232
1b. | Ved ekstrautgifter utover laveste sats, kan grunnstønaden forhøyes til | 12 564
1c. | eller til | 16 464
1d. | eller til | 24 252
1e. | eller til | 32 868
1f. | eller til | 41 052
2a. | Hjelpestønad etter lovens § 6-4 til de som må ha særskilt tilsyn og pleie grunnet varig sykdom, skade eller lyte | 14 748
2b. | Forhøyet hjelpestønad etter lovens § 6-5 til barn under 18 år som må ha særskilt tilsyn og pleie | 29 496
2c. | eller til | 58 992
2d. | eller til | 88 488
3. | Behovsprøvet gravferdsstønad opptil | 26 011
4. | Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a)² |
| for første barn | 51 000
| for to barn | 66 540
| for tre og flere barn | 75 408

¹ Satsene under 1, 2 og 4 er årsbeløp for ytelsene.

² Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a) gjelder fra 1.1.2016 stønad til barnetilsyn for enslige forsørgere og etterlatte som er i arbeid. Stønaden dekker 64 pst. av dokumenterte utgifter til barnetilsyn. Beløpene i tabellen er maksimale refusjonssatser. Stønaden er inntektsprøvet.

Helse- og omsorgsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 701 post 21 | kap. 3701 post 02
kap. 703 post 21 | kap. 3703 post 02
kap. 704 post 21 | kap. 3704 post 02
kap. 710 post 22 | kap. 3710 post 03
kap. 714 post 21 | kap. 3714 post 04
kap. 714 post 21 | kap. 5572 post 75
kap. 740 postene 01 og 21 | kap. 3740 postene 02 og 04
kap. 740 post 70 | kap. 3740 post 03
kap. 740 post 60 | kap. 3740 post 06
kap. 741 post 01 | kap. 3741 postene 02 og 50
kap. 742 post 01 | kap. 3742 post 50
kap. 745 post 01 | kap. 3710 post 03
kap. 745 post 01 | kap. 3714 post 04
kap. 745 postene 01 og 21 | kap. 3745 post 02
kap. 746 postene 01 og 21 | kap. 3746 post 02 og 04
kap. 746 post 01 | kap. 5572 post 74
kap. 747 postene 01 og 21 | kap. 3747 postene 02 og 04
kap. 748 post 01 | kap. 3748 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2022 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
710 |  | Vaksiner mv. |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 580 mill. kroner
| 22 | Salgs- og beredskapsprodukter m.m. | 80 mill. kroner
| 23 | Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19 | 2 000 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
761 |  | Omsorgstjeneste |
| 62 | Investeringstilskudd til trygghetsboliger | 51,3 mill. kroner
| 63 | Investeringstilskudd – rehabilitering | 3 646,2 mill. kroner
| 69 | Investeringstilskudd – netto tilvekst | 2 061,1 mill. kroner
| 79 | Andre tilskudd | 1,0 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2022:

1. aktiverer investeringslån og driftskredittrammen til regionale helseforetak i statens kapitalregnskap.

2. i tilknytning til oppgjørsordningene for h-reseptlegemidler og fritt behandlingsvalg kan føre utgifter og inntekter uten bevilgning over kap. 740 Helsedirektoratet, hhv. post 71 Oppgjørsordning h-reseptlegemidler og post 72 Oppgjørsordning fritt behandlingsvalg. Netto mellomregning med helseforetakene føres ved årets slutt i kapitalregnskapet for hver av ordningene.

Barne- og familiedepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Barne- og familiedepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 842, post 01 | kap. 3842, post 01
kap. 847, post 01 | kap. 3847, post 01
kap. 855, post 01 | kap. 3855, postene 01, 02 og 60
kap. 856, post 01 | kap. 3856, post 01
kap. 858, post 01 | kap. 3858, post 01
kap. 868, post 01 | kap. 3868, post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltingsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Andre fullmakter:

III

Satser for barnetrygd

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet i henhold til lov 8. mars 2002 nr. 4 om barnetrygd § 10 kan for 2022 betale ut barnetrygd til barn i alderen 0 år til og med måneden før fylte 6 år med 20 112 kroner per år.

Arbeids- og velferdsdirektoratet kan for 2022 betale ut barnetrygd til barn i alderen 6 år til og med måneden før fylte 18 år med 12 648 kroner per år.

Utvidet stønad til enslige forsørgere utbetales med 12 648 kroner per år.

Enslige forsørgere som fyller vilkårene for rett til utvidet stønad etter barnetrygdloven og full overgangsstønad etter folketrygdloven, og som har barn i alderen 0–3 år, har rett til et småbarnstillegg på 7 920 kroner per år. Dette tillegget gjelder per enslige forsørger, uavhengig av hvor mange barn i alderen 0–3 år vedkommende faktisk forsørger.

IV

Satser for kontantstøtte

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2022 i henhold til lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre § 7 kan betale ut kontantstøtte med disse beløpene for barn i alderen 13–23 måneder:

Avtalt oppholdstid i barnehage per uke | Kontantstøtte i prosent av full sats | Kontantstøtte per barn i alderen 13–23 måneder
Ikke bruk av barnehageplass | 100 | 7 500
Til og med 8 timer | 80 | 6 000
Fra 9 til og med 16 timer | 60 | 4 500
Fra 17 til og med 24 timer | 40 | 3 000
Fra 25 til og med 32 timer | 20 | 1 500
33 timer eller mer | 0 | 0

V

Sats for engangsstønad ved fødsel og adopsjon

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2022 i henhold til lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd § 14-17 kan betale ut dette beløpet:

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon | 90 300 kroner per barn

Nærings- og fiskeridepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 900 post 01 | kap. 3900 post 01
kap. 900 post 26 | kap. 3900 post 03
kap. 902 post 01 | kap. 3902 postene 01 og 03 og kap. 5574 post 75
kap. 902 post 21 | kap. 3902 post 04
kap. 903 post 01 | kap. 3903 post 01
kap. 904 post 01 | kap. 3904 post 02
kap. 904 post 21 | kap. 3904 post 02
kap. 905 post 21 | kap. 3905 post 03
kap. 910 post 01 | kap. 3910 post 03
kap. 912 post 01 | kap. 3912 post 01
kap. 917 post 01 | kap. 3917 post 01
kap. 923 post 21 | kap. 3923 post 01
kap. 926 post 21 | kap. 3926 post 01
kap. 935 post 01 | kap. 3935 post 04
kap. 941 post 01 | kap. 3941 post 01
kap. 941 post 21 | kap. 3941 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 917, post 22, kap. 919, post 76 og kap. 923, post 22, slik at summen av overskridelser tilsvarer merinntekter under kap. 5574, post 74.

III

Utbetalinger under garantiordninger (trekkfullmakter)

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan:

foreta utbetalinger til Eksportfinansiering Norge uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under alminnelig garantiordning overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 18 000 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 90 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – alminnelig garantiordning.

foreta utbetalinger til Eksportfinansiering Norge uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under byggelånsgarantiordningen overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 600 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 91 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – byggelånsgarantiordning.

foreta utbetalinger til Eksportfinansiering Norge uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under Garantiordning for kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge (skipsgarantiordningen) overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 150 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 92 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – skipsgarantiordning.

IV

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 71 Miljøtiltak Raufoss, for miljøtiltak innenfor gitt garantiramme på 168 mill. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorarer og utgifter til faglig bistand ved salg av statlige aksjeposter, samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i selskapene.

overskride bevilgningen under kap. 2429 Eksportkredittordningen, post 90 Utlån, men slik at utlån i 2022 ikke overstiger 26 mrd. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 905 Norges geologiske undersøkelse, post 21 Spesielle driftsutgifter, kap. 923 Havforskningsinstituttet, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 926 Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy, post 21 Spesielle driftsutgifter i forbindelse med gjennomføringen av bestemte oppdragsprosjekter, mot tilsvarende kontraktsfestede innbetalinger til disse prosjektene under henholdsvis kap. 3905 Norges geologiske undersøkelse, post 03 Oppdragsinntekter og andre inntekter, kap. 3923 Havforskningsinstituttet, post 01 Oppdragsinntekter og kap. 3926 Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy, post 01 Oppdragsinntekter. Ved beregning av beløp som kan overføres til 2023 under de nevnte utgiftsbevilgninger, skal alle ubrukte merinntekter og mindreinntekter regnes med, samt eventuell inndekning av foregående års overskridelse på posten.

overskride bevilgningen under kap. 922 Romvirksomhet, post 95 Egenkapital Space Norway AS innenfor en totalramme på 101 mill. USD.

overskride bevilgningen under kap. 922 Romvirksomhet, post 51 Egenkapital Andøya Space innenfor en ramme tilsvarende betinget tilsagn om egenkapital på 282,6 mill. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 922 Romvirksomhet, post 76 Tilskudd Andøya Space innenfor en ramme tilsvarende betinget tilsagn om tilskudd på 83 mill. kroner.

V

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Kongen i 2022 kan overskride bevilgningen under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten med inntil 5 mrd. kroner ved utøvelse av statens forkjøpsrett ved overdragelser av andeler i utvinningstillatelser på norsk kontinentalsokkel.

VI

Fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan utgiftsføre uten bevilgning under:

kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 79 Erstatninger, erstatning til Norges Bank som omfatter netto rentetap og andre dokumenterte kostnader grunnet avvik i varslet og faktisk innbetaling av valuta fra SDØE til Norges Bank, jf. avtale om overføring og kjøp av valuta fra SDØE til Norges Bank.

kap. 2440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, post 90 Lån til Norpipe Oil AS, inntil 25 mill. kroner til utlån til Norpipe Oil AS.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan:

inngå forpliktelser for inntil 7,5 mill. kroner til utredninger og lignende ut over bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

gi Norsk nukleær dekommisjonering fullmakt til å foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger med inntil 280 mill. kroner under kap. 907 Norsk nukleær dekommisjonering, post 21 Spesielle driftsutgifter.

VIII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
920 |  | Norges forskningsråd |
| 50 | Tilskudd til næringsrettet forskning | 21 mill. kroner
950 |  | Forvaltning av statlig eierskap |
| 73 | Petoro AS, tilskudd til administrasjon | 35 mill. kroner
2421 |  | Innovasjon Norge |
| 50 | Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger | 400 mill. kroner
| 76 | Miljøteknologi | 750 mill. kroner

gi tilsagn om tilskudd på 105,4 mill. euro i tillegg til eksisterende bevilgning, for å delta i de frivillige programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA. Samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar skal likevel ikke overstige 151,7 mill. euro.

IX

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier for inntil 160 mill. kroner for lån til realinvesteringer og driftskapital, men slik at total ramme for nytt og gammelt ansvar ikke overstiger 537 mill. kroner.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 145 000 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utlandet innenfor Alminnelig garantiordning og inkludert Gammel alminnelig ordning.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 3 150 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utviklingsland, samt innenfor en øvre rammebegrensning på syv ganger det til enhver tid innestående beløp på ordningens grunnfond.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 7 000 mill. kroner ved byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 20 000 mill. kroner ved etablering av langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 10 000 mill. kroner ved kjøp av skip fra verft i Norge når disse skipene skal brukes i Norge.

X

Garantifullmakt og fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan inngå standardavtaler for leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard med garantier overfor långiver som har pant i bygg som står på statens grunn. Garantiansvar kan kun utløses dersom staten sier opp avtalen eller nekter overføring av leierett. Samlet garantiramme for avtalene begrenses oppad til 25 mill. kroner. Det kan utgiftsføres utbetalinger knyttet til garantiene uten bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 86 Lånesikringsordning, bolig- og næringsformål på Svalbard, innenfor en ramme på 10 mill. kroner.

XI

Dekning av forsikringstilfeller

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan:

gi tilsagn til Institutt for energiteknikk og Statsbygg om dekning av forsikringsansvar for inntil 80 000 000 euro overfor tredjeperson for instituttets og Statsbyggs ansvar etter lov av 12. mai 1972 nr. 28 om atomenergivirksomhet, kapittel III.

inngå avtaler om forsikringsansvar under beredskapsordningen for statlig varekrigsforsikring innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 2 000 mill. kroner.

XII

Utlånsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende innovasjonslån innenfor en ramme på 2 400 mill. kroner, herav 400 mill. kroner til skip i nærskipsfart og fiskefartøy.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye lån under lavrisikolåneordningen innenfor en ramme på 2 500 mill. kroner.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om lån under eksportkredittordningen uten en øvre ramme.

XIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til miljøtiltak

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan:

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 190 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak på Løkken.

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 439 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak i Svea og Lunckefjell.

XIV

Fullmakt til å overføre ubrukte midler i reguleringsfond

Stortinget samtykker til at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å overføre eventuelt mindreforbruk til forvaltning av eksportkredittordningen i et reguleringsfond, begrenset slik at maksimalt innestående på reguleringsfondet ved utløpet av budsjettåret er 5 pst. av bevilgningen på kap. 2460, post 24 i 2022.

XV

Forpliktelser under avsetningsinstruksen og øvrige driftsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, knyttet til:

løpende forretningsvirksomhet i interessentskapene, samt deltakelse i annen virksomhet som har tilknytning til leting og utvinning av petroleum.

avsetning av statens petroleum etter avsetningsinstruksen gitt Equinor ASA.

XVI

Utbyggingsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, hvor øvre grense for statens forholdsmessige andel for det enkelte prosjekt/fase utgjør inntil 5 mrd. kroner knyttet til deltakelse i:

utbyggingsprosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel.

utviklingsprosjekter under Gassled eller andre interessentskap.

XVII

Forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift og for anlegg og drift er behandlet

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten knyttet til kontraktsmessige forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift er godkjent eller før tillatelse til anlegg og drift er gitt, herunder forpliktelser knyttet til en pre-interessentskapsfase.

XVIII

Kostnadsrammer Ocean Space Centre

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan:

starte opp byggeprosjektet Ocean Space Centre innenfor en kostnadsramme på 4 073 mill. kroner.

starte opp brukerutstyrsprosjektet til Ocean Space Centre innenfor en kostnadsramme på 4 081 mill. kroner, og å inngå forpliktelser for senere budsjettår innenfor kostnadsrammen.

Andre fullmakter

XIX

Fullmakt til å bortfeste

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan bortfeste hjemfalte gruveeiendommer til museale formål vederlagsfritt.

XX

Fullmakt til å erverve og avhende aksjer og opsjoner

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan gi Eksportfinansiering Norge anledning til å erverve og avhende aksjer og opsjoner med formål å få dekning for krav i misligholds- og gjenvinningssaker. Eierskapet skal være midlertidig.

XXI

Endringer i statlige eier- og låneposter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner kan:

redusere eierskapet i Akastor ASA helt eller delvis.

redusere eierskapet i Aker Solutions ASA helt eller delvis.

redusere eierskapet i Baneservice AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i Mesta AS helt eller delvis.

redusere deltakelsen i hybridlån og obligasjonslån utstedt av Norwegian Air Shuttle ASA helt eller delvis.

XXII

Salgsfullmakt og nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan avhende ikke-aktive gruveeiendommer. Utgifter knyttet til eventuell avhending kan trekkes fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 3900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 30 Inntekter fra salg av gruveeiendom.

XXIII

Fullmakt til å forvalte statens eierinteresser i holdingselskap

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å:

benytte holdingselskapet for å forvalte eierandeler som følge av misligholds- og gjenvinningssaker under Alminnelig garantiordning. Alminnelig garantiordning kan også gi lån til holdingselskapet eller overføre andre verdier for oppkapitalisering. Holdingselskapet skal være midlertidig.

plassere aksjer eller andre verdier tilhørende Alminnelig garantiordning i holdingselskapet.

overføre utbytte fra holdingselskapet tilbake til Alminnelig garantiordning.

overføre inntekter fra salg av aksjer eid av holdingselskapet til Alminnelig garantiordning.

avvikle holdingselskapet, samt tilbakeføre eventuelle midler til eller dekke eventuelt kapitalbehov fra Alminnelig garantiordning.

