Prop. 1 S

(2018 – 2019)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2019

Statsbudsjettet

Tilråding fra Finansdepartementet 28. september 2018, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedtrekk og prioriteringer i budsjettet for 2019

1.1 Hovedtrekk

Den 17. januar ble regjeringen Solberg utvidet ved at Venstre gikk inn i regjeringen. Den utvidede regjeringen Solberg baserer sin politikk på Jeløya-plattformen av 14. januar 2018. Norge er et land med store muligheter. Høy arbeidsinnsats og høy produktivitet er grunnlaget for høy verdiskaping i hele landet. Regjeringen baserer sin økonomiske politikk på at verdier må skapes før de kan deles. Regjeringen vil føre en ansvarlig økonomisk politikk, der den offentlige pengebruken tilpasses situasjonen i økonomien innenfor handlingsregelens rammer. Den økte bruken av oljepenger skal vris i retning av investeringer i kunnskap og infrastruktur, samt vekstfremmende skattelettelser.

Verdien av vår fremtidige arbeidsinnsats utgjør den største delen av nasjonalformuen. Regjeringen vil derfor prioritere å styrke arbeidslinjen og investere i kompetanseheving. Regjeringen har som mål å sikre høy sysselsetting og lav ledighet.

Skattesystemet må være vekstfremmende og legge til rette for styrket konkurransekraft og at det skapes flere nye og lønnsomme arbeidsplasser. Regjeringen legger vekt på at skattereformen følges opp i tråd med enigheten i Stortinget.

Vi må bruke de gode tidene til å sikre et bærekraftig velferdssamfunn og et tryggere Norge. Effektiv ressursbruk innebærer både å gjøre tingene riktig og å prioritere de riktige formålene. Det blir stadig viktigere å gjennomgå offentlig ressursbruk og tilstrebe bedre bruk av skattebetalernes penger.

Omstillingen av norsk økonomi må fortsette slik at vi når klimamålene og får flere ben å stå på i fremtiden. Etter kraftig økning i bruken av oljeinntekter i årene etter oljeprisfallet, har regjeringen i de siste budsjettene lagt vekt på å normalisere finanspolitikken, etter hvert som veksten i norsk økonomi har tatt seg opp. Det er nå en god økonomisk utvikling i hele landet. Budsjettet for 2019 har en nøytral innretning for å legge til rette for at veksten nå kan komme i næringslivet og for å unngå å legge press på konkurranseutsatt sektor. I regjeringens forslag til budsjett for 2019 er bruken av oljeinntekter på 231,2 mrd. kroner, som tilsvarer 2,7 pst. av kapitalen i Statens pensjonsfond utland.

Hovedlinjer i den økonomiske politikken og utsiktene for norsk økonomi er nærmere omtalt i Meld. St. 1 (2018–2019) Nasjonalbudsjettet 2019.

I tråd med regjeringens politiske plattform prioriteres i budsjettet for 2019 tiltak for å omstille norsk økonomi for å skape nye arbeidsplasser og sikre flere ben å stå på, oppfylle Norges klimaforpliktelser, skape et inkluderende arbeidsliv, sikre gode velferdsordninger, redusere fattigdom og gjennomføre et integreringsløft. Regjeringen prioriterer også tiltak for å bekjempe kriminalitet, styrke beredskapen og øke Norges forsvarsevne.

1.2 Regjeringens prioriteringer i 2019

Omstille norsk økonomi

Å omstille norsk økonomi for å skape vekst, nye arbeidsplasser og sikre flere ben å stå på, står sentralt i regjeringens økonomiske politikk. Det er en hovedprioritet i skatte- og avgiftspolitikken. Hensynet til bedriftenes konkurranseevne er en viktig grunn til at det nå er riktig å holde igjen på bruken av oljeinntekter, og at regjeringen foreslår et nøytralt budsjettopplegg for 2019. Bedret konkurranseevne gir det viktigste bidraget til omstilling i norsk økonomi, ved å øke lønnsomheten i det private næringslivet og gjøre det mer attraktivt å investere i bedrifter som møter internasjonal konkurranse.

Høy produktivitet gjør at levestandarden i Norge er blant de høyeste i verden. Det siste tiåret har produktiviteten i Norge og andre vestlige økonomier økt saktere enn før. Produktivitetsveksten her hjemme har likevel vært høyere enn i mange europeiske land, og ser nå ut til å ta seg noe opp.

At vi lykkes med å få stadig mer ut av de ressursene vi bruker, er det viktigste grunnlaget for økt levestandard og gode velferdsordninger. Samtidig vil en god omstillingsevne bidra til at norske virksomheter står bedre rustet til å møte internasjonal konkurranse. Omstilling sikres ikke først og fremst gjennom enkelttiltak i de årlige budsjettforslagene, men gjennom langsiktig arbeid med å skape gode, generelle rammebetingelser. Regjeringen vil føre en fremtidsrettet næringspolitikk som legger til rette for verdiskapning og vekst i privat sektor, lønnsomme arbeidsplasser og omstilling av norsk næringsliv.

Budsjettforslaget legger til rette for at størstedelen av de nye arbeidsplassene kommer i private bedrifter. Regjeringen prioriterer utbygging av vei og bane i hele landet, forskning, innovasjon og kompetanse.

Regjeringen viderefører den sterke satsingen på veier, jernbane og kollektivtrafikk. Bedre mulighet for rask og effektiv transport støtter oppunder den nødvendige omstillingen og skaper en enklere hverdag for folk flest og næringsliv.

Kunnskap, forskning og utvikling bidrar til et mer konkurransedyktig næringsliv og til å skape nye, vekstkraftige næringer. Regjeringen legger frem en revidert langtidsplan for forskning og høyere utdanning samtidig med statsbudsjettet for 2019. Her lanseres tre nye opptrappingsplaner på totalt 1,5 mrd. kroner i perioden 2019–2022, hvorav 800 mill. kroner skal gå til et teknologiløft og 450 mill. kroner til FoU for fornyelse og omstilling i næringslivet.

Både Produktivitetskommisjonen og OECD har pekt på at økt produktivitet kan oppnås gjennom strukturreformer som styrker næringslivets vekstmuligheter, og tiltak for å effektivisere offentlig sektor. Skattereformen, med redusert skattesats på alminnelig inntekt for selskap og personer, gjør det mer lønnsomt å investere i Norge. Det fremmer økonomisk vekst, letter omstilling og skaper nye arbeidsplasser. Regjeringen vil modernisere offentlig sektor slik at velferdsordningene kan videreføres. Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen føres videre og vil frigjøre ressurser til prioriterte formål. Flere omfattende reformer er besluttet for å få bedre tjenester og mer ut av ressursene i offentlig sektor, herunder kommunereform, regionreform, jernbanereform, politireform, reform av universitets- og høyskolesektoren og etablering av selskapet Nye Veier AS. Arbeidet med reformer som bidrar til bedre bruk av samfunnets ressurser både i privat og offentlig sektor, fortsetter.