XXIV

Overføring av eiendomsrett mot bruksrett

Stortinget samtykker i at Nærings og fiskeridepartementet i 2022 kan godkjenne overføring av eiendomsrett fra en rettighetshavergruppe hvor Petoro AS som forvalter av SDØE er en av rettighetshaverne, til en annen rettighetshavergruppe. Det forutsettes at Petoro AS som forvalter av SDØE er sikret tilstrekkelig bruksrett. Denne fullmakt vil gjelde for de prosjekter hvor Olje- og energidepartementet har fullmakt til å godkjenne plan for utbygging/anlegg og drift, samt ved mindre endringer for prosjekter hvor plan for utbygging/anlegg og drift allerede er godkjent. Fullmakten gis under forutsetning av at overføring av eiendomsrett ikke har prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

XXV

Overdragelse av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan godkjenne overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler for Petoro AS som forvalter av SDØE der det antas at ressursene i utvinningstillatelsen på tidspunkt for overdragelsen er mindre enn 3 millioner Sm³ oljeekvivalenter.

XXVI

Overdragelse og samordning av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan godkjenne at Petoro AS kan delta i:

overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler i interessentskap hvor en rettighetshaver velger å tre ut av interessentskapet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

forenklet samordning av utvinningstillatelser med SDØE-andeler.

ny/endret plan for utbygging og drift av forekomster innenfor et samordnet område med SDØE-deltakelse.

overdragelse av deltakerandeler for å oppnå fortsatt harmonisering av deltakerandeler i utvinningstillatelser som er samordnet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

XXVII

Overdragelse av andeler i rørledninger mv.

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan godkjenne nødvendige transaksjoner for overdragelse av andeler for Petoro AS som forvalter av SDØE for å innlemme rørledninger og transportrelaterte anlegg med SDØE-andel i Gassled eller andre interessentskap. Statens andel i Gassled eller andre interessentskap skal justeres for å gjenspeile innlemmelsen.

XXVIII

Regnskapsføring av kontantinnkallinger mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan gi Petoro AS fullmakt til å postere inn- og utbetalinger for Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (SDØE) mot mellomværendet med statskassen. Mellomværendet omfatter over-/underinnkalling av kontanter fra operatørselskapene (differansen mellom kontantinnkalling og avregning fra operatør), arbeidskapital, avregning fra operatør, merverdiavgift og mellomværende med betalingsformidler m.m.

Landbruks- og matdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 1115 post 01 | kap. 4115 post 02
kap. 1137 post 54 | kap. 5576 post 70
kap. 1141 post 23 | kap. 4141 post 01
kap. 1142 post 01 | kap. 4142 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – ordinære forvaltningsorganer, med et beløp som tilsvarer merinntektene fra salg av eiendom, avgrenset oppad til 25 mill. kroner. Ubenyttede merinntekter fra salg av eiendom kan regnes med ved utregning av overførbart beløp under bevilgningen.

III

Forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2022 kan overskride bevilgningen under kap. 1142 Landbruksdirektoratet, post 01 Driftsutgifter, med inntil 0,5 mill. kroner i forbindelse med forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1148 |  | Naturskade – erstatninger |
| 71 | Naturskade – erstatninger | 74,3 mill. kroner
1149 |  | Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket |
| 71 | Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket | 115,2 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Salg av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2022 kan selge innkjøpt og opprinnelig statseiendom for inntil 25,0 mill. kroner. Departementet kan trekke utgifter ved salget fra salgsinntektene før disse inntektsføres.

VI

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2022 kan gi Landbruksdirektoratet fullmakt til regnskapsføring av a konto forskudd til slakteri og meieri, og til forskningsavgift, omsetningsavgift og overproduksjonsavgift, mot mellomværendet med statskassen.

Andre vedtak

VII

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 445, 6. desember 2018 oppheves.

Samferdselsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekt under
kap. 1313 post 01 | kap. 4313 post 02
kap. 1320 postene 01, 22, 28 og 30 | kap. 4320 post 01
kap. 1320 post 28 | kap. 4320 post 02
kap. 1320 post 22 | kap. 4320 post 03
kap. 1320 post 72 | kap. 4320 post 04
kap. 1352 post 01 | kap. 4352 post 01
kap. 1354 post 01 | kap. 4354 post 01
kap. 1360 postene 01 og 45 | kap. 4360 post 02 og kap. 5577 post 74

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

nytte inntil 10 mill. kroner av salgsinntekter fra salg av fiskerihavner under kap. 4360, post 02 til følgende formål under kap. 1360, post 30:

dekning av salgsomkostninger forbundet med salget.

oppgradering og vedlikehold av fiskerihavner.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2022 kan overskride bevilgningen under kap. 1360 Kystverket, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 70 mill. kroner per aksjon dersom det er nødvendig å sette i verk tiltak mot akutt forurensing uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1320 |  | Statens vegvesen |
| 64 | Utbedring på fylkesveier for tømmertransport | 20 mill. kroner
| 65 | Tilskudd til fylkesveier | 13 mill. kroner
| 66 | Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer | 20 mill. kroner
1352 |  | Jernbanedirektoratet |
| 74 | Tilskudd til togmateriell mv. | 950 mill. kroner
1360 |  | Kystverket |
| 72 | Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø | 90 mill. kroner
| 73 | Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner | 50 mill. kroner

V

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2022 kan:

starte opp disse investeringsprosjektene: | innenfor en kostnadsramme på:
E8 Sørbotn–Laukslett | 2 390 mill. kroner
Dovrebanen, Sørli–Åkersvika | 7 609 mill. kroner
Kjøp av nye langdistansetog | 8 054 mill. kroner
Ny lufthavn i Bodø | 6 293 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for det enkelte prosjekt. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammene i senere år.

gjennomføre dette tidligere godkjente investeringsprosjektet: | innenfor endret kostnadsramme på:
E134 Vågsli-, Haukeli- og Svandalsflonatunnelene | 877 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektet. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
|  |  |  | 2023 | 2024 | 2025 | 2026
1352 |  | Jernbanedirektoratet |  |  |  |  |
| 73 | Investeringer | 62 950 mill. kroner | 17 170 mill. kroner | 16 210 mill. kroner | 15 260 mill. kroner | 14 310 mill. kroner

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget inntil følgende beløp:

a.

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
1320 |  | Statens vegvesen |  |
| 30 | Riksveiinvesteringer | 10 000 mill. kroner | 4 500 mill. kroner

b.

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser
1360 |  | Kystverket |
| 30 | Investeringer | 510 mill. kroner

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning for planlegging mv. av prosjekter med kostnadsanslag over 1 000 mill. kroner, men der kostnadsramme ikke er lagt frem for Stortinget inntil følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser
1320 |  | Statens vegvesen |
| 30 | Planlegging, forberedende arbeider og grunnerverv, riksvei | 750 mill. kroner

VI

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drift- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2022 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning inntil følgende beløp:

a.

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
1320 |  | Statens vegvesen |  |
| 22 | Drift og vedlikehold | 14 050 mill. kroner | 4 250 mill. kroner

b.

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
|  |  |  | 2023 | 2024 | 2025 | 2026
1352 |  | Jernbanedirektoratet |  |  |  |  |
| 71 | Drift og vedlikehold | 25 040 mill. kroner | 6 830 mill. kroner | 6 450 mill. kroner | 6 070 mill. kroner | 5 690 mill. kroner

VII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for kjøp av transporttjenester

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2022 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
1320 |  | Statens vegvesen |  |
| 72 | Tilskudd til riksveiferjedriften | 20 980 mill. kroner | 3 000 mill. kroner
1352 |  | Jernbanedirektoratet |  |
| 70 | Kjøp av persontransport med tog | 32 630 mill. kroner | 3 400 mill. kroner

VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for Nye Veier AS

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2022 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
1321 |  | Nye Veier AS |  |
| 70 | Tilskudd | 23 600 mill. kroner | 5 900 mill. kroner

IX

Fullmakt til å inngå kontrakt

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet kan inngå en OPS-kontrakt for prosjektet rv. 555 Sotrasambandet og gjennomføre arbeid som er knyttet til prosjektet i regi av Statens vegvesen, innenfor en revidert ramme for investeringer og drift av prosjektet på 23,1 mrd. kroner. Samferdselsdepartementet får fullmakt til å foreta årlige prisjusteringer av rammene.

X

Fullmakt til bompengeinnkreving

Stortinget samtykker til at bompengeselskapet får tillatelse til bompengeinnkreving og å ta opp lån for delvis finansiering av prosjektet rv. 555 Sotrasambandet i tråd med den reviderte finansieringsplanen i denne proposisjonen.

Andre fullmakter

XI

Salg og bortfeste av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2022 kan selge og bortfeste fast eiendom inntil en verdi av 50 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle.

XII

Restverdisikring for eksisterende materiell, oppgraderinger av eksisterende materiell og investeringer i nytt materiell

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2022 for det togmateriellet som inngår i statens kjøp av persontransporttjenester med tog på kap. 1352 Jernbanedirektoratet, post 70 Kjøp av persontransport med tog, kan:

gi en restverdigaranti for bokførte verdier på inntil 8 548 mill. kroner.

gi ytterligere restverdigaranti til oppgraderinger og nyinvesteringer innenfor en ramme på inntil 9 485 mill. kroner. Det legges til grunn 75 pst. restverdigaranti.

XIII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2022 kan gi:

Statens vegvesen fullmakt knyttet til forpliktelser ved forskutteringer som skal føres opp i statens kapitalregnskap konto 840013 Deposita og avsetninger under Samferdselsdepartementet med motpostering mellomværende med statskassen.

Kystverket fullmakt til å postere a konto innbetalinger som Kystverket mottar knyttet til oljevernaksjoner mv. mot mellomværendet med statskassen. Når endelig oppgjør er avklart, gjøres mellomværendet opp og inntektsføres på kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

Klima- og miljødepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 1400 post 01 | kap. 4400 post 02
kap. 1411 post 21 | kap. 4411 post 02
kap. 1420 post 01 | kap. 4420 post 01
kap. 1420 post 23 | kap. 4420 postene 04, 06 og 09
kap. 1423 post 01 | kap. 4423 post 01
kap. 1424 post 01 | kap. 4424 post 01
kap. 1429 post 01 | kap. 4429 postene 02 og 09
kap. 1471 post 01 | kap. 4471 postene 01 og 03
kap. 1471 post 21 | kap. 4471 post 21
kap. 1472 post 50 | kap. 5578 post 70

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 01 Driftsutgifter, til dekning av honorar, transaksjonskostnader og utgifter til faglig bistand i forbindelse med salg av klimakvoter.

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Internasjonalt samarbeid om utslippsreduksjoner, med et beløp som svarer til inntekter fra salg av klimakvoter under statens kvotekjøpsprogram som er regnskapsført på kap. 4481 Salg av klimakvoter, post 01 Salgsinntekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Kjøp av klimakvoter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2022 kan inngå avtaler om kjøp av klimakvoter innenfor en samlet ramme på 1 150 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser under kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Internasjonalt samarbeid om utslippsreduksjoner. I tillegg videreføres fullmakten om at Klima- og miljødepartementet kan gi tilsagn om 16 mill. kroner i kjernestøtte til Global Green Institute (GGGI) fra kvotekjøpsprogrammet fordelt på årene 2022 og 2023.

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2022 kan gjøre bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1411 |  | Artsdatabanken |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 11,3 mill. kroner
1420 |  | Miljødirektoratet |
| 31 | Tiltak i verneområder | 8 mill. kroner
| 32 | Statlige erverv, fylkesvise verneplaner | 0,4 mill. kroner
| 33 | Statlige erverv, nytt landbasert vern | 5 mill. kroner
| 35 | Statlige erverv, skogvern | 351,3 mill. kroner
| 36 | Statlige erverv, marint vern | 2,8 mill. kroner
| 38 | Restaurering av myr og annen våtmark | 0,9 mill. kroner

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1411 |  | Artsdatabanken |
| 70 | Tilskudd til arter og naturtyper | 10,6 mill. kroner
1420 |  | Miljødirektoratet |
| 30 | Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder | 55 mill. kroner
| 61 | Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning | 400,5 mill. kroner
| 62 | Tilskudd til grønn skipsfart | 117 mill. kroner
| 71 | Marin forsøpling | 15 mill. kroner
| 78 | Friluftsformål | 3 mill. kroner
1428 |  | Enova SF |
| 50 | Overføring til Klima- og energifondet | 400 mill. kroner
1429 |  | Riksantikvaren |
| 70 | Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner | 61 mill. kroner
| 71 | Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljøer og kulturlandskap | 60 mill. kroner
| 72 | Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner | 10 mill. kroner
| 73 | Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring | 10 mill. kroner
| 74 | Tilskudd til fartøyvern | 15 mill. kroner
| 75 | Tilskudd til fartøyvernsentrene | 1,5 mill. kroner
| 77 | Tilskudd til verdiskapningsarbeid på kulturminneområdet | 4 mill. kroner
| 79 | Tilskudd til verdensarven | 21 mill. kroner
1482 |  | Internasjonale klima- og utviklingstiltak |
| 73 | Klima- og skogsatsingen | 2 320 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2022 kan pådra forpliktelser for fremtidige år til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger under kap. 1420 Miljødirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 113,3 mill. kroner.

Andre fullmakter

VIII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2022 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas én gang i året for FNs klima- og skogprogram, FNs kontor for narkotika og kriminalitet (UNODC), Verdensbankens Forest Carbon Partnership Facility, Forest Investment Program, BioCarbon Fund plus og Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).

Utbetalinger av kjernebidrag til Global Green Growth Institute kan foretas i henhold til organisasjonens regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) og til fond forvaltet av FNs Multi Partner Trust Fund og Inter-American Development Bank (IDB) kan foretas i henhold til regelverket for det enkelte fond.

IX

Utbetalinger av tilskudd for fremtidige utslippsreduksjoner

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2022 gis unntak fra forutsetningene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger gjennom at tilskudd til Emergent Forest Financing Accelerator kan utbetales med det formål å betale for fremtidige verifiserte utslippsreduksjoner.

X

Utbetalinger av tilskudd til offentlig-privat samarbeid

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2022 gis unntak fra forutsetningene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om at utbetalinger av gitte bevilgninger kun skal skje ved behov, slik at det kan utbetales tilskudd til risikoreduksjon for investeringer i avskogingsfri og bærekraftig råvareproduksjon i tråd med kriteriene for kap. 1482 Internasjonale klima- og utviklingstiltak, post 73 Klima- og skogsatsingen.

XI

Utbetalinger av renter på tilskudd

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt fra Norge under Klima- og skogsatsingen på kap. 1482, post 73 kan benyttes til tiltak etter avtale mellom Klima- og miljødepartementet og den enkelte mottaker.

XII

Omgjøring av betingede lån til tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2022 kan gi Enova SF fullmakt til å omgjøre betingede lån fra Klima- og energifondet til tilskudd etter forhåndsdefinerte og forutsigbare betingelser.

Andre vedtak

XIII

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 1007, 27. mai 2021 oppheves.

Finansdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 41 post 01 | kap. 3041 post 01
kap. 51 post 01 | kap. 3051 post 02
kap. 1600 postene 01 og 21 | kap. 4600 post 02
kap. 1605 post 01 | kap. 4605 post 01
kap. 1605 postene 01 og 22 | kap. 4605 post 02
kap. 1610 post 01 | kap. 4610 postene 01, 04 og 05
kap. 1618 post 01 | kap. 4618 post 03

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen til oppdragsvirksomhet på kap. 1620 Statistisk sentralbyrå, post 21 Spesielle driftsutgifter, med et beløp som tilsvarer merinntektene på kap. 4620 Statistisk sentralbyrå, post 02 Oppdragsinntekter.

Ubrukte merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med ved utregning av overførbart beløp på posten.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen og berører derfor også kap. 1633, post 01.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Statsministerens kontor i 2022 kan overskride bevilgningen på kap. 21 Statsrådet, post 01 Driftsutgifter, for å iverksette nødvendige sikkerhetstiltak for regjeringen.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2022 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1610 |  | Tolletaten |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 40 mill. kroner
1618 |  | Skatteetaten |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 35 mill. kroner

V

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2022 kan gjennomføre investeringsprosjekter innenfor kostnadsrammer som vist nedenfor:

Betegnelse | Etat | Samlet ramme
Dialogbasert skattemelding (Sirius) | Skatteetaten | 772,8 mill. kroner
Nytt IT-system for merverdiavgift (Memo) | Skatteetaten | 646,6 mill. kroner
OTP og deling av data | Skatteetaten m.fl. | 137,3 mill. kroner
Modernisering av innkreving – steg 1 | Skatteetaten m.fl. | 1 864,0 mill. kroner
Treff-prosjektet | Tolletaten | 838,3 mill. kroner

Fullmaktene gjelder også forpliktelser som pådras for senere budsjettår og innenfor kostnadsrammene for prosjektene. Finansdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammene i senere år.

VI

Garantifullmakt

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2022 kan gi garanti for grunnkapitalen til Den nordiske investeringsbank innenfor en samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 1 617 872 455 euro.

VII

Fullmakt til å dekke utgifter til videre bobehandling

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2022 kan bestemme at det under ordningen med oppfølging av statens krav i konkursbo pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 44,9 mill. kroner. Utbetalinger dekkes av bevilgningen under kap. 1618 Skatteetaten, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Andre fullmakter

VIII

Fullmakt til å rette opp uoppklarte differanser og feilposteringer i tidligere års statsregnskap

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2022 i enkeltsaker kan korrigere uoppklarte differanser i regnskapene og feilposteringer i statsregnskapet som gjelder tidligere års regnskaper, ved postering over konto for forskyvninger i balansen i statsregnskapet i det inneværende års regnskap. Fullmakten gjelder inntil 1 mill. kroner.

IX

Nettoposteringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2022 kan trekke direkte utgifter i forbindelse med auksjonssalg fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 4610 Tolletaten, post 02 Andre inntekter.

X

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2022 kan gi Skatteetaten fullmakt til å:

inntektsføre statens andel av skatteinngangen i statsregnskapet i samme periode som dette blir rapportert fra skatteregnskapet, og mot skatteregnskapets mellomværende med statskassen. Mellomværendet utlignes i påfølgende periode når oppgjøret blir overført fra skatteregnskapet.

føre uplasserte innbetalinger mot mellomværendet med statskassen. Etter at kravene er fastsatt og registrert i regnskapssystemet, blir innbetalingene resultatført i statsregnskapet og mellomværendet utlignet.

føre midler Skatteetaten har krevet inn på vegne av andre aktører, mot mellomværendet med statskassen i de tilfeller Skatteetaten sender midlene videre. Mellomværendet utlignes i perioden Skatteetaten sender midlene videre til aktuell aktør.

Forsvarsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2022 kan benytte alle merinntekter til å overskride enhver utgiftsbevilgning under Forsvarsdepartementet, med følgende unntak:

Inntekter fra militære bøter kan ikke benyttes som grunnlag for overskridelse.

Inntekter ved salg av større materiell kan benyttes med inntil 75 pst. til overskridelse av bevilgningen under kapittel 1760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kapittel 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2022 kan:

foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1700 |  | Forsvarsdepartementet |
| 01 | Driftsutgifter | 34 mill. kroner
1720 |  | Forsvaret |
| 01 | Driftsutgifter | 9 020 mill. kroner
1760 |  | Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold |
| 01 | Driftsutgifter | 1 100 mill. kroner
| 44 | Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel | 220 mill. kroner
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 104 000 mill. kroner
| 48 | Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel | 470 mill. kroner
1791 |  | Redningshelikoptertjenesten |
| 01 | Driftsutgifter | 60 mill. kroner

gi Forsvarets forskningsinstitutt fullmakt til å ha økonomiske forpliktelser på inntil 60 mill. kroner ut over det som dekkes av egne avsetninger.

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1700 |  | Forsvarsdepartementet |
| 73 | Forskning og utvikling | 320 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2022 kan trekke salgsomkostninger ved salg av materiell og fast eiendom fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kapittel 4760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter, og kapittel 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg, post 47 Salg av eiendom.

VI

Personell

Stortinget samtykker i at:

Forsvarsdepartementet i 2022 kan fastsette lengden på førstegangstjenesten, repetisjonstjenesten og heimevernstjenesten slik det går frem av Prop. 1 S (2021–2022).

enheter oppsatt med frivillig heimevernspersonell kan overføres til forsvarsgrener og fellesinstitusjoner, og benyttes i operasjoner i utlandet.

VII

Investeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2022 kan:

starte opp følgende nye investeringsprosjekter:

Prosjekt | Kostnadsramme
P9360 Stridsvognskapasitet til Hæren | 19 439 mill. kroner
Program Mime – leveransebølge 1 | 2 916 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektet. Forsvarsdepartementet gis fullmakt til å pris- og valutajustere kostnadsrammen i senere år.

endre tidligere godkjente prosjekter som anført i Prop. 1 S (2021–2022), herunder endrede kostnadsrammer.

starte opp og gjennomføre materiellinvesteringsprosjekter med en kostnadsramme under 500 mill. kroner.

starte opp og gjennomføre eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) med en kostnadsramme under 200 mill. kroner.

nytte bevilgningen på den enkelte investeringspost, hhv. post 44, 45, 47 og 48 fritt mellom formål, bygg- og eiendomskategorier, anskaffelser og prosjekter som presentert i Prop. 1 S (2021–2022).

gjennomføre konsept- og definisjonsfasen av planlagte materiellanskaffelser.

igangsette planlegging og prosjektering av eiendoms-, bygge-, anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) innenfor rammen av bevilgningen på de respektive poster.

inkludere gjennomføringskostnader i eiendom-, bygge- og anleggsprosjekter på post 47.

VIII

Fullmakter vedrørende fast eiendom

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2022:

avhende fast eiendom uansett verdi til markedspris når det ikke foreligger annet statlig behov for eiendommen. Eiendommene skal normalt legges ut for salg i markedet, men kan selges direkte til fylkeskommuner eller kommuner til markedspris, innenfor EØS-avtalens bestemmelser. Dersom eiendommene er aktuelle for frilufts- eller kulturformål kan de selges på samme vilkår til Statskog SF hvis ikke fylkeskommuner eller kommuner ønsker å kjøpe eiendommene. Likeledes kan eiendommer som er nødvendige for å oppfylle samfunnets målsetting om å opprettholde en selvfinansiert sivil luftfart, selges direkte til Avinor AS. Dette gjelder følgende eiendomskategorier:

rullebaner, taksebaner med tilhørende sikkerhetsområder, flyoppstillingsplasser og andre arealer og infrastruktur for flyoperasjoner

terminal innrettet mot det service- og tjenestebehov som forbrukere og myndigheter har bruk for

områder for kollektiv og privat tilbringertjeneste

kontorer og lignende

eiendommer for fremtidig utbygging.

avhende fast eiendom til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Tidspunkt for belastning av utgiftsbevilgninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2022 kan belaste utgiftsbevilgninger for bestillinger gjennom NSPA (NATO Support and Procurement Agency), andre internasjonale organisasjoner eller andre lands myndigheter fra det tidspunkt materiell blir bestilt, selv om levering først skjer senere i budsjettåret eller i et etterfølgende budsjettår.

X

Uttak fra lager av materiell som er utgiftsført tidligere år

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2022 kan fravike Bevilgningsreglementets bestemmelser om kontant- og ettårsprinsippet ved uttak fra lager som er utgiftsført på kapittel 1720 i tidligere budsjettår til anvendelse på Forsvarsdepartementets kapitler 1700, 1735 og 1791, samt Justis- og beredskapsdepartementets kapittel 481.

XI

Endring av heimevernsdistriktenes geografiske inndeling

Stortinget samtykker i at det gjøres følgende endringer i heimevernsdistriktenes geografiske inndeling:

Operasjonsområdet til Oslofjord Heimevernsdistrikt 01 endres til samme geografiske inndeling som Øst politidistrikt.

Operasjonsområdet til Oslo og Akershus Heimevernsdistrikt 02 endres til samme geografiske inndeling som Oslo politidistrikt.

Operasjonsområdet til Telemark og Buskerud Heimevernsdistrikt 03 endres til samme geografiske inndeling som Sør-Øst politidistrikt.

Grensen mellom Møre og Fjordane Heimevernsdistrikt 11 og Bergenhus Heimevernsdistrikt 09 endres til å følge fylkesgrensen mellom Møre og Romsdal og Vestland.

XII

Kjøp/innløsning av boliger med fellesgjeld

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet gjennom Forsvarsbygg i 2022 kan kjøpe/innløse boliger med fellesgjeld, slik at samlet gjeld knyttet til eierskap av slike boliger ikke overstiger 100 mill. kroner.

Olje- og energidepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 1810 post 23 | kap. 4810 post 02
kap. 1820 post 23 | kap. 4820 post 02
kap. 1820 post 45 | kap. 4820 post 03

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2022 kan pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1800 |  | Olje- og energidepartementet |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 7 mill. kroner
1810 |  | Oljedirektoratet |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 10 mill. kroner
1820 |  | Norges vassdrags- og energidirektorat |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 10 mill. kroner
| 22 | Flom- og skredforebygging | 150 mill. kroner
| 25 | Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser | 50 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2022 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1800 |  | Olje- og energidepartementet |
| 72 | Tilskudd til petroleums- og energiformål | 126 mill. kroner
1820 |  | Norges vassdrags- og energidirektorat |
| 60 | Tilskudd til flom- og skredforebygging | 130 mill. kroner
| 72 | Tilskudd til flom- og skredforebygging | 10 mill. kroner
1840 |  | CO₂-håndtering |
| 70 | Gassnova SF | 20 mill. kroner

V

Utbyggingsprosjekter på norsk kontinentalsokkel

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2022 kan godkjenne prosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel under følgende forutsetninger:

Prosjektet må ikke ha prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

Øvre grense for de samlede investeringer per prosjekt utgjør 20 mrd. kroner.

Hvert enkelt prosjekt må vise akseptabel samfunnsøkonomisk lønnsomhet og være rimelig robust mot endringer i prisutviklingen for olje og naturgass.

VI

Fullmakt til å inngå avtaler og pådra staten forpliktelser for Langskip (fangst og lagring av CO₂)

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2022 kan inngå avtale med Fortum Oslo Varme forutsatt tilstrekkelig egenfinansiering og finansiering fra EU eller andre kilder i tråd med prinsippene beskrevet nærmere under kap. 1840 CO₂-håndtering, post 72 Langskip – fangst og lagring av CO₂ og i Meld. St. 33 (2019–2020) Langskip – fangst og lagring av CO₂, der statens maksimale støtte kan utgjøre inntil:

2 040 mill. 2022-kroner i investeringer (CAPEX)

1 020 mill. 2022-kroner i driftsutgifter (OPEX) i inntil ti år med tillegg av en eventuell tilleggsstøtte for fanget CO₂ som ikke er kvotepliktig, tilsvarende kvoteprisen per tonn CO₂ fratrukket eventuell CO₂-avgift per tonn.

Vedlegg 1
Oversikt over utgifter og inntekter i statsbudsjettet for budsjetterminen 2022

|  |  |  |  | 1 000 kroner
Utgifter
| Samlede utgifter | Drifts-utgifter | Nybygg, anlegg mv. | Overføringer til andre | Utlån, gjelds- avdrag mv.
Det kongelige hus | 310 058 | 24 615 | - | 285 443 | -
Regjeringen | 401 965 | 401 965 | - | - | -
Stortinget og tilknyttede organ | 2 172 060 | 1 752 060 | 147 400 | 272 600 | -
Høyesterett | 125 360 | 125 360 | - | - | -
Utenriksdepartementet | 48 355 424 | 5 380 681 | 58 718 | 40 925 801 | 1 990 224
Kunnskapsdepartementet | 79 337 377 | 7 558 069 | 114 835 | 71 664 473 | -
Kulturdepartementet | 21 932 070 | 2 391 948 | 117 287 | 19 422 835 | -
Justis- og beredskapsdepartementet | 45 464 273 | 39 673 392 | 3 106 751 | 2 684 130 | -
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 228 995 917 | 6 903 122 | 2 658 070 | 208 034 725 | 11 400 000
Arbeids- og sosialdepartementet | 38 518 941 | 23 691 931 | 522 340 | 14 304 670 | -
Helse- og omsorgsdepartementet | 204 308 182 | 10 087 142 | 18 312 | 194 202 728 | -
Barne- og familiedepartementet | 34 298 719 | 8 923 531 | 8 070 | 25 367 118 | -
Nærings- og fiskeridepartementet | 15 003 331 | 5 109 065 | 617 469 | 8 432 097 | 844 700
Landbruks- og matdepartementet | 22 635 509 | 1 909 574 | 14 771 | 20 711 164 | -
Samferdselsdepartementet | 84 583 100 | 19 742 100 | 13 918 300 | 50 922 700 | -
Klima- og miljødepartementet | 17 054 960 | 3 164 673 | 609 942 | 13 280 345 | -
Finansdepartementet | 63 469 914 | 21 652 481 | 366 500 | 41 450 933 | -
Forsvarsdepartementet | 69 030 421 | 43 596 756 | 24 371 893 | 1 061 772 | -
Olje- og energidepartementet | 6 842 381 | 1 874 181 | 24 500 | 4 943 700 | -
Ymse | 4 750 000 | 4 750 000 | - | - | -
Statsbankene | 140 522 701 | 772 793 | 90 444 | 17 959 125 | 121 700 339
Statlig petroleumsvirksomhet | 26 500 000 | - | 26 500 000 | - | -
Statens forretningsdrift | 9 325 452 | -391 735 | 6 714 187 | 3 000 | 3 000 000
Folketrygden | 551 454 653 | - | - | 551 454 653 | -
Statens pensjonsfond utland | 347 101 000 | - | - | 277 101 000 | 70 000 000
Sum utgifter | 2 062 493 768 | 209 093 704 | 79 979 789 | 1 564 485 012 | 208 935 263
| Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet | Folke-trygden | Statsbudsjettet medregnet folketrygden
1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføringer fra Statens pensjonsfond utland) | 1 169 201 388 | 384 102 000 | 1 553 303 388
2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.) | 1 302 103 852 | 551 454 653 | 1 853 558 505
Driftsutgifter | 209 093 704 | - | 209 093 704
Nybygg anlegg mv. | 79 979 789 | - | 79 979 789
Overføringer til andre | 735 929 359 | 551 454 653 | 1 287 384 012
Overføringer til Statens pensjonsfond utland | 277 101 000 | - | 277 101 000
3. Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2) | -132 902 464 | -167 352 653 | -300 255 117
4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland | 300 255 117 | - | 300 255 117
5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4) | 167 352 653 | -167 352 653 | -

|  |  |  |  | 1 000 kroner
Inntekter
| Samlede inntekter | Drifts- inntekter | Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv. | Skatter, avgifter og andre overføringer | Tilbake- betalinger mv.
Skatt på formue og inntekt | 313 930 000 | - | - | 313 930 000 | -
Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift | 380 513 400 | - | - | 380 513 400 | -
Tollinntekter | 3 675 000 | - | - | 3 675 000 | -
Merverdiavgift | 360 500 000 | - | - | 360 500 000 | -
Avgifter på alkohol | 15 400 000 | - | - | 15 400 000 | -
Avgifter på tobakk | 7 350 000 | - | - | 7 350 000 | -
Avgifter på motorvogner | 21 110 000 | - | - | 21 110 000 | -
Andre avgifter | 63 284 991 | - | - | 63 284 991 | -
Sum skatter og avgifter | 1 165 763 391 | - | - | 1 165 763 391 | -
Renter av statens forretningsdrift | 1 969 450 | - | - | 1 969 450 | -
Øvrige inntekter av statens forretningsdrift | 2 179 400 | - | 2 166 400 | 13 000 | -
Sum inntekter av statens forretningsdrift | 4 148 850 | - | 2 166 400 | 1 982 450 | -
Renter fra statsbankene | 8 770 209 | - | - | 8 770 209 | -
Renter av kontantbeholdning og andre fordringer | 2 605 700 | - | - | 2 605 700 | -
Utbytte ekskl. Equinor ASA | 25 384 352 | - | - | 25 384 352 | -
Renteinntekter og utbytte (eksl. statens forretningsdrift og Equinor ASA) | 36 760 261 | - | - | 36 760 261 | -
Inntekter under departementene | 32 916 886 | 20 835 542 | 521 805 | 11 559 539 | -
Overføring fra Norges Bank | 10 113 000 | - | - | 10 113 000 | -
Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond | - | - | - | - | -
Sum andre inntekter | 43 029 886 | 20 835 542 | 521 805 | 21 672 539 | -
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet | 122 700 000 | 95 500 000 | 24 900 000 | 2 300 000 | -
Skatt og avgift på utvinning av petroleum | 167 901 000 | - | - | 167 901 000 | -
Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 13 000 000 | - | - | 13 000 000 | -
Sum petroleumsinntekter | 303 601 000 | 95 500 000 | 24 900 000 | 183 201 000 | -
Tilbakebetalinger | 115 053 148 | - | - | - | 115 053 148
Statens pensjonsfond utland | 300 255 117 | - | - | 300 255 117 | -
Sum inntekter | 1 968 611 653 | 116 335 542 | 27 588 205 | 1 709 634 758 | 115 053 148
|  |  | Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet | Folketrygden | Statsbudsjettet medregnet folketrygden
Lånetransaksjoner: |  |  |
6. Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt | 208 935 263 | - | 208 935 263
Utlån til statsbanker | 121 700 339 | - | 121 700 339
Gjeldsavdrag | - | - | -
Andre utlån, aksjetegning mv. | 87 234 924 | - | 87 234 924
7. Tilbakebetalinger mv. | 115 053 148 | - | 115 053 148
8. Utlån mv. (netto) (6 - 7) | 93 882 115 | - | 93 882 115
9. Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8 - 5) | -73 470 538 | 167 352 653 | 93 882 115