For å trygge velferden vil regjeringen fortsette moderniseringen og effektiviseringen av offentlig sektor. Det bidrar til et bærekraftig velferdssamfunn. I statsbudsjettet forsterkes arbeidet med innovasjon og digitaliseringen av offentlig sektor. Målet er å skape en enklere hverdag for innbyggerne og få mer velferd ut av hver skattekrone.

Oppfylle Norges klimaforpliktelser

Klimaendringer er en av vår tids hovedutfordringer. Regjeringen fører en ambisiøs klima- og miljøpolitikk. Klimautfordringen kan bare løses gjennom et globalt samarbeid, men også Norge må redusere egne utslipp. Regjeringen vil at Norge skal være en pådriver i det internasjonale klimaarbeidet og vil forsterke klimaforliket.

Norges klimaforpliktelse for 2030 er å bidra med minst 40 pst. utslippsreduksjon sammenlignet med 1990. Vi er i dialog med EU om en avtale om felles oppfyllelse av utslippsmålet. Regjeringen vil bruke mulighetene i EU-rammeverket for å oppfylle norske klimaforpliktelser i ikke-kvotepliktig sektor, men samtidig ha ambisjon om å ta så mye som mulig av forpliktelsen nasjonalt.

I budsjettet for 2019 foreslår regjeringen tiltak for å redusere klimagassutslippene både på kort og lang sikt. Det foreslås en betydelig satsing på klimavennlige transportløsninger. Bevilgningene til investeringer, drift og vedlikehold på jernbane foreslås økt med 2 mrd. kroner. Videre foreslår regjeringen nær en dobling av utgiftene til statlig delfinansiering av store kollektivprosjekter i de fire største byene.

Norge finansierer en rekke klimatiltak utenfor egne grenser, blant annet innen fornybar energi, tiltak som reduserer avskoging av tropisk skog og klimatilpasning i utviklingsland. Tiltakene bidrar til å redusere de globale utslippene av klimagasser. Denne typen støtte og samarbeid er en sentral del av det eksisterende rammeverket under FNs klimakonvensjon og oppfølgingen av Parisavtalen. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til klima- og miljørettet bistand, herunder fornybar energi, klima- og skogsatsingen og arbeidet mot marin forsøpling, med over 1 mrd. kroner.

Regjeringen foreslår å øke overføringen til Enova. Enova er et viktig virkemiddel for utvikling og bruk av ny klimateknologi og støtter blant annet null- og lavutslippsløsninger innen skipsfarten og landtransporten. Tiltak som gir størst utslippsreduksjon i ikke-kvotepliktig sektor skal prioriteres.

Regjeringen har opprettet investeringsselskapet Nysnø Klimainvesteringer AS (tidligere Fornybar AS). Selskapets formål er å bidra til utslippsreduksjoner ved å investere i ny klimateknologi. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til selskapet med 200 mill. kroner i 2019.

Arbeidet med CO₂-håndtering skal bidra til å utvikle og demonstrere kostnadseffektiv teknologi for fangst og lagring av CO₂ med et spredningspotensiale. Regjeringen foreslår å videreføre satsingen på forskning og demonstrasjon, herunder drift av Teknologisenter for CO₂-fangst på Mongstad. Planleggingen av fullskala CO₂-håndtering fortsetter, og det foreslås å støtte forprosjektering av fangst, transport og lager.

Utslippene av klimagasser anslås å avta med i overkant av 7 mill. tonn CO₂-ekvivalenter frem mot 2030, ved en fremskriving av dagens politikk. Det aller meste av nedgangen ventes å komme i ikke-kvotepliktige utslipp, der utslippene anslås å gå ned med 5¼ mill. tonn fra 2017 til 2030.

Skape et inkluderende arbeidsliv

Regjeringen vil legge til rette for at flest mulig skal kunne delta i arbeidslivet. For den enkelte betyr det å ha en jobb både stabil inntekt, personlig utvikling og deltakelse på en sosial arena. Samtidig er gode fellesfinansierte velferdsordninger avhengige av balanse mellom hvor mange som bidrar til inntektene og hvor mange som mottar. At mange står utenfor arbeidslivet, er derfor en utfordring både for den enkelte og for samfunnet.

Regjeringen vil bruke oppgangen i norsk økonomi aktivt for å inkludere flere i arbeidslivet. Når flere bedrifter etterspør mer arbeidskraft, må vi inkludere flere som står utenfor og som ønsker å delta i arbeidslivet. Derfor har regjeringen tatt initiativ til en inkluderingsdugnad. I budsjettet foreslår regjeringen 125 mill. kroner til tiltak som støtter opp under denne dugnaden. Det er en stor arbeidskraftreserve i utenforskapet som skal mobiliseres. Gjennom felles innsats fra offentlige og private aktører er målet å få flere med nedsatt funksjonsevne og/eller hull i CV-en over i faste, ordinære jobber. I Jeløya-plattformen er det satt som mål at minst 5 pst. av nyansatte i staten skal være personer med nedsatt funksjonsevne eller hull i CV-en. Inkluderingsdugnaden retter innsatsen mot støtte til arbeidsgivere som ansetter fra dugnadens målgrupper, å kvalifisere flere til arbeid, samt en kombinasjon av helse- og arbeidsrettet oppfølging, særlig for personer med psykiske helse- eller rusproblemer.

Personer med nedsatt arbeidsevne, ungdom, innvandrere fra land utenfor EØS-området og personer som har stått lenge uten arbeid, er grupper som er særlig prioritert for deltakelse i arbeidsmarkedstiltak. Flere personer med rusproblemer skal tilbys tiltaksplass. Bevilgningen til varig tilrettelagt arbeid foreslås økt.

Et sikkert og seriøst arbeidsliv bidrar til å skape et mer inkluderende arbeidsliv gjennom å sikre trygge rammer for arbeidstakere og arbeidsgivere. Regjeringen vil gjøre det enklere for de seriøse arbeidslivsaktørene, og bekjempe arbeidslivskriminalitet. Innsatsen mot arbeidslivskriminalitet styrkes.