Vedlegg 2
Statsbudsjettet

Tabell 2.1 Hovedtallene i statsbudsjettet for perioden 2016–2022

Mill. kroner
| Regnskap | Saldert budsjett 2021 | Anslag regnskap 2021 | Forslag 2022
| 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020
Driftsutgifter og investeringer ekskl. petroleumsvirksomhet | 233 553 | 210 329 | 218 699 | 226 495 | 233 088 | 253 264 | 255 357 | 262 965
Driftsresultat forretningsdriften | -334 | -176 | -428 | -335 | -549 | -2 543 | -2 821 | -392
Renter av statsgjeld | 10 825 | 8 833 | 10 636 | 9 796 | 10 463 | 10 161 | 9 827 | 10 251
Overføringer til andre | 974 232 | 1 035 317 | 1 066 683 | 1 115 829 | 1 281 925 | 1 254 019 | 1 306 653 | 1 277 133
Utgifter ekskl. lån og petroleums-virksomhet | 1 218 276 | 1 254 303 | 1 295 590 | 1 351 785 | 1 524 928 | 1 514 901 | 1 569 017 | 1 549 958
Inntekter ekskl. lån, oljeskatter og petroleumsvirksomhet | 1 009 888 | 1 031 477 | 1 077 078 | 1 124 162 | 1 154 402 | 1 118 301 | 1 156 181 | 1 249 702
Oljekorrigert overskudd | -208 388 | -222 826 | -218 513 | -227 623 | -370 525 | -396 600 | -412 835 | -300 255
Overført fra Statens pensjonsfond utland | 212 516 | 231 394 | 225 514 | 228 564 | 417 426 | 396 600 | 412 835 | 300 255
Overskudd før lånetransaksjoner | 4 127 | 8 568 | 7 001 | 941 | 46 901 | 0 | 0 | 0
Oljeskatter | 47 606 | 71 177 | 117 287 | 140 379 | 35 408 | 15 901 | 58 901 | 167 901
Utbytte fra Equinor ASA | 10 717 | 8 398 | 14 984 | 20 057 | 15 030 | 7 500 | 8 700 | 13 000
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet | 94 270 | 114 836 | 141 242 | 122 809 | 83 988 | 98 900 | 142 500 | 122 700
Utgifter til statlig petroleumsvirksomhet | -27 815 | -26 564 | -22 555 | -26 331 | -27 601 | -23 800 | -26 000 | -26 500
Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten | 124 779 | 167 847 | 250 959 | 256 915 | 106 825 | 98 501 | 184 101 | 277 101
Overskudd før overføring til Statens pensjonsfond utland | -83 609 | -54 979 | 32 446 | 29 292 | -263 701 | -298 099 | -228 734 | -23 154
Utlån og avdrag, brutto | 163 718 | 163 595 | 148 491 | 187 253 | 207 255 | 222 688 | 220 786 | 208 935
Tilbakebetalinger | 111 351 | 120 138 | 204 612 | 115 117 | 141 342 | 124 894 | 125 965 | 115 053
Utlån, netto | 52 367 | 43 456 | -56 120 | 72 137 | 65 913 | 97 793 | 94 820 | 93 882
Overskudd før lånetransaksjoner | 4 127 | 8 568 | 7 001 | 941 | 46 901 | 0 | 0 | 0
Samlet finansieringsbehov | 48 240 | 34 888 | -63 122 | 71 195 | 19 012 | 97 793 | 94 820 | 93 882

Tabell 2.2 Samlede utgifter etter departement 2016–2022

Mill. kroner
Departement ³ | Regnskap | Budsjett
2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 ¹ | 2022 ²
Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett | 2 871 | 3 003 | 3 438 | 3 242 | 2 813 | 2 970 | 3 009
Utenriksdepartementet | 41 352 | 37 353 | 37 089 | 40 729 | 44 104 | 45 147 | 48 355
Kunnskapsdepartementet | 55 780 | 58 242 | 79 218 | 78 913 | 77 379 | 78 668 | 79 337
Kulturdepartementet | 13 149 | 13 694 | 14 126 | 12 979 | 23 206 | 23 438 | 21 932
Justis- og beredskapsdepartementet | 52 667 | 57 272 | 39 199 | 41 450 | 42 053 | 43 086 | 45 464
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 180 774 | 187 390 | 188 927 | 198 397 | 225 179 | 213 638 | 228 996
Arbeids- og sosialdepartementet | 40 673 | 35 828 | 36 826 | 43 653 | 40 478 | 44 598 | 38 519
Helse- og omsorgsdepartementet | 150 198 | 158 223 | 165 686 | 177 147 | 192 370 | 207 276 | 204 308
Barne- og familiedepartementet | 28 421 | 28 020 | 27 600 | 31 197 | 31 991 | 34 179 | 34 299
Nærings- og fiskeridepartementet | 10 257 | 11 098 | 17 203 | 12 344 | 24 966 | 22 076 | 15 003
Landbruks- og matdepartementet | 17 749 | 18 283 | 20 181 | 19 765 | 20 609 | 21 129 | 22 636
Samferdselsdepartementet | 90 981 | 71 827 | 66 632 | 72 503 | 81 750 | 82 981 | 84 583
Klima- og miljødepartementet | 8 519 | 9 858 | 13 210 | 14 183 | 17 540 | 16 776 | 17 055
Finansdepartementet | 64 082 | 101 208 | 98 266 | 121 740 | 140 983 | 150 501 | 63 470
Forsvarsdepartementet | 49 254 | 52 429 | 56 945 | 60 181 | 61 851 | 64 766 | 69 030
Olje- og energidepartementet | 25 933 | 14 312 | 5 446 | 4 056 | 4 008 | 5 826 | 6 842
Ymse | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 4 643 | 4 750
Statsbankene | 109 057 | 106 972 | 109 815 | 124 802 | 136 150 | 140 238 | 140 523
Statlig petroleumsvirksomhet | 27 815 | 26 564 | 22 555 | 26 331 | 27 601 | 23 800 | 26 500
Statens forretningsdrift | 3 188 | 3 053 | 4 056 | 4 301 | 23 249 | 6 554 | 9 325
Folketrygden | 437 087 | 449 831 | 460 219 | 477 454 | 532 396 | 529 098 | 551 455
Statens pensjonsfond utland | 124 779 | 167 847 | 250 959 | 256 915 | 115 935 | 98 501 | 347 101
Utgifter i alt | 1 534 588 | 1 612 308 | 1 717 595 | 1 822 283 | 1 866 608 | 1 859 890 | 2 062 494

¹ Saldert budsjett 2021.

² Forslag 2022 Prop. 1 S (2021–2022).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.3 Driftsutgifter (postene 1–29) etter departement 2016–2022

Mill. kroner
Departement ³ | Regnskap | Budsjett
2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 1 | 2022 2
Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett | 1 961 | 2 002 | 2 141 | 2 223 | 2 157 | 2 257 | 2 304
Utenriksdepartementet | 10 741 | 5 544 | 5 245 | 5 226 | 5 016 | 5 443 | 5 381
Kunnskapsdepartementet | 4 630 | 5 252 | 6 292 | 6 662 | 7 168 | 7 107 | 7 558
Kulturdepartementet | 3 219 | 2 001 | 2 105 | 2 264 | 2 242 | 2 318 | 2 392
Justis- og beredskapsdepartementet | 35 869 | 35 767 | 34 839 | 36 334 | 36 358 | 38 197 | 39 673
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 5 090 | 5 556 | 5 564 | 6 086 | 6 294 | 6 509 | 6 903
Arbeids- og sosialdepartementet | 25 179 | 18 844 | 18 643 | 17 180 | 19 852 | 24 601 | 23 692
Helse- og omsorgsdepartementet | 5 470 | 5 656 | 5 906 | 6 445 | 6 964 | 12 844 | 10 087
Barne- og familiedepartementet | 8 476 | 7 886 | 8 186 | 8 316 | 8 448 | 8 713 | 8 924
Nærings- og fiskeridepartementet | 3 831 | 4 302 | 4 589 | 4 851 | 4 420 | 4 921 | 5 109
Landbruks- og matdepartementet | 1 646 | 1 795 | 1 847 | 1 910 | 1 884 | 1 869 | 1 910
Samferdselsdepartementet | 23 040 | 15 121 | 15 708 | 17 333 | 17 868 | 18 039 | 19 742
Klima- og miljødepartementet | 2 433 | 2 807 | 2 902 | 3 065 | 3 230 | 3 264 | 3 165
Finansdepartementet | 14 908 | 16 225 | 17 015 | 18 052 | 19 563 | 20 548 | 21 652
Forsvarsdepartementet | 34 045 | 35 847 | 39 197 | 40 246 | 40 684 | 41 787 | 43 597
Olje- og energidepartementet | 1 644 | 1 672 | 1 730 | 1 872 | 1 723 | 1 738 | 1 874
Ymse | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 4 643 | 4 750
Statsbankene | 725 | 738 | 756 | 762 | 805 | 773 | 773
Statlig petroleumsvirksomhet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forretningsdrift | -334 | -176 | -428 | -335 | -549 | -2 543 | -392
Folketrygden | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens pensjonsfond utland | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utgifter i alt | 182 574 | 166 839 | 172 236 | 178 493 | 184 128 | 203 027 | 209 094

1 Saldert budsjett 2021.

2 Forslag 2022 Prop. 1 S (2021–2022).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.4 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) etter departement 2016–2022

Mill. kroner
Departement ³ | Regnskap | Budsjett
2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 1 | 2022 ²
Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett | 477 | 543 | 726 | 362 | 133 | 140 | 147
Utenriksdepartementet | 63 | 261 | 124 | 114 | 41 | 63 | 59
Kunnskapsdepartementet | 57 | 20 | 65 | 79 | 141 | 237 | 115
Kulturdepartementet | 29 | 36 | 26 | 34 | 72 | 107 | 117
Justis- og beredskapsdepartementet | 999 | 1 388 | 2 398 | 3 322 | 3 514 | 2 486 | 3 107
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 2 053 | 2 574 | 2 494 | 3 033 | 3 661 | 2 614 | 2 658
Arbeids- og sosialdepartementet | 391 | 523 | 608 | 485 | 491 | 500 | 522
Helse- og omsorgsdepartementet | 22 | 7 | 17 | 21 | 17 | 18 | 18
Barne- og familiedepartementet | 10 | 7 | 0 | 16 | 5 | 10 | 8
Nærings- og fiskeridepartementet | 101 | 532 | 1 129 | 522 | 437 | 786 | 617
Landbruks- og matdepartementet | 33 | 20 | 24 | 4 | 47 | 15 | 15
Samferdselsdepartementet | 27 482 | 17 356 | 15 854 | 14 924 | 14 600 | 13 718 | 13 918
Klima- og miljødepartementet | 606 | 610 | 647 | 628 | 626 | 600 | 610
Finansdepartementet | 201 | 213 | 245 | 331 | 437 | 274 | 367
Forsvarsdepartementet | 14 532 | 15 927 | 17 113 | 19 090 | 20 257 | 21 929 | 24 372
Olje- og energidepartementet | 7 | 15 | 16 | 18 | 21 | 23 | 25
Ymse | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 62 | 55 | 76 | 48 | 69 | 85 | 90
Statlig petroleumsvirksomhet | 27 815 | 26 564 | 22 555 | 26 331 | 27 601 | 23 800 | 26 500
Statens forretningsdrift | 3 522 | 3 228 | 4 474 | 4 636 | 3 842 | 4 090 | 6 714
Folketrygden | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens pensjonsfond utland | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utgifter i alt | 78 460 | 69 878 | 68 590 | 73 998 | 76 012 | 71 495 | 79 980

1 Saldert budsjett 2021.

2 Forslag 2022 Prop. 1 S (2021–2022).

3 Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.5 Overføringer til andre (postene 50–89) etter departement 2016–2022

Mill. kroner
Departement ³ | Regnskap | Budsjett
2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 ¹ | 2022 ²
Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett | 433 | 459 | 571 | 657 | 523 | 573 | 558
Utenriksdepartementet | 29 247 | 30 234 | 30 278 | 33 773 | 37 486 | 38 401 | 40 926
Kunnskapsdepartementet | 51 093 | 52 970 | 72 861 | 72 171 | 70 069 | 71 325 | 71 664
Kulturdepartementet | 9 902 | 11 657 | 11 995 | 10 681 | 20 891 | 21 013 | 19 423
Justis- og beredskapsdepartementet | 15 799 | 20 118 | 1 962 | 1 795 | 2 180 | 2 403 | 2 684
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 173 631 | 179 257 | 180 868 | 189 277 | 215 224 | 204 514 | 208 035
Arbeids- og sosialdepartementet | 11 552 | 12 388 | 12 208 | 12 474 | 12 980 | 14 398 | 14 305
Helse- og omsorgsdepartementet | 144 706 | 152 560 | 159 763 | 170 682 | 185 389 | 194 414 | 194 203
Barne- og familiedepartementet | 19 936 | 20 127 | 19 415 | 22 864 | 23 538 | 25 456 | 25 367
Nærings- og fiskeridepartementet | 5 987 | 6 095 | 8 812 | 6 646 | 16 472 | 15 478 | 8 432
Landbruks- og matdepartementet | 16 071 | 16 469 | 18 309 | 17 852 | 18 678 | 19 244 | 20 711
Samferdselsdepartementet | 10 458 | 31 651 | 35 070 | 40 246 | 49 282 | 51 023 | 50 923
Klima- og miljødepartementet | 5 480 | 6 441 | 9 661 | 10 491 | 13 684 | 12 912 | 13 280
Finansdepartementet | 34 196 | 33 695 | 37 107 | 39 256 | 56 988 | 41 680 | 41 451
Forsvarsdepartementet | 676 | 656 | 635 | 845 | 910 | 1 051 | 1 062
Olje- og energidepartementet | 5 007 | 5 084 | 1 946 | 2 166 | 2 263 | 4 065 | 4 944
Ymse | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 13 796 | 14 460 | 15 629 | 16 295 | 21 808 | 17 124 | 17 959
Statlig petroleumsvirksomhet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forretningsdrift | 0 | 0 | 10 | 0 | 11 626 | 7 | 3
Folketrygden | 437 087 | 449 831 | 460 219 | 477 454 | 532 396 | 529 098 | 551 455
Statens pensjonsfond utland | 124 779 | 167 847 | 250 959 | 256 915 | 106 825 | 98 501 | 277 101
Utgifter i alt | 1 109 835 | 1 211 996 | 1 328 278 | 1 382 539 | 1 399 213 | 1 362 681 | 1 564 485

1 Saldert budsjett 2021.

2 Forslag 2022 Prop. 1 S (2021–2022).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.6 Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99) etter departement 2016–2022

Mill. kroner
Departement ³ | Regnskap | Budsjett
2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 1 | 2022 2
Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utenriksdepartementet | 1 301 | 1 315 | 1 444 | 1 616 | 1 560 | 1 240 | 1 990
Kunnskapsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Kulturdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Justis- og beredskapsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Kommunal- og moderniserings- departementet | 0 | 3 | 0 | 1 | 0 | 0 | 11 400
Arbeids- og sosialdepartementet | 3 552 | 4 074 | 5 367 | 13 514 | 7 156 | 5 100 | 0
Helse- og omsorgsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Barne- og familiedepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Nærings- og fiskeridepartementet | 338 | 169 | 2 673 | 325 | 3 636 | 891 | 845
Landbruks- og matdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Samferdselsdepartementet | 30 000 | 7 700 | 0 | 0 | 0 | 200 | 0
Klima- og miljødepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Finansdepartementet | 14 778 | 51 074 | 43 899 | 64 101 | 63 995 | 88 000 | 0
Forsvarsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Olje- og energidepartementet | 19 275 | 7 541 | 1 754 | 0 | 0 | 0 | 0
Ymse | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 94 474 | 91 719 | 93 354 | 107 697 | 113 467 | 122 256 | 121 700
Statlig petroleumsvirksomhet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forretningsdrift | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 330 | 5 000 | 3 000
Folketrygden | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens pensjonsfond utland | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 110 | 0 | 70 000
Utgifter i alt | 163 718 | 163 595 | 148 491 | 187 253 | 207 255 | 222 688 | 208 935

1 Saldert budsjett 2021.

2 Forslag 2022 Prop. 1 S (2021–2022).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og

folketrygden som vises separat.

Tabell 2.7 Skatter og avgifter i perioden 2016–2022

Mill. kroner
Kapittel | Regnskap | Budsjett
2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 ¹ | 2022 ²
5501 | Skatter på formue og inntekt | 240 088 | 252 627 | 252 257 | 270 665 | 291 458 | 252 220 | 308 210
5502 | Finansskatt | 0 | 1 563 | 2 610 | 3 283 | 5 549 | 4 730 | 5 720
5506 | Avgift av arv og gaver | 206 | 91 | 73 | 44 | 64 | 0 | 0
5507 | Skatt og avgift på utvinning av petroleum | 42 496 | 65 988 | 112 093 | 135 006 | 29 805 | 9 900 | 161 600
5508 | Avgift på utslipp av CO₂ på kontinentalsokkelen | 5 108 | 5 182 | 5 193 | 5 371 | 5 602 | 6 000 | 6 300
5509 | Avgift på utslipp av NOX på kontinentalsokkelen | 2 | 7 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1
5511 | Tollinntekter | 3 369 | 3 498 | 3 463 | 3 480 | 3 588 | 3 435 | 3 675
5521 | Merverdiavgift | 266 172 | 267 433 | 295 121 | 305 886 | 306 740 | 324 637 | 360 500
5526 | Avgift på alkohol | 13 503 | 13 692 | 14 138 | 14 425 | 17 660 | 13 190 | 15 400
5531 | Avgift på tobakkvarer mv. | 7 254 | 7 027 | 6 699 | 6 549 | 8 958 | 6 375 | 7 350
5536 | Avgift på motorvogner mv. |  |  |  |  |  |  |
| Engangsavgift | 16 867 | 16 227 | 14 820 | 13 104 | 9 615 | 9 490 | 8 560
| Trafikkforsikringsavgift | 10 526 | 9 606 | 6 878 | 9 149 | 9 173 | 9 500 | 10 430
| Vektårsavgift | 344 | 339 | 337 | 335 | 330 | 360 | 370
| Omregistreringsavgift | 1 404 | 1 474 | 1 381 | 1 336 | 1 465 | 1 425 | 1 750
5538 | Veibruksavgift på drivstoff | 15 152 | 15 430 | 15 971 | 15 244 | 14 114 | 13 163 | 14 214
5541 | Avgift på elektrisk kraft | 10 117 | 10 884 | 11 304 | 10 672 | 10 665 | 11 402 | 11 616
5542 | Avgift på mineralolje mv. | 2 016 | 1 924 | 1 975 | 2 060 | 1 867 | 1 865 | 1 875
5543 | Miljøavgift på mineralske produkter mv. | 6 576 | 7 111 | 8 616 | 8 079 | 8 401 | 8 669 | 11 027
5546 | Avgift på forbrenning av avfall | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 110 | 140
5547 | Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier | 10 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1
5548 | Miljøavgift på visse klimagasser | 404 | 429 | 430 | 304 | 281 | 335 | 430
5549 | Avgift på utslipp av NOX | 50 | 52 | 57 | 64 | 54 | 60 | 65
5550 | Miljøavgift på plantevernmidler | 73 | 39 | 53 | 101 | 67 | 65 | 65
5551 | Avgifter knyttet til mineralvirksomhet | 4 | 4 | 5 | 7 | 9 | 3 | 6
5552 | Avgift på produksjon av fisk | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 880
5553 | Avgift på viltlevende marine ressurser | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 100
5555 | Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv. | 1 421 | 1 411 | 2 242 | 1 528 | 1 520 | 125 | 0
5556 | Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv. | 2 026 | 2 091 | 2 941 | 3 054 | 3 091 | 1 215 | 0
5557 | Avgift på sukker mv. | 203 | 206 | 186 | 191 | 205 | 200 | 200
5559 | Avgift på drikkevareemballasje | 1 921 | 1 999 | 2 131 | 2 148 | 2 485 | 2 380 | 2 395
5561 | Flypassasjeravgift | 927 | 1 813 | 1 871 | 1 947 | 195 | 0 | 1 600
5562 | Totalisatoravgift | 0 | 0 | 136 | 127 | 21 | 0 | 0
5565 | Dokumentavgift | 8 501 | 9 259 | 9 483 | 10 315 | 11 256 | 11 680 | 14 300
5568 | Sektoravgifter under Kulturdepartementet | 106 | 107 | 109 | 103 | 90 | 107 | 108
5570 | Sektoravgifter under Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 236 | 240 | 243 | 254
5571 | Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdep. | 84 | 94 | 101 | 107 | 110 | 122 | 129
5572 | Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdep. | 235 | 233 | 242 | 267 | 282 | 323 | 320
5574 | Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridep. | 486 | 479 | 514 | 530 | 547 | 616 | 602
5576 | Sektoravgifter under Landbruks- og matdep. | 142 | 317 | 266 | 262 | 255 | 253 | 260
5577 | Sektoravgifter under Samferdselsdep. | 746 | 985 | 1 052 | 869 | 707 | 799 | 980
5578 | Sektoravgifter under Klima- og miljødep. | 113 | 110 | 734 | 762 | 737 | 729 | 719
5580 | Sektoravgifter under Finansdepartementet | 342 | 362 | 389 | 426 | 450 | 453 | 486
5582 | Sektoravgifter under Olje- og energidep. | 154 | 847 | 162 | 173 | 221 | 230 | 238
5583 | Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser | 297 | 292 | 294 | 297 | 340 | 273 | 277
5584 | Andre avgifter, etterslep utgåtte avgifter | 1 | 4 | -1 | 0 | 0 | 0 | 0
5700 | Trygdeavgift | 133 599 | 137 747 | 144 130 | 148 508 | 154 541 | 155 130 | 166 412
5700 | Arbeidsgiveravgift | 171 325 | 175 773 | 183 272 | 194 253 | 186 804 | 203 390 | 214 101
| Sum skatter og avgifter inkl. folketrygden | 964 368 | 1 014 754 | 1 103 727 | 1 171 269 | 1 089 562 | 1 055 203 | 1 333 664

1 Saldert budsjett 2021.

2 Forslag 2022 Prop. 1 S (2021–2022).

Tabell 2.8 Samlede inntekter i perioden 2016–2022

Mill. kroner
| Regnskap | Saldert budsjett 2021 | Anslag regnskap 2021 | Forslag 2022
2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020
Skatter på formue og inntekt | 240 294 | 254 280 | 254 940 | 273 992 | 297 071 | 256 950 | 277 185 | 313 930
Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift | 304 924 | 313 520 | 327 401 | 342 761 | 341 345 | 358 520 | 362 700 | 380 513
Tollinntekter | 3 369 | 3 498 | 3 463 | 3 480 | 3 588 | 3 435 | 3 770 | 3 675
Merverdiavgift | 266 172 | 267 433 | 295 121 | 305 886 | 306 740 | 324 637 | 327 000 | 360 500
Avgifter på alkohol | 13 503 | 13 692 | 14 138 | 14 425 | 17 660 | 13 190 | 17 100 | 15 400
Avgifter på tobakk | 7 254 | 7 027 | 6 699 | 6 549 | 8 958 | 6 375 | 8 600 | 7 350
Avgifter på motorvogner | 29 140 | 27 644 | 23 416 | 23 924 | 20 583 | 20 775 | 19 860 | 21 110
Andre avgifter | 52 105 | 56 483 | 61 263 | 59 874 | 58 210 | 55 420 | 58 523 | 63 285
Sum skatter og avgifter | 916 762 | 943 577 | 986 440 | 1 030 890 | 1 054 154 | 1 039 302 | 1 074 738 | 1 165 763
Renter av statens forretningsdrift | 77 | 72 | 72 | 86 | 99 | 697 | 697 | 1 969
Øvrige inntekter av statens forretningsdrift | 2 527 | 2 838 | 3 023 | 3 114 | 3 279 | 3 207 | 4 027 | 2 179
Sum inntekter av statens forretningsdrift | 2 604 | 2 910 | 3 095 | 3 200 | 3 378 | 3 904 | 4 725 | 4 149
Renter fra statsbankene | 8 445 | 8 829 | 8 842 | 9 259 | 9 413 | 5 761 | 7 303 | 8 770
Renter av kontantbeholdning og andre fordringer | 3 823 | 3 385 | 5 495 | 4 654 | 3 073 | 1 887 | 2 537 | 2 606
Utbytte ekskl. Equinor ASA | 14 703 | 17 408 | 25 270 | 25 733 | 20 264 | 19 013 | 20 885 | 25 384
Sum renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Equinor ASA) | 26 971 | 29 622 | 39 607 | 39 646 | 32 749 | 26 661 | 30 724 | 36 760
Inntekter under departementene | 36 962 | 37 642 | 33 603 | 35 627 | 44 415 | 29 834 | 30 825 | 32 917
Overføring fra Norges Bank | 26 589 | 17 726 | 14 333 | 14 798 | 19 706 | 18 600 | 15 169 | 10 113
Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Sum andre inntekter | 63 550 | 55 368 | 47 936 | 50 425 | 64 121 | 48 434 | 45 994 | 43 030
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet | 94 270 | 114 836 | 141 242 | 122 809 | 83 988 | 98 900 | 142 500 | 122 700
Skatt og avgift på utvinning av petroleum | 47 606 | 71 177 | 117 287 | 140 379 | 35 408 | 15 901 | 58 901 | 167 901
Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 10 717 | 8 398 | 14 984 | 20 057 | 15 030 | 7 500 | 8 700 | 13 000
Sum petroleumsinntekter | 152 594 | 194 411 | 273 513 | 283 245 | 134 425 | 122 301 | 210 101 | 303 601
Tilbakebetalinger | 111 351 | 120 138 | 204 612 | 115 117 | 141 342 | 124 894 | 125 965 | 115 053
Statens pensjonsfond utland | 212 516 | 231 394 | 225 514 | 228 564 | 417 426 | 396 600 | 412 835 | 300 255
Sum inntekter | 1 486 348 | 1 577 420 | 1 780 717 | 1 751 088 | 1 847 596 | 1 762 096 | 1 905 083 | 1 968 612

Tabell 2.9 Saldert budsjett 2021 (vedtatt des. 2020). Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1 000 kroner
|  | Statens egne driftsutgifter |  | Overføringer |
| Samlede utgifter | I alt | Driftsutgifter (postnr. 01) | Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29) | Drifts- resultat forretnings- driften (postnr. 24) | Nybygg, anlegg (postnr. 30-49) | I alt | Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59) | Kom- muner (postnr. 60-69) | Andre overføringer (postnr. 70-89) | Utlån, gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)
Det kongelige hus | 335 432 | 23 759 | 23 759 | 0 | 0 | 0 | 311 673 | 311 673 | 0 | 0 | 0
Regjering | 403 698 | 403 698 | 378 912 | 24 786 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Stortinget og tilknyttede organ | 2 110 002 | 1 708 402 | 1 704 202 | 4 200 | 0 | 139 900 | 261 700 | 10 000 | 0 | 251 700 | 0
Høyesterett | 121 095 | 121 095 | 121 095 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utenriksdepartementet | 45 146 532 | 5 442 548 | 4 585 376 | 857 172 | 0 | 63 092 | 38 400 668 | 0 | 0 | 38 400 668 | 1 240 224
Kunnskapsdepartementet | 78 668 419 | 7 106 605 | 2 244 778 | 4 861 827 | 0 | 236 955 | 71 324 859 | 45 169 410 | 11 297 409 | 14 858 040 | 0
Kulturdepartementet | 23 438 417 | 2 318 001 | 2 060 028 | 257 973 | 0 | 106 935 | 21 013 481 | 1 549 417 | 229 800 | 19 234 264 | 0
Justis- og beredskapsdepartementet | 43 086 096 | 38 197 068 | 36 475 228 | 1 721 840 | 0 | 2 485 716 | 2 403 312 | 433 391 | 369 140 | 1 600 781 | 0
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 213 637 991 | 6 509 339 | 4 725 118 | 1 784 221 | 0 | 2 614 472 | 204 514 180 | 772 578 | 199 069 727 | 4 671 875 | 0
Arbeids- og sosialdepartementet | 44 598 067 | 24 600 565 | 24 027 425 | 573 140 | 0 | 499 915 | 14 397 587 | 273 962 | 152 085 | 13 971 540 | 5 100 000
Helse- og omsorgsdepartementet | 207 275 608 | 12 844 140 | 4 257 799 | 8 586 341 | 0 | 17 882 | 194 413 586 | 129 067 | 11 424 211 | 182 860 308 | 0
Barne- og familiedepartementet | 34 179 197 | 8 713 417 | 5 585 711 | 3 127 706 | 0 | 10 029 | 25 455 751 | 146 743 | 2 138 824 | 23 170 184 | 0
Nærings- og fiskeridepartementet | 22 075 716 | 4 920 691 | 3 459 243 | 1 461 448 | 0 | 786 150 | 15 477 817 | 2 552 373 | 1 000 000 | 11 925 444 | 891 058
Landbruks- og matdepartementet | 21 128 520 | 1 869 314 | 1 795 311 | 74 003 | 0 | 14 771 | 19 244 435 | 2 287 992 | 174 945 | 16 781 498 | 0
Samferdselsdepartementet | 82 980 545 | 18 039 332 | 6 828 178 | 11 211 154 | 0 | 13 718 378 | 51 022 835 | 185 628 | 5 982 000 | 44 855 207 | 200 000
Klima- og miljødepartementet | 16 776 073 | 3 263 584 | 1 566 329 | 1 697 255 | 0 | 600 003 | 12 912 486 | 4 489 516 | 363 386 | 8 059 584 | 0
Finansdepartementet | 150 501 335 | 20 547 535 | 19 399 700 | 1 147 835 | 0 | 273 700 | 41 680 100 | 0 | 28 950 000 | 12 730 100 | 88 000 000
Forsvarsdepartementet | 64 766 223 | 41 786 562 | 39 276 756 | 2 509 806 | 0 | 21 928 646 | 1 051 015 | 244 189 | 0 | 806 826 | 0
Olje- og energidepartementet | 5 826 232 | 1 737 793 | 1 111 140 | 626 653 | 0 | 23 000 | 4 065 439 | 995 009 | 68 000 | 3 002 430 | 0
Ymse | 4 643 232 | 4 643 232 | 4 643 232 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 140 237 885 | 773 016 | 761 746 | 11 270 | 0 | 84 541 | 17 124 026 | 8 667 909 | 0 | 8 456 117 | 122 256 302
Statlig petroleumsvirksomhet | 23 800 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 23 800 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forretningsdrift | 6 553 995 | -2 542 959 | 0 | 0 | -2 542 959 | 4 090 454 | 6 500 | 6 500 | 0 | 0 | 5 000 000
Folketrygden | 529 098 281 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 529 098 281 | 0 | 475 000 | 528 623 281 | 0
Statens pensjonsfond utland | 98 501 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 98 501 000 | 98 501 000 | 0 | 0 | 0
Sum utgifter | 1 859 889 591 | 203 026 737 | 165 031 066 | 40 538 630 | -2 542 959 | 71 494 539 | 1 362 680 731 | 166 726 357 | 261 694 527 | 934 259 847 | 222 687 584