Høy produktivitet krever en arbeidsstyrke med høy kompetanse. Regjeringen har satt i gang en rekke tiltak for å bedre kvaliteten i skolen. Innsatsen har blant annet vært rettet mot at elevene skal få best mulig opplæring tidlig i skoleløpet, og at frafall skal forebygges. Det fremmes en særskilt innsats for å øke kvaliteten i yrkesfagene. Regjeringen vil fortsette satsingen på kompetansehevingstiltak for ansatte i barnehage og skole. Flere voksne har fått rett til videregående opplæring, og voksne har fått lettere tilgang til fleksibel opplæring som kan kombineres med arbeid. Innsatsen for voksne foreslås økt ytterligere i 2019, både på grunnskolenivå og for videregående opplæring.

Arbeidslivet endrer seg, og kravene til kompetanse øker. Den teknologiske utviklingen utfordrer eksisterende arbeidsplasser og den enkeltes kompetanse, men skaper også muligheter for hjemflagging av arbeidsplasser. Regjeringen vil gjennomføre en kompetansereform for å hindre at arbeidstakere faller ut av arbeidslivet. Målet er at ingen går ut på dato eller slutter i jobben på grunn av manglende kompetanse. Reformen skal bedre tilgangen på etter- og videreutdanning. To viktige tiltak er utvikling av fleksible videreutdanningstilbud innenfor teknologi og digitale løsninger og bransjeprogram rettet mot bransjer som er særlig berørt av digitalisering, automatisering og omstilling.

Sikre gode velferdsordninger

Regjeringen vil opprettholde og videreutvikle gode velferdsordninger og velferdstjenester. Gode velferdstjenester bidrar til å utjevne forskjeller og er viktig for den enkeltes mulighet til å lykkes, uansett bakgrunn. Gode velferds- og inntektssikringsordninger er viktige både for arbeidslivets omstillingsevne og for den enkelte. Velferdsordningene må stimulere til arbeid, samtidig som de som ikke kan delta i arbeidslivet pga. helse eller alder skal være sikret inntekt.

Velferdstjenestene styrkes gjennom regjeringens budsjettforslag. Vi vil investere i sykehus, raskere behandling og bedre eldreomsorg. Det vil forbedre velferden i kommunene og styrke det sosiale sikkerhetsnettet at vi prioriterer rusomsorg, psykisk helse og innsats mot fattigdom. Sykehusene får 1 350 mill. kroner i økte driftsbevilgninger for å legge til rette for økt pasientbehandling og korte ventetider. Kommunesektoren, som leverer viktige velferdstjenester, får en realvekst i sine frie inntekter på 2,6 mrd. kroner. Det legger til rette for at kommunene og fylkeskommunene kan tilby flere og bedre tjenester.

Det legges til rette for å gi tilskudd til 1 500 heldøgns omsorgsplasser og 450 dagaktivitetsplasser til hjemmeboende personer med demens. Regjeringen vil også videreføre og utvide forsøket med statlig finansiering av omsorgstjenestene. Helsetjenestetilbudet innen rus og psykisk helse styrkes betydelig, blant annet ved å øke rekrutteringen av psykologer til kommunene med 120 nye årsverk. Regjeringen følger også opp eldrereformen Leve hele livet, der målet er å fremme kommunenes evne til omstilling og kvalitetsforbedring i den kommunale helse- og omsorgstjenesten.

Regjeringen vil legge frem en ny nasjonal helse- og sykehusplan høsten 2019. Målet er å kunne levere pasientenes helsetjenester på en måte som er bærekraftig også i årene fremover. Bedre samhandling, bruk av teknologi og utvikling av kompetanse vil være sentrale temaer.

For å opprettholde bærekraften i sentrale velferdsordninger må flere delta i arbeidslivet og være yrkesaktive lenger. Det forutsetter en forsterket arbeidslinje og krav til aktivitet i velferdsordningene. Samtidig skal man opprettholde tilpassede inntektssikringsordninger for grupper som ikke kan delta i arbeidsmarkedet. Regjeringen har også gjort flere justeringer i inntektssikringsordningene for å motvirke passive stønadsforløp og tilrettelegge for overgang til arbeid. Innføring av aktivitetsplikt for unge sosialhjelpsmottakere og omleggingen av arbeidsavklaringspenger er eksempler på dette.

Hovedgrepene i pensjonsreformen er økt økonomisk bærekraft og sterkere insentiver til arbeid. I mars 2018 ble det inngått avtale med partene i arbeidslivet om omlegging av offentlig tjenestepensjon og AFP i offentlig sektor. Omleggingen vil bedre insentivene til å stå lenger i arbeid. Avtalen følges opp med forslag til lovendringer.

Regjeringen satser på videreutvikling av velferdsordningene gjennom å modernisere offentlig sektor. Arbeids- og velferdsetatens IKT-løsninger moderniseres for å utvikle gode selvbetjeningsløsninger for brukerne, gi innsyn i egen sak og muligheter for digital kommunikasjon med forvaltningen. Dette bidrar til gode brukeropplevelser, kortere saksbehandlingstid og økt kvalitet i ytelsesforvaltningen. Samtidig frigjøres ressurser for å forsterke oppfølgingen av brukere med behov for arbeidsrettet oppfølging.

Redusere fattigdom

Norge er blant OECD-landene med minst økonomisk ulikhet. Inntekt, livskvalitet og levekår er jevnt fordelt i Norge. Forekomsten av vedvarende lavinntekt er forholdsvis liten. Personer på lavinntektsgrensen har et høyere inntektsnivå i Norge enn i mange andre land, og konsekvensene av lavinntekt dempes av det offentlige tjenestetilbudet. Å leve med lav inntekt kan likevel være en krevende situasjon som kan påvirke helse, utdanning og sosialt liv. Oppvekst i familier med lavinntekt kan begrense valgmuligheter og øke faren for utenforskap og utfordringer senere i livet.

Regjeringens førsteprioritet i velferdspolitikken er å bekjempe fattigdom, særlig blant barnefamilier, slik at færre faller utenfor. Gjennom de siste årenes budsjetter har regjeringen styrket den nasjonale tilskuddsordningen mot barnefattigdom. I 2019 foreslår regjeringen å øke bevilgningen for å igangsette et pilotprosjekt for å dekke individuelle utgifter ved deltaking i organisert aktivitet for barn fra lavinntektsfamilier og til ferietiltak for barn og foreldre fra samme gruppe.

For å motvirke fattigdom og lavinntekt på lengre sikt må utdanningssystemet gi barn og unge kompetanse til å møte morgendagens arbeidsliv. I budsjettet for 2019 foreslår regjeringen at tilskuddet til oppfølgings- og losfunksjoner rettet mot ungdom som står i fare for å falle ut av utdanningsløpet, økes med 20 mill. kroner. Regjeringen foreslår også 46 mill. kroner til å utvide ordningen med gratis kjernetid i barnehage til å gjelde to-åringer, samt 9 mill. kroner for å få flere barn i utsatte byområder til å gå i barnehage. I statsbudsjettet for 2019 foreslår regjeringen å styrke tilskuddsordningen rettet mot områdesatsinger i byer med 20 mill. kroner. For å hjelpe husstander med lave inntekter og høye boutgifter foreslår regjeringen å øke bostøtten til barnefamilier og andre store husstander med 60 mill. kroner.

Å legge til rette for deltagelse i arbeidslivet står sentralt i arbeidet mot fattigdom og lavinntekt. Bruk av aktivitetskrav i inntektssikringsordningene kan bidra til færre passive mottakere og styrke arbeidsinsentivene. Regjeringen har tatt initiativ til en inkluderingsdugnad for å bidra til at flere kommer i arbeid. Ved å senke marginalskatten på arbeid ytterligere gjør regjeringen det litt mer lønnsomt å arbeide mer. Samtidig bidrar skattesystemet direkte til omfordeling. Regjeringens skattepolitikk kjennetegnes av vekstfremmende lettelser som brede grupper av befolkningen har fått ta del i. Om lag halvparten av personskattelettelsene i 2019 går til de med bruttoinntekt under 600 000 kroner.

Regjeringen tar sikte på å legge frem en stortingsmelding om ulikhet og sosial bærekraft rundt årsskiftet 2018/2019.

Bærekraftsmålene markerer en global dugnad for utryddelse av ekstrem fattigdom. Internasjonalt vil regjeringen fremme økonomisk vekst og bekjempe fattigdom gjennom økt satsing på næringsutvikling, landbruk og fornybar energi. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til bistand med til sammen 2,5 mrd. kroner i 2019.

Gjennomføre et integreringsløft

Regjeringen er i gang med et integreringsløft og vil gjennomføre en helhetlig reform av integreringsfeltet for å få raskere og bedre resultater. Særlig er det viktig at vi lykkes bedre med integreringen i arbeidslivet. Det er sentralt både for den enkelte og for bærekraften i våre velferdsordninger.

Selv om mye går i riktig retning, er det fortsatt vesentlige utfordringer på integreringsområdet. Innvandrere har mindre formell kompetanse og lavere sysselsetting enn resten av befolkningen. Innvandrere skårer gjennomsnittlig lavere på levekårsvariabler, og for mange opplever negativ sosial kontroll. Enkelte utsatte byområder har utfordringer som blant annet knytter seg til mangelfull integrering.

Det tas sikte på å legge frem en integreringsstrategi mot slutten av 2018 som skal gi tydelig retning for integreringsarbeidet fremover. Hovedmålet er å øke innvandreres deltagelse i arbeids- og samfunnsliv. For å øke måloppnåelsen er det viktig med en helhetlig og samordnet innsats, og strategien berører flere departementers ansvarsområder. Strategiens innsatsområder skal omfatte kvalifisering og utdanning, arbeid, hverdagsintegrering og negativ sosial kontroll.

En viktig del av strategien er å vurdere hvordan de samlede ressursene på integreringsområdet kan innrettes mest mulig effektivt for å oppnå de ønskede resultatene. Regjeringen foreslår til sammen 420 mill. kroner til en rekke tiltak som skal bidra til integreringsløftet i 2019. Det foreslås blant annet utvikling av moduler i introduksjonsprogrammet, områdesatsinger i Oslo, kompetansetiltak for lærere i norskopplæringen, forsøk med bruk av økonomiske insentiver i introduksjonsprogrammet og videreutvikling av Jobbsjansen. Utvidelse av ordningen med gratis kjernetid i barnehage til også å gjelde to-åringer, er et annet forslag som kan fremme integrering. Det samme gjelder økt tilskudd til tiltak og prosjekter på kulturområdet som skal stimulere til mangfold og integrering.

Trygghet og beredskap

Regjeringen arbeider for et tryggere samfunn. Budsjettforslaget prioriterer tiltak for å bekjempe kriminalitet, styrke beredskapen og øke Norges forsvarsevne. Regjeringen følger opp langtidsplanen for forsvarssektoren (LTP) med å foreslå en økning på 2,8 mrd. kroner til LTP-formål. Dette vil blant annet gå til økt aktivitet i Forsvaret, investeringer i nye ubåter, nye overvåkingsfly og nytt artilleri til Hæren, økt ambisjon for landmakten og forsert anskaffelse av nye kystvaktfartøyer.

Byggingen av politiets nasjonale beredskapssenter fortsetter. Senteret vil bidra til økt beredskap og gi en raskere og mer koordinert respons fra politiet når hendelser oppstår. I løpet av 2019 vil tre nye politihelikoptre være på plass. Regjeringen foreslår også økt bevilgning til objektsikring i forsvarssektoren ved å fremskynde flere planlagte sikringsprosjekter til 2019 samt mer øving i Heimevernet.

Budsjettforslaget legger opp til bedre sikring av politiets og Politiets sikkerhetstjenestes (PST) skjermingsverdige objekter. Politidirektoratet har utarbeidet en helhetlig plan for objektsikring. Regjeringen følger opp ved å foreslå økte midler samt å etablere to sikrede datasentre for justissektoren. I tillegg vil byggingen av politiets beredskapssenter innebære sikring av fire av politiets skjermingsverdige objekter.

Regjeringen foreslår å legge til rette for fortsatt økt politidekning. Budsjettforslaget bidrar til ansettelse av nyutdannede fra Politihøgskolen i 2019 samt til å dekke helårsvirkningen av ansettelsene av nyutdannede i 2018.

For å øke innsatsen mot gjeng- og ungdomskriminalitet, særlig i Oslo, foreslår regjeringen å øke bevilgningen til politiet og konfliktrådene. Videre vil regjeringen styrke barnevernets innsats mot ungdomskriminalitet.

Budsjettforslaget legger opp til økt innsats på IKT-sikkerhet. Bevilgningen foreslås økt til PST og Nasjonal sikkerhetsmyndighet. Regjeringen foreslår også å øke den nasjonale forskningen innen kryptologi, digital sikkerhet og beredskap.