Tabell 2.10 Forslag for 2022. Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1 000 kroner
|  | Statens egne driftsutgifter |  | Overføringer |
| Samlede utgifter | I alt | Driftsutgifter (postnr. 01) | Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29) | Drifts- resultat forretnings- driften (postnr. 24) | Nybygg, anlegg (postnr. 30-49) | I alt | Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59) | Kom- muner (postnr. 60-69) | Andre overføringer (postnr. 70-89) | Utlån, gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)
Det kongelige hus | 310 058 | 24 615 | 24 615 | 0 | 0 | 0 | 285 443 | 285 443 | 0 | 0 | 0
Regjeringen | 401 965 | 401 965 | 381 865 | 20 100 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Stortinget og tilknyttede organ | 2 172 060 | 1 752 060 | 1 749 660 | 2 400 | 0 | 147 400 | 272 600 | 10 000 | 0 | 262 600 | 0
Høyesterett | 125 360 | 125 360 | 125 360 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utenriksdepartementet | 48 355 424 | 5 380 681 | 4 480 590 | 900 091 | 0 | 58 718 | 40 925 801 | 0 | 0 | 40 925 801 | 1 990 224
Kunnskapsdepartementet | 79 337 377 | 7 558 069 | 2 473 466 | 5 084 603 | 0 | 114 835 | 71 664 473 | 45 417 780 | 10 051 848 | 16 194 845 | 0
Kulturdepartementet | 21 932 070 | 2 391 948 | 2 128 505 | 263 443 | 0 | 117 287 | 19 422 835 | 1 589 141 | 238 085 | 17 595 609 | 0
Justis- og beredskapsdepartementet | 45 464 273 | 39 673 392 | 37 966 138 | 1 707 254 | 0 | 3 106 751 | 2 684 130 | 458 188 | 255 611 | 1 970 331 | 0
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 228 995 917 | 6 903 122 | 4 999 228 | 1 903 894 | 0 | 2 658 070 | 208 034 725 | 785 446 | 202 526 593 | 4 722 686 | 11 400 000
Arbeids- og sosialdepartementet | 38 518 941 | 23 691 931 | 23 252 561 | 439 370 | 0 | 522 340 | 14 304 670 | 336 275 | 156 040 | 13 812 355 | 0
Helse- og omsorgsdepartementet | 204 308 182 | 10 087 142 | 4 289 605 | 5 797 537 | 0 | 18 312 | 194 202 728 | 370 562 | 7 647 142 | 186 185 024 | 0
Barne- og familiedepartementet | 34 298 719 | 8 923 531 | 5 689 257 | 3 234 274 | 0 | 8 070 | 25 367 118 | 147 095 | 1 310 757 | 23 909 266 | 0
Nærings- og fiskeridepartementet | 15 003 331 | 5 109 065 | 3 542 487 | 1 566 578 | 0 | 617 469 | 8 432 097 | 2 879 013 | 497 000 | 5 056 084 | 844 700
Landbruks- og matdepartementet | 22 635 509 | 1 909 574 | 1 830 895 | 78 679 | 0 | 14 771 | 20 711 164 | 2 378 125 | 179 494 | 18 153 545 | 0
Samferdselsdepartementet | 84 583 100 | 19 742 100 | 7 213 500 | 12 528 600 | 0 | 13 918 300 | 50 922 700 | 160 500 | 6 174 000 | 44 588 200 | 0
Klima- og miljødepartementet | 17 054 960 | 3 164 673 | 1 607 897 | 1 556 776 | 0 | 609 942 | 13 280 345 | 4 531 916 | 473 267 | 8 275 162 | 0
Finansdepartementet | 63 469 914 | 21 652 481 | 20 314 101 | 1 338 380 | 0 | 366 500 | 41 450 933 | 0 | 28 900 000 | 12 550 933 | 0
Forsvarsdepartementet | 69 030 421 | 43 596 756 | 40 875 404 | 2 721 352 | 0 | 24 371 893 | 1 061 772 | 249 000 | 0 | 812 772 | 0
Olje- og energidepartementet | 6 842 381 | 1 874 181 | 1 158 981 | 715 200 | 0 | 24 500 | 4 943 700 | 1 051 500 | 82 000 | 3 810 200 | 0
Ymse | 4 750 000 | 4 750 000 | 4 750 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 140 522 701 | 772 793 | 761 287 | 11 506 | 0 | 90 444 | 17 959 125 | 9 159 603 | 0 | 8 799 522 | 121 700 339
Statlig petroleumsvirksomhet | 26 500 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 26 500 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forretningsdrift | 9 325 452 | -391 735 | 0 | 0 | -391 735 | 6 714 187 | 3 000 | 3 000 | 0 | 0 | 3 000 000
Folketrygden | 551 454 653 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 551 454 653 | 0 | 502 000 | 550 952 653 | 0
Statens pensjonsfond utland | 347 101 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 277 101 000 | 277 101 000 | 0 | 0 | 70 000 000
Sum utgifter | 2 062 493 768 | 209 093 704 | 169 615 402 | 39 870 037 | -391 735 | 79 979 789 | 1 564 485 012 | 346 913 587 | 258 993 837 | 958 577 588 | 208 935 263

Vedlegg 3
Bevilgningsregnskapet

Tabell 3.1 Utgifter og inntekter i bevilgningsregnskapet per 1. halvår 2021

|  |  |  |  | Mill. kroner
Utgifter | Overført fra forrige termin¹ | Budsjettets stilling 2021² | Samlet til disposisjon | Regnskap for 1. halvår | Gjenstående beløp
Det kongelige hus | 0 | 335 | 335 | 274 | 62
Regjering | 28 | 414 | 442 | 179 | 262
Stortinget og tilknyttede organ | 157 | 2 110 | 2 267 | 974 | 1 293
Høyesterett | 6 | 122 | 128 | 56 | 72
Utenriksdepartementet | 929 | 44 045 | 44 974 | 20 089 | 24 885
Kunnskapsdepartementet | 1 617 | 79 546 | 81 163 | 47 306 | 33 858
Kulturdepartementet | 2 649 | 25 463 | 28 112 | 18 455 | 9 656
Justis- og beredskapsdepartementet | 1 983 | 47 279 | 49 262 | 20 032 | 29 230
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 1 281 | 223 050 | 224 331 | 135 041 | 89 289
Arbeids- og sosialdepartementet | 949 | 48 979 | 49 928 | 23 966 | 25 962
Helse- og omsorgsdepartementet | 5 148 | 214 100 | 219 248 | 112 464 | 106 784
Barne- og familiedepartementet | 249 | 34 514 | 34 763 | 17 316 | 17 447
Nærings- og fiskeridepartementet | 704 | 31 846 | 32 550 | 14 013 | 18 537
Landbruks- og matdepartementet | 222 | 21 452 | 21 674 | 15 792 | 5 882
Samferdselsdepartementet | 4 620 | 88 538 | 93 157 | 41 206 | 51 951
Klima- og miljødepartementet | 563 | 16 851 | 17 414 | 10 082 | 7 332
Finansdepartementet | 634 | 136 958 | 137 592 | 105 882 | 31 710
Forsvarsdepartementet | 2 550 | 65 604 | 68 154 | 29 968 | 38 186
Olje- og energidepartementet | 312 | 6 026 | 6 338 | 2 773 | 3 565
Ymse | 0 | 7 145 | 7 145 | 0 | 7 145
Statsbankene | 1 038 | 147 298 | 148 336 | 81 117 | 67 219
Statlig petroleumsvirksomhet | 0 | 26 000 | 26 000 | 12 939 | 13 061
Statens forretningsdrift | 273 | 7 306 | 7 579 | 1 976 | 5 603
Folketrygden | 13 | 546 870 | 546 883 | 271 683 | 275 200
Statens pensjonsfond utland | 0 | 98 501 | 98 501 | -145 637 | 244 138
Sum utgifter | 25 923 | 1 920 352 | 1 946 274 | 837 945 | 1 108 329

¹ Fordelingen av overført beløp fra 2020 avviker noe fra Meld. St. 3 (2020–2021) Statsrekneskapen 2020. Dette er en konsekvens av enkelte endringer i oppgavefordelingen mellom departementene fra 2021. Fra 2021 er tilskudd Samfunnet Jan Mayen flyttet fra kap. 1361 under SD og lagt til kap. 481 under JD. Overført beløp på 2,7 mill. kroner er dermed flyttet til JD.

² Saldert budsjett medregnet vedtatte bevilgningsendringer i første halvår.

|  |  | Mill. kroner
Inntekter | Budsjettets stilling 2021 | Regnskap for 1. halvår | Gjenstående beløp
Skatt på formue og inntekt | 256 501 | 159 823 | 96 678
Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift | 358 002 | 178 151 | 179 851
Tollinntekter | 3 435 | 1 828 | 1 607
Merverdiavgift | 320 205 | 159 424 | 160 780
Avgifter på alkohol | 13 190 | 8 451 | 4 739
Avgifter på tobakk | 6 375 | 4 669 | 1 706
Avgifter på motorvogner | 20 775 | 9 945 | 10 830
Andre avgifter | 54 805 | 29 014 | 25 792
Sum skatter og avgifter | 1 033 288 | 551 304 | 481 984
Renter av statens forretningsdrift | 697 | 0 | 697
Øvrige inntekter av statens forretningsdrift | 4 027 | 931 | 3 097
Sum inntekter av statens forretningsdrift | 4 725 | 931 | 3 794
Renter fra statsbankene | 7 303 | 3 198 | 4 105
Renter av kontantbeholdning og andre fordringer | 2 071 | 1 224 | 846
Aksjeutbytte ekskl. Equinor ASA | 20 885 | 12 262 | 8 623
Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Equinor ASA) | 30 258 | 16 684 | 13 575
Inntekter under departementene | 30 232 | 15 091 | 15 140
Overføring fra Norges Bank | 15 169 | 15 169 | 0
Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond | 0 | 0 | 0
Sum andre inntekter | 45 401 | 30 260 | 15 140
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet | 117 400 | 65 738 | 51 662
Skatt og avgift på utvinning av petroleum | 15 901 | -4 312 | 20 213
Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 8 700 | 4 190 | 4 510
Sum petroleumsinntekter | 142 001 | 65 616 | 76 385
Tilbakebetalinger | 125 965 | 72 465 | 53 500
Statens pensjonsfond utland | 396 600 | 0 | 396 600
Sum inntekter | 1 778 238 | 737 261 | 1 040 977

Tabell 3.2 Bevilgningsregnskapet for 1. halvår 2020 og 2021

Mill. kroner
Utgifter | Samlede utgifter | Driftsutgifter | Nybygg, anlegg mv. | Overføringer til andre | Utlån, gjelds- avdrag mv.
| 2020 | 2021 | 2020 | 2021 | 2020 | 2021 | 2020 | 2021 | 2020 | 2021
Det kongelige hus | 231 | 274 | 17 | 18 | 0 | 0 | 214 | 256 | 0 | 0
Regjering | 218 | 179 | 218 | 179 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Stortinget og tilknyttede organ | 1 009 | 974 | 819 | 799 | 64 | 47 | 126 | 128 | 0 | 0
Høyesterett | 54 | 56 | 54 | 56 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utenriksdepartementet | 21 254 | 20 089 | 2 271 | 2 112 | 20 | 12 | 17 403 | 16 724 | 1 560 | 1 241
Kunnskapsdepartementet | 43 453 | 47 306 | 3 380 | 3 382 | 49 | 193 | 40 024 | 43 731 | 0 | 0
Kulturdepartementet | 15 045 | 18 455 | 1 081 | 1 057 | 24 | 26 | 13 941 | 17 373 | 0 | 0
Justis- og beredskapsdepartementet | 20 469 | 20 032 | 17 923 | 18 302 | 1 645 | 590 | 901 | 1 140 | 0 | 0
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 124 184 | 135 041 | 2 997 | 2 913 | 1 775 | 1 051 | 119 412 | 131 077 | 0 | 0
Arbeids- og sosialdepartementet | 21 396 | 23 966 | 10 644 | 12 921 | 185 | 193 | 6 490 | 7 030 | 4 077 | 3 821
Helse- og omsorgsdepartementet | 98 820 | 112 464 | 3 014 | 5 339 | 4 | 6 | 95 802 | 107 119 | 0 | 0
Barne- og familiedepartementet | 16 372 | 17 316 | 4 147 | 4 231 | 5 | 0 | 12 221 | 13 085 | 0 | 0
Nærings- og fiskeridepartementet | 13 578 | 14 013 | 2 156 | 2 258 | 244 | 318 | 9 981 | 9 014 | 1 197 | 2 421
Landbruks- og matdepartementet | 15 388 | 15 792 | 927 | 910 | 2 | 2 | 14 460 | 14 880 | 0 | 0
Samferdselsdepartementet | 42 919 | 41 206 | 7 825 | 7 094 | 7 070 | 4 944 | 28 024 | 29 168 | 0 | 0
Klima- og miljødepartementet | 8 781 | 10 082 | 1 341 | 1 221 | 347 | 353 | 7 093 | 8 509 | 0 | 0
Finansdepartementet | 95 610 | 105 882 | 9 325 | 9 728 | 172 | 142 | 36 113 | 22 007 | 50 000 | 74 005
Forsvarsdepartementet | 26 840 | 29 968 | 19 152 | 20 139 | 7 468 | 9 465 | 221 | 364 | 0 | 0
Olje- og energidepartementet | 2 388 | 2 773 | 826 | 817 | 3 | 7 | 1 558 | 1 948 | 0 | 0
Ymse | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 71 703 | 81 117 | 414 | 376 | 36 | 37 | 8 320 | 8 778 | 62 933 | 71 925
Statlig petroleumsvirksomhet | 14 227 | 12 939 | 0 | 0 | 14 227 | 12 939 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forretningsdrift | 2 180 | 1 976 | -1 367 | -1 110 | 1 921 | 1 890 | 1 626 | 7 | 0 | 1 190
Folketrygden | 259 745 | 271 683 | 0 | 0 | 0 | 0 | 259 745 | 271 683 | 0 | 0
Statens pensjonsfond utland | -169 928 | -145 637 | 0 | 0 | 0 | 0 | -169 928 | -145 637 | 0 | 0
Sum utgifter | 745 937 | 837 945 | 87 164 | 92 743 | 35 261 | 32 215 | 503 745 | 558 383 | 119 768 | 154 604
Lånetransaksjoner |  |  |  |  | Regnskap 2020 | Budsjettets stilling 2021 | End- ringer i pst. | Regnskap 1. halvår 2020 | Regnskap 1. halvår 2021 | End- ringer i pst.
1 Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland | 1 288 828 | 1 255 673 | -2,6 | 659 410 | 664 796 | 0,8
2 Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld) | 1 659 353 | 1 699 566 | 2,4 | 626 170 | 683 341 | 9,1
Driftsutgifter |  |  |  |  | 184 128 | 208 515 | 13,2 | 87 164 | 92 743 | 6,4
Nybygg, anlegg mv. |  |  |  |  | 76 012 | 73 316 | -3,5 | 35 261 | 32 215 | -8,6
Overføringer til andre |  |  |  |  | 1 292 388 | 1 319 234 | 2,1 | 673 674 | 704 020 | 4,5
Overføringer til Statens pensjonsfond utland |  | 106 825 | 98 501 | -7,8 | -169 928 | -145 637 | -14,3
3 Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2) |  | -370 525 | -443 893 | - | 33 241 | -18 545 | -
4 Overføring fra Statens pensjonsfond utland |  | 417 426 | 396 600 | - | 0 | 0 | -
5 Overskudd før lånetransaksjoner (3+4) |  | 46 901 | -47 293 | - | 33 241 | -18 545 | -