I løpet av 2018 vil de seks første nye redningshelikoptrene være mottatt, og det er forventet levering av ytterligere seks helikoptre i 2019.

2 Nærmere om budsjettforslaget

2.1 Hovedtall i budsjettet

Det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet måles ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. I beregningen korrigeres det blant annet for virkningene av økonomiske svingninger på skatter, avgifter, renter og arbeidsledighetstrygd. Endringen i dette underskuddet som andel av trend-BNP for Fastlands-Norge er et forenklet mål på budsjettets virkning på økonomien. Regjeringens budsjettforslag for 2019 innebærer et strukturelt, oljekorrigert underskudd på 231,2 mrd. kroner. Anslaget for det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet som andel av trend-BNP for Fastlands-Norge holdes dermed uendret. Det betyr at budsjettet virker nøytralt på aktiviteten i økonomien. Målt som andel av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2019 utgjør underskuddet 2,7 pst.

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2018 til 2019 anslås til 1,3 pst.

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet og Statens pensjonsfond

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet anslås til 232,5 mrd. kroner i 2019. Dette underskuddet motsvares av en overføring fra Statens pensjonsfond utland, slik at statsbudsjettet er i balanse. Forskjellen mellom det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet og det oljekorrigerte budsjettunderskuddet er nærmere redegjort for i Nasjonalbudsjettet 2019.

Det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond anslås til 279 mrd. kroner i 2019. Overskuddet består av statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten fratrukket overføringen til statsbudsjettet for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, samt rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge.

Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond ved utgangen av 2019 anslås til 9 462 mrd. kroner. Av dette er 9 195 mrd. kroner i Statens pensjonsfond utland, mens 267 mrd. kroner er i Statens pensjonsfond Norge. Utenlandsdelen av fondet anslås å øke med 495 mrd. kroner i 2019, fra en anslått kapital på 8 700 mrd. kroner ved utgangen av 2018.

Tabell 2.1 Hovedtall i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond utenom lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

A

Statsbudsjettets inntekter i alt

1 255,7

1 430,4

13,9

A.1

Inntekter fra petroleumsvirksomhet

208,0

312,8

50,4

A.2

Inntekter utenom petroleumsvirksomhet

1 047,6

1 117,6

6,7

B

Statsbudsjettets utgifter i alt

1 328,0

1 377,1

3,7

B.1

Utgifter til petroleumsvirksomhet

25,0

27,0

8,0

B.2

Utgifter utenom petroleumsvirksomhet

1 303,0

1 350,1

3,6

=

Overskudd i statsbudsjettet før overføring til Statens pensjonsfond utland (A-B)

-72,3

53,3

-173,7

-

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland

183,0

285,8

56,1

=

Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2)

-255,4

-232,5

-9,0

+

Overført fra Statens pensjonsfond utland

255,4

232,5

-9,0

=

Statsbudsjettets overskudd

0,0

0,0

-

+

Netto avsatt i Statens pensjonsfond utland

-72,3

53,3

-173,7

+

Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond

213,6

225,7

5,7

=

Samlet overskudd i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond

141,3

279,0

97,5

Kilde: Finansdepartementet

2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Tabell 2.2 viser statsbudsjettets inntekter og utgifter når petroleumsvirksomheten og lånetransaksjoner holdes utenom.

Tabell 2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Statsbudsjettets inntekter (utenom petroleum)

1 047,6

1 117,6

6,7

Sum skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

973,9

1 031,3

5,9

Skatt på formue og inntekt

246,8

267,4

8,3

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

326,8

342,5

4,8

Merverdiavgift

291,5

310,0

6,3

Avgifter på tobakk og alkohol

20,9

20,8

-0,5

Avgifter på motorvogner

24,8

25,8

4,0

Elektrisitetsavgift

11,1

11,0

-0,9

Tollinntekter

3,5

3,3

-4,3

Andre avgifter

48,5

50,5

4,1

Renter og aksjeutbytte

30,6

38,0

24,0

Inntekter av statens forretningsdrift

2,5

3,0

19,5

Andre inntekter

40,6

45,3

11,7

Statsbudsjettets utgifter (utenom petroleum)

1 303,0

1 350,1

3,6

Sum folketrygden

470,7

478,3

1,6

Alderspensjon

223,1

232,1

4,1

Sykepenger

42,6

42,0

-1,4

Øvrige sosiale formål

137,5

140,6

2,2

Helsetjenester

32,0

31,8

-0,5

Foreldrepenger

21,2

20,4

-4,0

Arbeidsliv

14,2

11,3

-20,7

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

164,7

171,6

4,2

Regionale helseforetak

147,7

159,2

7,7

Transport og kommunikasjon

67,1

72,6

8,1

Forsvar

54,9

59,0

7,3

Høyere utdanning og fagskoler

38,7

40,1

3,5

Offisiell utviklingshjelp¹

33,8

36,2

7,0

Politi og påtalemyndighet

20,2

21,5

6,6

Barnetrygd og kontantstøtte

16,8

16,6

-1,1

Jordbruksavtalen

15,1

15,9

5,4

Renter på statsgjeld

8,9

10,5

18,2

Andre utgifter

264,3

268,7

1,7

Oljekorrigert overskudd

-255,4

-232,5

-9,0

¹ Den ODA-godkjente offisielle utviklingshjelpen inkluderer i tillegg midler til Norfund (grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland), midler til Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB), enkelte bistandsmidler under Kunnskapsdepartementet, samt Riksrevisjonens bistandsutgifter og utgifter til merverdiavgift til bistandsformål (som budsjetteres under Finansdepartementet).

Kilde: Finansdepartementet

2.2.1 Inntekter

De største inntektene kommer fra skatter og avgifter fra Fastlands-Norge. Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 1 031,3 mrd. kroner i 2019. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Anslagene for skatter og avgifter for 2019 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2018, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på vekstforutsetningene for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2019. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og kommunale og fylkeskommunale skattører.

Regjeringens forslag til budsjett inneholder nye skatte- og avgiftslettelser i 2019 på om lag 1,1 mrd. kroner påløpt og 1,7 mrd. kroner bokført. I tillegg kommer helårsvirkningen av skatte- og avgiftslettelsene i 2018 på 2,2 mrd. kroner bokført. Skatte- og avgiftsopplegget for 2019 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2018–2019) Skatter, avgifter og toll 2019.

Inntekter utenom skatter og avgifter består i hovedsak av utbytteinntekter, renteinntekter og salgs- og leieinntekter. Det vises til nærmere omtale i kapittel 3.

2.2.2 Utgifter

De største utgiftene gjelder folketrygdens ytelser som til sammen anslås til 478,3 mrd. kroner i 2019. Andre større utgifter er rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner, overføringene til de regionale helseforetakene og utgifter til investeringer og drift innen transport og kommunikasjon. En vesentlig del av øvrige utgifter er driftsutgifter i store etater som NAV, Forsvaret og politi og påtalemyndighet, statlige byggeprosjekter, overføringer til universitets- og høyskolesektoren og ulike tilskudd til private.

Utgiftene på statsbudsjettet omtales nærmere under hvert departement i avsnitt 2.4. Folketrygdens utgifter omtales nærmere i avsnitt 2.5.

Boks 2.1 Veksten i statsbudsjettets utgifter

Statsbudsjettets underliggende, reelle utgiftsvekst anslås til 17 mrd. 2019-kroner, som tilsvarer 1,3 pst. Det er betydelig lavere enn gjennomsnittet siden 2001. Den nominelle utgiftsveksten er anslått til 4,0 pst., som er om lag på linje med trendveksten i fastlandsøkonomien. Prisveksten i statsbudsjettets utgifter anslås til 2,7 pst.

Ved beregningen av den underliggende utgiftsveksten holdes utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter utenom. I tillegg korrigeres det for enkelte regnskapsmessige forhold og ekstraordinære endringer.

Utviklingen på utvalgte utgiftsområder over tid er nærmere omtalt i kapittel 4.

2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Staten lånefinansierer ikke utgifter til drift, investeringer eller overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, hvor disse utgiftene inngår, finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner.

Statens lånetransaksjoner omfatter blant annet utlån til husholdninger og næringsliv, salg og kjøp av aksjer og innskudd i foretak og fond. Investeringer i selskaper regnes som lånetransaksjoner dersom forventet avkastning minst tilsvarer avkastningen på alternative plasseringer. Lånetransaksjoner inngår ikke i det oljekorrigerte budsjettunderskuddet.

Tabell 2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Lånetransaksjoner utenom petroleumsvirksomhet

Utlån, aksjetegning mv.

102,9

112,9

9,8

-

Tilbakebetalinger

165,3

112,3

-32,1

-

Statsbudsjettets overskudd

0,0

0,0

-

=

Netto finansieringsbehov

-62,5

0,6

-101,0

+

Gjeldsavdrag

0,0

76,5

-

=

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

-62,5

77,1

-223,5

Kilde: Finansdepartementet

Forskjellen mellom nye utlån mv. og tilbakebetalinger gir staten et brutto finansieringsbehov som anslås til 77,1 mrd. kroner i 2019. Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 2.3. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for fremtidige tilskudd. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når det korrigeres for disse størrelsene, anslås statens likviditetsjusterte finansieringsbehov i 2019 til om lag 91 mrd. kroner.

Lånetransaksjoner og finansieringsbehov omtales nærmere i kapittel 3, mens statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter omtales i kapittel 7.

2.4 Oversikt over utgifter under de ulike departementene

2.4.1 Innledning

I denne delen omtales hovedtrekkene i utgiftene per departement. Tabellene viser utgiftene etter programområde og programkategori i Saldert budsjett 2018 og forslaget for 2019. Tallene for de to årene er ikke i alle tilfeller fullt ut sammenlignbare. For eksempel vil overføring av oppgaver mellom departementene, og tilsvarende overføring av bevilgninger, gi en endring i bevilgningsrammene, uten at det er en reell omprioritering mellom formål.

I tabellene oppgis Saldert budsjett 2018 som bevilgningsnivå i 2018. Tilleggsbevilgninger i første halvår 2018 er derfor ikke inkludert i tallene for 2018. I den grad tilleggsbevilgninger i første halvår 2018 er ført videre i 2019-budsjettet, vil tabellen vise en økt bevilgning fra 2018 til 2019. Det vil for eksempel gjelde virkningen av lønnsoppgjøret i staten våren 2018, som ikke var fordelt til departementene i Saldert budsjett 2018. Helårsvirkningen av lønnsoppgjøret i staten i 2018 er imidlertid innarbeidet i forslaget til budsjett for 2019.

2.4.2 Utenriksdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring

i pst.

Programområde 02 Utenriksforvaltning

02.00 Administrasjon av utenrikspolitikken

2 386,3

2 370,0

-0,7

02.10 Utenriksformål

3 479,9

4 979,2

43,1

Sum før lånetransaksjoner

5 866,3

7 349,2

25,3

Lånetransaksjoner

190,4

190,4

0,0

Sum Utenriksforvaltning

6 056,6

7 539,5

24,5

Programområde 03 Internasjonal bistand

03.00 Forvaltning av utviklingssamarbeidet¹

1 939,4

2 255,0

16,3

03.10 Utviklingssamarbeidet¹

28 874,3

30 740,1

6,5

Sum før lånetransaksjoner

30 813,7

32 955,1

7,1

Lånetransaksjoner

1 265,6

1 406,3

11,1

Sum Internasjonal bistand

32 079,3

34 401,3

7,2

Sum Utenriksdepartementet

38 135,9

41 940,9

10,0

¹ I 2019-budsjettet er programområde 03 Internasjonal bistand inndelt i to programkategorier, mot tidligere fire. Beløpet i kolonnen Saldert budsjett 2018 for ny programkategori 03.00 Forvaltning av utviklingssamarbeidet er bevilgningen i Saldert budsjett 2018 under tidligere programkategori 03.00 Administrasjon av utviklingshjelpen. Beløpet i kolonnen Saldert budsjett 2018 for ny programkategori 03.10 Utviklingssamarbeidet er summen av bevilgningene i Saldert budsjett 2018 under tidligere programkategori 03.10 Bilateral bistand, programkategori 03.20 Globale ordninger og programkategori 03.30 Multilateral bistand.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Utenriksdepartementet:

helse og utdanning

næringsutvikling, landbruk og fornybar energi

klima, miljø og hav

humanitær bistand

Norges ledende rolle i arbeidet med å fremme helse og utdanning ligger fast, og bevilgningene foreslås ytterligere økt i 2019. Innsatsen innen seksuell og reproduktiv helse og rettigheter samt den globale koalisjonen mot epidemier er sentrale prioriteringer på helseområdet. Norges arbeid med utdanning følger fem hovedspor: finansiering av utdanning, kvalitet og læring, utdanning i krise og konflikt, jenters utdanning og yrkesfaglig opplæring.