Mill. kroner
Inntekter | Samlede inntekter | Driftsinntekter | Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv. | Skatter, avgifter og andre overføringer | Tilbakebetalinger mv.
| 2020 | 2021 | 2020 | 2021 | 2020 | 2021 | 2020 | 2021 | 2020 | 2021
Skatt på formue og inntekt | 150 230 | 159 823 | 0 | 0 | 0 | 0 | 150 230 | 159 823 | 0 | 0
Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift | 151 310 | 178 151 | 0 | 0 | 0 | 0 | 151 310 | 178 151 | 0 | 0
Tollinntekter | 1 324 | 1 828 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 324 | 1 828 | 0 | 0
Merverdiavgift | 145 226 | 159 424 | 0 | 0 | 0 | 0 | 145 226 | 159 424 | 0 | 0
Avgifter på alkohol | 7 681 | 8 451 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 681 | 8 451 | 0 | 0
Avgifter på tobakk | 3 954 | 4 669 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 954 | 4 669 | 0 | 0
Avgifter på motorvogner | 10 416 | 9 945 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 416 | 9 945 | 0 | 0
Andre avgifter | 27 856 | 29 014 | 0 | 0 | 0 | 0 | 27 856 | 29 014 | 0 | 0
Sum skatter og avgifter | 497 997 | 551 304 | 0 | 0 | 0 | 0 | 497 997 | 551 304 | 0 | 0
Renter av statens forretningsdrift | -4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | -4 | 0 | 0 | 0
Øvrige inntekter av statens forretningsdrift | 883 | 931 | 0 | 0 | 867 | 835 | 17 | 96 | 0 | 0
Sum inntekter av statens forretningsdrift | 879 | 931 | 0 | 0 | 867 | 835 | 13 | 96 | 0 | 0
Renter fra statsbankene | 5 384 | 3 198 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 384 | 3 198 | 0 | 0
Renter av kontantbeholdning og andre fordringer | 2 277 | 1 224 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 277 | 1 224 | 0 | 0
Aksjeutbytte ekskl. Equinor ASA | 5 521 | 12 262 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 521 | 12 262 | 0 | 0
Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Equinor ASA) | 13 182 | 16 684 | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 182 | 16 684 | 0 | 0
Inntekter under departementene | 18 583 | 15 091 | 12 291 | 8 640 | 215 | 350 | 6 076 | 6 101 | 0 | 0
Overføring fra Norges Bank | 19 706 | 15 169 | 0 | 0 | 0 | 0 | 19 706 | 15 169 | 0 | 0
Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Sum andre inntekter | 38 289 | 30 260 | 12 291 | 8 640 | 215 | 350 | 25 782 | 21 270 | 0 | 0
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet | 46 381 | 65 738 | 34 428 | 52 210 | 10 712 | 12 374 | 1 240 | 1 154 | 0 | 0
Skatt og avgift på utvinning av petroleum | 51 183 | -4 312 | 0 | 0 | 0 | 0 | 51 183 | -4 312 | 0 | 0
Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 11 500 | 4 190 | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 500 | 4 190 | 0 | 0
Sum petroleumsinntekter | 109 063 | 65 616 | 34 428 | 52 210 | 10 712 | 12 374 | 63 923 | 1 032 | 0 | 0
Tilbakebetalinger | 54 521 | 72 465 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 54 521 | 72 465
Statens pensjonsfond utland | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Sum inntekter | 713 932 | 737 261 | 46 719 | 60 850 | 11 794 | 13 559 | 600 897 | 590 387 | 54 521 | 72 465
Lånetransaksjoner |  |  |  |  | Regnskap 2020 | Budsjettets stilling 2021 | End- ringer i pst. | Regnskap 1. halvår 2020 | Regnskap 1. halvår 2021 | End- ringer i pst.
6 Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt |  | 207 255 | 220 786 | 6,5 | 119 768 | 154 604 | 29,1
Utlån mv. til statsbankene |  |  |  |  | 113 467 | 125 829 | 10,9 | 62 933 | 71 925 | 14,3
Gjeldsavdrag |  |  |  |  | 13 995 | 74 005 | - | 0 | 74 005 | -
Andre utlån, aksjetegning mv. | 79 793 | 20 951 | -73,7 | 56 834 | 8 674 | -84,7
7 Tilbakebetalinger mv. |  |  |  |  | 141 342 | 125 965 | -10,9 | 54 521 | 72 465 | 32,9
8 Utlån mv. netto (6-7) |  |  |  |  | 65 913 | 94 820 | 43,9 | 65 246 | 82 139 | 25,9
9 Samlet finansieringsbehov dekket av kontantbeholdning og lån(8-5) ¹ |  | 19 012 | 142 113 | - | 32 006 | 100 684 | -
10 Statslånemidler |  |  |  |  | 19 012 | 0 | - | 0 | 0 | -

¹ Inkluderer ikke finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten

Vedlegg 4
Virksomheter med særskilte fullmakter (nettobudsjetterte forvaltningsorganer)

Finansdepartementet har i samråd med berørte departementer etablert prosedyrer for innrapportering av standardiserte nøkkeltall for nettobudsjetterte virksomheter, jf. omtale i Gul bok 2010, kapittel 9.3. Tabellene 4.1 - 4.3 nedenfor oppsummerer tall som Finansdepartementet har mottatt fra de berørte departementene. Tabell 4.4 gir en oversikt over aktuelle departementer og tilhørende nettobudsjetterte virksomheter. De enkelte departementene gir i sine fagproposisjoner et mer detaljert tallgrunnlag for sine nettobudsjetterte virksomheter.

Tabellene nedenfor er en ren oppsummering av tall for enkeltvirksomheter, og det er ikke foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene. Som følge av dette vil for eksempel bevilgninger til Norges Forskningsråd (NFR) som viderefordeles til øvrige nettobudsjetterte virksomheter, fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger to ganger i den aggregerte fremstillingen. Videre vil bevilgninger og tildelinger som de nettobudsjetterte virksomhetene mottar fra andre departementer eller statlige virksomheter, og som ikke tilflyter virksomheten direkte over den statlige nettobevilgning (post 50-59), fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger i tabellene 4.1 og 4.2 nedenfor. Det er gjort noen mindre reklassifiseringer i sammenligningstall for 2018 og 2019, basert på tallgrunnlag mottatt fra departementene.

Utgifter og inntekter fordelt etter art ¹

|  |  |  | Budsjett
Beløp i mill. kroner | 2018 | 2019 | 2020 | 2021
1. Utgifter |  |  |  |
Driftsutgifter |  |  |  |
Lønnsutgifter | 31 325 | 33 557 | 34 384 | 35 678
Varer og tjenester | 15 812 | 16 877 | 16 498 | 17 118
Sum driftsutgifter | 47 137 | 50 434 | 50 882 | 52 796
Investeringsutgifter |  |  |  |
Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 3 071 | 3 075 | 2 821 | 3 041
Sum investeringsutgifter | 3 071 | 3 075 | 2 821 | 3 041
Overføringer fra virksomheten ² |  |  |  |
Utbetalinger til andre statlige regnskaper | 5 050 | 4 936 | 5 280 | 5 646
Andre utbetalinger | 6 620 | 8 122 | 9 215 | 10 641
Sum overføringsutgifter | 11 670 | 13 058 | 14 495 | 16 287
Finansielle aktiviteter |  |  |  |
Kjøp av aksjer og andeler | 46 | 3 | 13 | 0
Andre finansielle utgifter | 39 | 6 | 6 | 2
Sum finansielle utgifter | 85 | 9 | 20 | 2
Sum utgifter | 61 962 | 66 575 | 68 218 | 72 126
2. Inntekter |  |  |  |
Driftsinntekter |  |  |  |
Inntekter fra salg av varer og tjenester | 4 137 | 4 666 | 4 244 | 3 671
Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser | 16 | 16 | 17 | 17
Refusjoner | 331 | 328 | 529 | 346
Andre driftsinntekter | 2 422 | 2 481 | 2 789 | 2 562
Sum driftsinntekter | 6 906 | 7 492 | 7 579 | 6 596
Investeringsinntekter |  |  |  |
Salg av varige driftsmidler | 68 | 206 | 4 | 1
Sum investeringsinntekter | 68 | 206 | 4 | 1
Overføringer til virksomheten |  |  |  |
Inntekter fra statlige bevilgninger ³ | 54 945 | 58 236 | 61 804 | 61 761
Andre innbetalinger | 770 | 1 245 | 1 161 | 1 456
Sum overføringsinntekter | 55 716 | 59 481 | 62 965 | 63 217
Finansielle aktiviteter |  |  |  |
Innbetalinger ved salg av aksjer og andeler | 6 | 2 | -1 | -1
Andre finansielle innbetalinger | 6 | 6 | 20 | 2
Sum finansielle inntekter | 11 | 8 | 20 | 1
Sum inntekter | 62 700 | 67 186 | 70 568 | 69 814
3. Netto endring i kontantbeholdningen (2-1) ⁴ | 738 | 611 | 2 350 | -2 312

¹ Tabell 4.1 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede brutto utgifter og inntekter fordelt etter art for årene 2018, 2019 og 2020, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2021. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen oppstilling av brutto utgifter og inntekter på en standard mal.

² Overføringer fra Norges Forskningsråd (NFR) utgjør den vesentligste delen av overføringsutgiftene, med samlede overføringer på henholdsvis 9,7 mrd. kroner, 9,8 mrd. kroner og 10,8 mrd. kroner i årene 2018, 2019 og 2020, og estimerte utbetalinger i 2021 på om lag 12,2 mrd. kroner.

³ Inntekter fra statlige bevilgninger omfatter blant annet bevilgninger fra overordnet fagdepartement, bevilgninger fra andre departementer, bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer og tildelinger fra NFR. Det vises til innledende kommentarer til tabellene, hvor det fremgår at det ikke er foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene i oppstillingen.

⁴ Netto endring i kontantbeholdningen i tabell 4.1, beregnet ut fra sum inntekter med fradrag av sum utgifter, tilsvarer endringen i kontantbeholdningen mellom årene i tabell 4.3.

Tabell 4.2 Inntekter etter inntektskilde ¹

Inntektskilde |  |  | Budsjett
Beløp i mill. kroner | 2018 | 2019 | 2020 | 2021
Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget |  |  |  |
Bevilgninger fra fagdepartementet | 42 473 | 45 257 | 47 329 | 49 076
Bevilgninger fra andre departement | 5 578 | 5 648 | 6 779 | 5 193
Bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer | 1 906 | 2 277 | 2 314 | 2 516
Tildelinger fra Norges forskningsråd | 3 740 | 3 563 | 3 743 | 3 961
Sum bevilgninger | 53 696 | 56 745 | 60 164 | 60 747
Offentlige og private bidrag |  |  |  |
Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner | 311 | 305 | 293 | 257
Bidrag fra private | 755 | 1 069 | 1 126 | 1 020
Tildelinger fra internasjonale organisasjoner | 815 | 977 | 1 158 | 885
Sum bidrag | 1 881 | 2 351 | 2 576 | 2 162
Oppdragsinntekter mv. |  |  |  |
Oppdrag fra statlige virksomheter | 1 411 | 1 594 | 1 618 | 1 284
Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter | 138 | 153 | 123 | 82
Oppdrag fra private | 614 | 701 | 792 | 618
Andre inntekter | 4 961 | 5 642 | 5 294 | 4 922
Sum oppdragsinntekter mv. | 7 124 | 8 090 | 7 827 | 6 906
Sum inntekter | 62 700 | 67 186 | 70 568 | 69 814

¹ Tabell 4.2 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede inntekter spesifisert etter inntektskilde for årene 2018, 2019 og 2020, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2021. Sum inntekter i tabell 4.2 skal samsvare med summen av inntekter i tabell 4.1, men gir supplerende informasjon om hva som er kilden til inntektene. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen spesifikasjon av brutto inntekter på en standard mal.

Forholdet mellom kontantbeholdning, påløpte kostnader og avsetninger per 31.12. ¹

|  |  |  | Endring
Beløp i mill. kroner | 2018 | 2019 | 2020 | 2019 til 2020
Kontantbeholdning |  |  |  |
Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank ² | 19 701 | 20 195 | 22 556 | 2 360
Beholdning på andre bankkonti | 948 | 1 065 | 1 055 | -10
Andre kontantbeholdninger | 1 | 1 | 0 | 0
Sum kontanter og kontantekvivalenter | 20 650 | 21 261 | 23 611 | 2 350
Netto gjeld og forpliktelser ³ |  |  |  |
Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår |  |  |  |
Feriepenger mv. | 2 656 | 2 815 | 2 912 | 97
Skattetrekk og offentlige avgifter | 2 301 | 2 522 | 2 399 | -123
Gjeld til leverandører | 2 207 | 2 450 | 2 202 | -248
Gjeld til oppdragsgivere | -447 | -196 | -132 | 64
Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår | 1 455 | 1 451 | 1 465 | 14
Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår | 8 172 | 9 041 | 8 846 | -195
Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i fremtidige budsjettår |  |  |  |
Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd | 467 | 187 | 476 | 290
Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet | 743 | 595 | 636 | 41
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet | 3 629 | 3 487 | 3 603 | 116
Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål ⁴ | 4 055 | 3 745 | 5 043 | 1 298
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer | 87 | 80 | 133 | 53
Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår | 8 981 | 8 094 | 9 892 | 1 798
Andre avsetninger |  |  |  |
Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål | 2 876 | 3 432 | 4 016 | 584
Fri virksomhetskapital | 708 | 773 | 922 | 149
Sum andre avsetninger | 3 584 | 4 205 | 4 938 | 733
Langsiktig gjeld (netto) |  |  |  |
Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler | 1 | 1 | 3 | 2
Annen langsiktig gjeld | -87 | -80 | -68 | 12
Sum langsiktig gjeld | -86 | -79 | -65 | 14
Sum netto gjeld og forpliktelser | 20 650 | 21 261 | 23 611 | 2 350

¹ Tabell 4.3 viser samlet kontantbeholdning i nettobudsjetterte virksomheter ved utgangen av 2018, 2019 og 2020, og endringen i kontantbeholdningen mellom de to siste årene. Tabellen spesifiserer også de formål som kontantbeholdningen er bundet opp i. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egne balanseoppstillinger basert på en standard mal.

² Samlet bankbeholdning til nettobudsjetterte virksomheter på oppgjørskonto i Norges Bank tilsvarer beholdning bokført i kapitalregnskapets kontogruppe 82, eksklusiv Sametinget (konto 820501) som ikke omfattes av dette sammendraget.

³ Postene på eiendelssiden av balansen er i oppstillingen ikke spesifisert hver for seg, men er inkludert i de relaterte postene på gjeldssiden av balansen. Tallene i tabellen er derfor nettotall, og gruppen avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår, inneholder eksempelvis også fordringer og andre omløpsmidler.

⁴ Forskningsprogram under behandling i NFR utgjør en betydelig del av denne avsetningen, med henholdsvis 3,0 mrd. kroner, 3,1 mrd. kroner og 4,0 mrd. kroner for årene 2018, 2019 og 2020.

Tabell 4.4 Oversikt over nettobudsjetterte virksomheter per 2021

Overordnet departement/virksomhet ¹ | Antall
Kunnskapsdepartementet ² |
Norges forskningsråd (NFR) | 1
Universiteter ³ | 10
Statlige vitenskapelige høyskoler ⁴ | 5
Statlige høyskoler ⁵ | 6
Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høyere utdanning (Diku) ⁶ | 1
Unit – Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning ⁷ | 1
NUPI, Norsk utenrikspolitisk institutt | 1
Kulturdepartementet |
Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond | 1
Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO) | 1
Arbeids- og sosialdepartementet |
Statens arbeidsmiljøinstitutt | 1
Barne- og familiedepartementet |
Forbrukerrådet | 1
Nærings- og fiskeridepartementet |
Norsk romsenter | 1
Landbruks- og matdepartementet |
Norsk institutt for bioøkonomi | 1
Veterinærinstituttet | 1
Samferdselsdepartementet |
Senter for oljevern og marint miljø ⁸ | 1
Klima- og miljødepartementet |
Norsk kulturminnefond | 1
Meteorologisk institutt | 1
Forsvarsdepartementet |
Forsvarets forskningsinstitutt (FFI) | 1
Sum virksomheter | 36

1 Sametinget (KMD) inngår ikke i tabellverket for nettobudsjetterte virksomheter.

2 Antall virksomheter gruppert under kategoriene universiteter og høyskoler (UH-sektoren), baserer seg på oversikt fra KD per 2021.

3 Universiteter omfatter: Nord Universitet, Norges miljø- og biovitenskapelige universitet, Norges teknisk- naturvitenskapelige universitet, OsloMet – Storbyuniversitetet, Universitet i Agder, Universitet i Bergen, Universitet i Oslo, Universitet i Stavanger, Universitetet i Sørøst–Norge, og Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

4 Statlige vitenskapelige høyskoler omfatter: Norges handelshøyskole, Norges idrettshøyskole, Norges musikkhøgskole, Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo, og Høgskolen i Molde, vitenskapelig høgskole i logistikk.

5 Statlige høyskoler omfatter: Høgskolen i Innlandet, Høgskolen i Østfold, Høgskulen i Volda, Høgskulen på Vestlandet, Kunsthøgskolen i Oslo, og Samisk høgskole.

6 Diku inngår fra 1.7.2021 i det nye Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse (HK-dir). Fra og med 2022 vil Diku derfor ikke lenger inngå i tallgrunnlaget for nettobudsjetterte virksomheter.

7 Unit endrer navn til Kunnskapssektorens tjenesteleverandør (Sikt) fra 2022. Sikt skal fortsatt være nettobudsjettert.

8 Senter for oljevern og marint miljø flyttes fra Samferdselsdepartementet til Klima- og miljødepartementet fra 2022, og budsjetteres brutto fra samme tidspunkt.

Kilde: Finansdepartementet

Vedlegg 5
Bestillingsfullmakt, tilsagnsfullmakt og garantifullmakt

5.1 Bestillings- og tilsagnsfullmakter

I sammenheng med budsjettet for 2022 foreslås det bestillings- og tilsagnsfullmakter for i alt 146 269 mill. kroner, mot 143 078 mill. kroner i Gul bok 2021.

Forslagene til bestillingsfullmakter utgjør i alt 118 733 mill. kroner, mot 116 801 mill. kroner i Gul bok 2021. Under Forsvarsdepartementet er det foreslått bestillingsfullmakter på 114 904 mill. kroner, mot 115 059 mill. kroner i Gul bok 2021. Det fremmes forslag om tilsagnsfullmakter på i alt 27 535 mill. kroner, mot 26 277 mill. kroner i Gul bok 2021. Utover fullmaktene i tabellen, foreslås det enkelte tilsagnsfullmakter uten en beløpsramme, for eksempel en fullmakt som hjemler at Statens lånekasse for utdanning kan gi tilsagn om støtte for vårhalvåret 2023 etter de samme satser som for høsthalvåret 2022. For øvrige fullmakter til å forplikte staten for fremtidige budsjettår, eksempelvis bygge- og eiendomsfullmakter under KMD og investerings-, drifts- og vedlikeholdsfullmakter under SD, vises det til forslag til romertallsvedtak under det enkelte departement.

Oversikt over bestillingsfullmakter og tilsagnsfullmakter

|  |  |  | 1 000 kroner
Kap. | Post | Betegnelse | Bestillingsfullmakt | Tilsagnsfullmakt
117 |  | EØS-finansieringsordningene |  |
| 77 | EØS-finansieringsordningen 2014-2021 |  | 4 080 000
| 78 | Den norske finansieringsordningen 2014-2021 |  | 4 059 000
162 |  | Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi |  |
| 70 | Næringsutvikling og handel |  | 100 000
| 72 | Fornybar energi |  | 100 000
220 |  | Utdanningsdirektoratet |  |
| 70 | Tilskudd til læremidler mv. |  | 67 000
226 |  | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter |  | 35 000
| 22 | Videreutdanning for lærere og skoleledere |  | 237 000
270 |  | Studentvelferd |  |
| 75 | Tilskudd til bygging av studentboliger |  | 895 500
322 |  | Bygg og offentlige rom |  |
| 50 | Kunst i offentlige rom |  | 6 300
| 70 | Nasjonale kulturbygg |  | 852 300
334 |  | Film- og dataspillformål |  |
| 72 | Insentivordningen for film- og serieproduksjoner |  | 100 000
430 |  | Kriminalomsorgen |  |
| 70 | Tilskudd |  | 10 000
440 |  | Politiet |  |
| 01 | Driftsutgifter | 150 000 |
490 |  | Utlendingsdirektoratet |  |
| 72 | Assistert retur og reintegrering i hjemlandet |  | 50 000
540 |  | Digitaliseringsdirektoratet |  |
| 25 | Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter |  | 163 000
567 |  | Nasjonale minoriteter |  |
| 74 | Kultur- og ressurssenter for norske romer |  | 4 100
581 |  | Bolig- og bomiljøtiltak |  |
| 76 | Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller |  | 98 900
| 78 | Boligsosiale tiltak |  | 8 800
| 79 | Heis og tilstandsvurdering |  | 60 400
590 |  | Planlegging og byutvikling |  |
| 72 | Bolig- og områdeutvikling i byer |  | 23 100
595 |  | Statens kartverk |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 50 000 |
634 |  | Arbeidsmarkedstiltak |  |
| 76 | Tiltak for arbeidssøkere |  | 3 166 800
| 77 | Varig tilrettelagt arbeid |  | 994 400
| 79 | Funksjonsassistanse i arbeidslivet |  | 16 000
710 |  | Vaksiner mv. |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 580 000 |
| 22 | Salgs- og beredskapsprodukter m.m. | 80 000 |
| 23 | Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19 | 2 000 000 |
761 |  | Omsorgstjeneste |  |
| 62 | Investeringstilskudd til trygghetsboliger |  | 51 300
| 63 | Investeringstilskudd – rehabilitering |  | 3 646 200
| 69 | Investeringstilskudd – netto tilvekst |  | 2 061 100
| 79 | Andre tilskudd |  | 1 000
900 |  | Nærings- og fiskeridepartementet |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 7 500 |
907 |  | Norsk nukleær dekommisjonering |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 280 000 |
920 |  | Norges forskningsråd |  |
| 50 | Tilskudd til næringsrettet forskning |  | 21 000
950 |  | Forvaltning av statlig eierskap |  |
| 73 | Petoro AS, tilskudd til administrasjon |  | 35 000
1148 |  | Naturskade – erstatninger |  |
| 71 | Naturskade – erstatninger |  | 74 300
1149 |  | Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket |  |
| 71 | Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket |  | 115 200
1320 |  | Statens vegvesen |  |
| 64 | Utbedring på fylkesveier for tømmertransport |  | 20 000
| 65 | Tilskudd til fylkesveier |  | 13 000
| 66 | Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer |  | 20 000
1352 |  | Jernbanedirektoratet |  |
| 74 | Tilskudd til togmateriell mv. |  | 950 000
1360 |  | Kystverket |  |
| 72 | Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø |  | 90 000
| 73 | Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner |  | 50 000
1411 |  | Artsdatabanken |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 11 300 |
| 70 | Tilskudd til arter og naturtyper |  | 10 600
1420 |  | Miljødirektoratet |  |
| 30 | Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder |  | 55 000
| 31 | Tiltak i verneområder | 8 000 |
| 32 | Statlige erverv, fylkesvise verneplaner | 400 |
| 33 | Statlige erverv, nytt landbasert vern | 5 000 |
| 35 | Statlige erverv, skogvern | 351 300 |
| 36 | Statlige erverv, marint vern | 2 800 |
| 38 | Restaurering av myr og annen våtmark | 900 |
| 61 | Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning |  | 400 500
| 62 | Tilskudd til grønn skipsfart |  | 117 000
| 71 | Marin forsøpling |  | 15 000
| 78 | Friluftsformål |  | 3 000
1428 |  | Enova SF |  |
| 50 | Overføring til Klima- og energifondet |  | 400 000
1429 |  | Riksantikvaren |  |
| 70 | Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner |  | 61 000
| 71 | Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljøer og kulturlandskap |  | 60 000
| 72 | Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner |  | 10 000
| 73 | Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring |  | 10 000
| 74 | Tilskudd til fartøyvern |  | 15 000
| 75 | Tilskudd til fartøyvernsentrene |  | 1 500
| 77 | Tilskudd til verdiskapningsarbeid på kulturminneområdet |  | 4 000
| 79 | Tilskudd til verdensarven |  | 21 000
1482 |  | Internasjonale klima- og utviklingstiltak |  |
| 73 | Klima- og skogsatsingen |  | 2 320 000
1610 |  | Tolletaten |  |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 40 000 |
1618 |  | Skatteetaten |  |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 35 000 |
1700 |  | Forsvarsdepartementet |  |
| 01 | Driftsutgifter | 34 000 |
| 73 | Forskning og utvikling |  | 320 000
1720 |  | Forsvaret |  |
| 01 | Driftsutgifter | 9 020 000 |
1760 |  | Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold |  |
| 01 | Driftsutgifter | 1 100 000 |
| 44 | Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel | 220 000 |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 104 000 000 |
| 48 | Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel | 470 000 |
1791 |  | Redningshelikoptertjenesten |  |
| 01 | Driftsutgifter | 60 000 |
1800 |  | Olje- og energidepartementet |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 7 000 |
| 72 | Tilskudd til petroleums- og energiformål |  | 126 000
1810 |  | Oljedirektoratet |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 10 000 |
1820 |  | Norges vassdrags- og energidirektorat |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 10 000 |
| 22 | Flom- og skredforebygging | 150 000 |
| 25 | Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser | 50 000 |
| 60 | Tilskudd til flom- og skredforebygging |  | 130 000
| 72 | Tilskudd til flom- og skredforebygging |  | 10 000
1840 |  | CO₂-håndtering |  |
| 70 | Gassnova SF |  | 20 000
2421 |  | Innovasjon Norge |  |
| 50 | Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger |  | 400 000
| 76 | Miljøteknologi |  | 750 000
Sum |  |  | 118 733 200 | 27 535 300

Kilde: Finansdepartementet

5.2 Statlige garantier

For 2022 bes det om fullmakt til å gi nye garantier innenfor følgende totale garantirammer under ordningene som fremgår av tabell 5.2.

Tabell 5.2 Oversikt over statlige garantier

Nærings- og fiskeridepartementet |
Avtaler for leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard | 25 mill. kroner
Innovasjon Norge |
Lån til realinvesteringer og driftskapital | 537 mill. kroner
Eksportfinansiering Norge |
Alminnelig garantiordning og Gammel alminnelig ordning | 145 000 mill. kroner
Eksport til og investeringer i utviklingsland | 3 150 mill. kroner
Byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien | 7 000 mill. kroner
Langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri | 20 000 mill. kroner
Kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge | 10 000 mill. kroner
Samferdselsdepartementet |
Restverdigaranti for togmateriell, bokførte verdier | 8 548 mill. kroner
Restverdigaranti for togmateriell, oppgraderinger og nyinvesteringer | 9 485 mill. kroner
Finansdepartementet |
Den nordiske investeringsbank |
Grunnkapital til Den nordiske investeringsbank | 1 618 mill. euro

Kilde: Finansdepartementet

Det vises for øvrig til spesifisert oversikt over statens garantiansvar og utbetalinger i 2020 i Meld. St. 3 (2020–2021) Statsrekneskapen 2020, vedlegg 4, som bl.a. omhandler garantier under Utenriksdepartementet knyttet til deltakelse i kapitaløkninger og fondspåfyllinger i internasjonale banker og fond.

Økonomireglementet for staten med tilhørende utfyllende bestemmelser fastsetter normalvilkår for statlige garantier. Normalvilkårene er basert på tidligere generelle behandlinger i Stortinget av garantisaker, senest på grunnlag av Dokument nr. 3:6 (1995–96), jf. Innst. S. nr. 218 (1995–96). Stortinget har imidlertid akseptert unntak fra normalvilkårene for flere av de eksisterende ordningene. Det forutsettes at de tidligere godtatte unntakene kan legges til grunn også for garantier som gis i 2022. Vilkårene for de enkelte garantiordningene omtales i departementenes fagproposisjoner.

Fotnoter

1)

Bevilgninger til å dekke utestående krav på feriepenger i 2017 i forbindelse med fristillingen av Den norske kirke er holdt utenom. Fra 2015 inntektsføres ikke lenger en andel av spilleoverskuddet fra Norsk Tipping på statsbudsjettet. Overskuddet fordeles nå i sin helhet til kultur-, idretts- og frivillighetsformål utenfor statsbudsjettet. I tabell 4.1 er tallene justert slik at realveksten ikke påvirkes av omleggingen av tippenøkkelen.

2)

Området omfatter også forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, personvern, distrikts- og regionalpolitikk, samiske formål, nasjonale minoriteter, bolig, bomiljø og bygg og planlegging, byutvikling og geodata. I 2022 er ansvaret for yrkesskadeforsikring og gruppelivsforsikring for statsansatte overført fra ASD til KMD.

3)

Økningen til veiformål i 2013 som gjelder kompensasjon for opphevelsen av veifritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013, er korrigert for i beregningene. Det er også korrigert for oppgaveendringer i forbindelse med forvaltningsreformen, der fylkeskommunene fra og med 2010 overtok ansvaret for en del av det statlige veinettet. For 2020 er det korrigert for overføring av veiadministrasjon til fylkeskommunene.

4)

Tilsvarende justering er benyttet også for 2021–2022 selv om reguleringsreglene er endret for disse årene. Effekter av endringer i reguleringsreglene for disse årene (som har gitt høyere pensjonsregulering i 2021 og marginalt lavere regulering i 2022) vil dermed inngå som en del av realveksten her.

5)

Resten av kap. 2751 (dvs. post 71 Legeerklæring og post 72 Medisinsk forbruksmateriell) er justert med KPI.