Bærekraftsmålene markerer en global dugnad for utryddelse av ekstrem fattigdom. Tilgang til ren energi er en forutsetning for nesten alle bærekraftsmålene. Regjeringen vil fremme økonomisk vekst og bekjempe fattigdom gjennom økt bistand til næringsutvikling, landbruk og fornybar energi.

Konsekvensene av klimaendringer og øvrige miljøproblemer utgjør noen av de største truslene mot bærekraftig utvikling. Klima, miljø og hav er derfor blant regjeringens hovedsatsingsområder for internasjonalt utviklingsarbeid. Norsk innsats innen klima og miljø skal i hovedsak gå til finansiering av utslippsreduksjoner og klimatilpasningstiltak. Regjeringen vil prioritere forebygging av klima- og naturkatastrofer og støtte internasjonalt miljøsamarbeid. Videre foreslår regjeringen en betydelig økning av innsatsen mot marin forsøpling.

Behovet for humanitær bistand er betydelig som følge av krig og konflikter. Det legges vekt på å nå sårbare grupper som barn og personer med nedsatt funksjonsevne. Videre er utdanning i kriser og konflikt et sentralt satsingsområde. Norge vil i fireårsperioden 2016–2019 bidra med om lag 10 mrd. kroner i humanitær og annen bistand til Syria og nabolandene.

Regjeringen foreslår et samlet bistandsbudsjett på 37,8 mrd. kroner, en økning på 2,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2018. Dette tilsvarer 1 pst. av anslått bruttonasjonalinntekt (BNI). Foruten ODA-godkjente formål under Utenriksdepartementet omfatter bistandsrammen klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet, utgifter til merverdiavgift og Riksrevisjonens bistandsutgifter under Finansdepartementet samt noe forskning under Kunnskapsdepartementet.

2.4.3 Kunnskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Programområde 07 Kunnskapsformål

07.10 Administrasjon

379,1

442,3

16,7

07.20 Grunnopplæringen

12 121,2

12 532,1

3,4

07.30 Barnehager

705,8

831,1

17,8

07.40 Høyere yrkesfaglig utdanning

719,4

796,8

10,8

07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring

2 155,8

2 378,6

10,3

07.60 Høyere utdanning

37 971,2

39 254,5

3,4

07.70 Forskning

7 789,0

8 056,4

3,4

07.80 Utdanningsfinansiering

12 910,6

13 530,0

4,8

07.90 Integrering og mangfold

0,0

13 580,9

-

Sum før lånetransaksjoner

74 752,0

91 402,7

22,3

Lånetransaksjoner

27 218,1

28 584,1

5,0

Sum Kunnskapsdepartementet

101 970,1

119 986,8

17,7

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kunnskapsdepartementet:

tidlig innsats i barnehage og skole

kompetansereformen

revidert langtidsplan for forskning og høyere utdanning

integreringsløft

Regjeringen prioriterer tidlig innsats i barnehage og skole. Det foreslås 102,8 mill. kroner til kommunale og private barnehager i forbindelse med bemanningsnormen i barnehagene. Midlene blir gitt som et øremerket tilskudd i perioden 2018–2020. Det foreslås også å inkludere toåringer i familier med lav inntekt i ordningen med gratis kjernetid i barnehage. Regjeringen vil fortsette satsingen på kompetansehevingstiltak for ansatte i barnehage og skole ved å sette i gang nye kull i arbeidsplassbasert barnehagelærerutdanning (ABLU) og tilleggsutdanning i barnehagepedagogikk (TIB). Regjeringen vil ha flere lærerspesialister i skolen.

Lærernormen ble innført høsten 2018 og trappes opp høsten 2019. I 2018 har kommunene til sammen fått over 1,4 mrd. kroner til økt lærertetthet og finansiering av normen. Regjeringen foreslår at bevilgningen videreføres i 2019. I tillegg er 200 mill. kroner av veksten i kommunenes frie inntekter grunngitt med en særskilt satsing på tidlig innsats i skolen.

Regjeringen foreslår totalt 30 mill. kroner til nye tiltak for yrkesfagene. Det omfatter tiltak for å heve kvaliteten på faget yrkesfaglig fordypning, kompetanseheving og forskning som skal bidra til økt kvalitet i yrkesfagene.

Regjeringen vil gjennomføre en kompetansereform slik at arbeidstakere ikke faller ut av arbeidslivet. Regjeringen foreslår økte bevilgninger på 130 mill. kroner til reformen. To viktige tiltak er utvikling av fleksible videreutdanningstilbud innenfor teknologi og digitale løsninger og bransjeprogram rettet mot bransjer som er særlig berørt av digitalisering, automatisering og omstilling. I tillegg foreslår regjeringen å utvide forsøkene med modulstrukturert opplæring for voksne på grunnskolenivå og i utvalgte lærefag i fag- og yrkesopplæringen. Modulstrukturering innebærer opplæring i en eller flere mindre enheter som avsluttes med en dokumentert vurdering. Regjeringen foreslår også å utvide Kompetanseplussprogrammet for at flere skal få opplæring i grunnleggende ferdigheter og økt utdanningsstøtte for voksne som tar videregående opplæring.

Regjeringen legger frem revidert langtidsplan for forskning og høyere utdanning samtidig med statsbudsjettet for 2019. Langtidsplanen skal revideres hvert fjerde år, og i 2018 var det fire år siden første langtidsplan ble lagt frem. I den reviderte langtidsplanen lanserer regjeringen tre nye opptrappingsplaner på totalt 1,5 mrd. kroner i perioden 2019–2022. Av det samlede målet skal 800 mill. kroner gå til et teknologiløft, 450 mill. kroner til FoU for fornyelse og omstilling i næringslivet og 250 mill. kroner til kvalitet i høyere utdanning.

Prioriteringer i revidert langtidsplan følges opp over budsjettene til Kunnskapsdepartementet og øvrige departementer. I 2019 foreslår regjeringen totalt 1,2 mrd. kroner for å følge opp planen. Av dette er totalt 481 mill. kroner knyttet til de tre opptrappingsplanene.

Regjeringen er i gang med et integreringsløft og vil mot slutten av 2018 legge frem en ny strategi for integreringsarbeidet. En viktig del av dette arbeidet er å vurdere hvordan de samlede ressursene på integreringsområdet kan innrettes mer effektivt for å oppnå målsettingen om økt deltagelse i arbeids- og samfunnsliv blant innvandrere. Regjeringen foreslår til sammen om lag 420 mill. kroner til en rekke tiltak som skal bidra til integreringsløftet fra 2019. På Kunnskapsdepartementets område inkluderer dette blant annet utvikling av moduler i introduksjonsprogrammet, områdesatsinger i Oslo, kompetansetiltak for lærere i norskopplæringen, forsøk med bruk av økonomiske insentiv i introduksjonsprogrammet og økt bevilgning til Jobbsjansen.

2.4.4 Kulturdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Programområde 08 Kulturformål

08.10 Administrasjon

171,8

170,0

-1,0

08.15 Frivillighetsformål

1 682,9

1 830,0

8,7

08.20 Kulturformål

8 213,6

8 533,4

3,9

08.30 Medieformål m.m.

1 488,8

1 547,6

4,0

08.40 Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

2 630,7

2 747,5

4,4

Sum Kulturdepartementet

14 187,7

14 828,4

4,5

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kulturdepartementet:

frivillig sektor

museer og kulturbygg

mangfolds- og integreringstiltak

språk- og litteraturformål

Regjeringen har som mål at innbyggere over hele landet får mulighet til å oppleve et rikt og mangfoldig kulturliv. I budsjettforslaget inngår økte tilskudd til en lang rekke virksomheter, herunder frivillige organisasjoner, kunst og kultur, filmformål, medieaktører og tros- og livssynssamfunn. I tillegg kommer søkbare stipend-, vederlags- og tilskuddsordninger som er innrettet mot hele bredden av norsk kunst- og kulturliv.

Regjeringen vektlegger gode støtteordninger for frivillig sektor. Bevilgningen til merverdiavgiftskompensasjon for frivillige organisasjoner foreslås økt med 134 mill. kroner til 1,6 mrd. kroner.

Budsjettforslaget inneholder et samlet tilskudd på 1,8 mrd. kroner til museer og visuell kunst. Regjeringen foreslår å øke tilskuddet til Nasjonalmuseet med 186 mill. kroner i forbindelse med innflytting og prøvedrift i nybygget på Vestbanen. Videre foreslår regjeringen en bevilgning på 286 mill. kroner til Nasjonale kulturbygg i 2019, og 772 mill. kroner i tilsagnsfullmakt til prosjekter som vil ferdigstilles i senere år. Det gir rom for oppstart av 18 nye prosjekter med god geografisk spredning.

Regjeringen foreslår ulike mangfolds- og integreringstiltak på kulturområdet. Satsingen inngår i regjeringens integreringsløft.

Språk og litteratur er en viktig del av norsk kulturarv. Norge skal i 2019 være hovedland under bokmessen i Frankfurt. Regjeringen vil bruke 30 mill. kroner av spilleoverskuddet fra Norsk Tipping til markering av Bokåret 2019 i Norge. Videre foreslås 10 mill. kroner bevilget til ulike tiltak for barne- og ungdomslitteratur.

2.4.5 Justis- og beredskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Programområde 06 Justissektoren

06.10 Administrasjon

561,2

561,8

0,1

06.20 Rettsvesen

2 904,1

2 988,1

2,9

06.30 Kriminalomsorg

5 125,8

5 025,2

-2,0

06.40 Politi og påtalemyndighet

20 176,5

21 503,7

6,6

06.50 Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

4 935,0

5 660,0

14,7

06.60 Andre virksomheter

1 638,6

1 655,5

1,0

06.70 Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

1 614,7

1 515,2

-6,2

06.80 Svalbardbudsjettet

238,4

360,5

51,2

06.90 Beskyttelse og innvandring

2 996,3

2 312,6

-22,8

06.95 Integrering og mangfold

17 323,4

0,0

-100

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

57 513,9

41 582,6

-27,7

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Justis- og beredskapsdepartementet:

objektsikkerhet

IKT-sikkerhet

beredskap i politiet

innsats mot gjeng- og ungdomskriminalitet

en mer tilpasset kriminalomsorg

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til objektsikring i politiet og Politiets sikkerhetstjeneste (PST) og til sikrede datahaller for justissektoren. Bevilgningen følger opp, og forserer enkelttiltak i, Politidirektoratets helhetlige plan for å sikre skjermingsverdige objekter i politiet i tråd med sikkerhetsloven og forskrift om objektsikkerhet.

Regjeringen foreslår økt innsats på IKT-sikkerhet. PST foreslås tilført midler til arbeidet mot cybertrusler og hybride trusler. Bevilgningen til Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) foreslås økt, slik at NSM kan teste sikkerheten i samfunnskritisk digital infrastruktur. Videre foreslår regjeringen å øke den nasjonale forskningen innen kryptologi, digital sikkerhet og beredskap gjennom Simula@UiB og programmene under Forskningsrådet, IKTPLUSS og SAMRISK.

Budsjettforslaget legger til rette for økt beredskap i politiet. Forslaget innebærer midler til ansettelse av nyutdannede fra Politihøgskolen i 2019 samt midler til helårsvirkningen av ansettelse av nyutdannede i 2018. Videre foreslår regjeringen å øke bevilgningen til bygging av politiets nasjonale beredskapssenter og til politiets innsats mot arbeidslivskriminalitet. I løpet av 2019 skal tre nye politihelikoptre være på plass, og bevilgningen foreslås også økt som følge av dette.

For å øke innsatsen mot gjeng- og ungdomskriminalitet, særlig i Oslo, foreslår regjeringen å øke bevilgningen til politiet og konfliktrådene. Videre vil regjeringen styrke barnevernets innsats mot ungdomskriminalitet, ved å foreslå økt bevilgning under Barne- og likestillingsdepartementet. Målet er rask og tett oppfølging av unge som har utført alvorlig eller gjentakende kriminalitet.

Regjeringen foreslår å legge til rette for en mer tilpasset kriminalomsorg. Det er et mål å redusere bruken av isolasjon av psykisk syke innsatte og styrke tilbudet til innsatte med rusproblemer. Regjeringen foreslår å etablere en nasjonal forsterket fellesskapsavdeling ved Ila fengsel og forvaringsanstalt for innsatte med sterkt aggressiv atferd og psykiske lidelser. Videre foreslås det å prøve ut en ny modell for avrusning ved Bjørgvin fengsel.

Strukturen i kriminalomsorgen må tilpasses fremtidige behov. Det er overkapasitet av fengselsplasser med lavere sikkerhet. Dette skyldes blant annet at straffegjennomføringen i større grad skjer gjennom bruk av fotlenke med elektronisk kontroll. Flere av fengslene har også store vedlikeholdsbehov og er lite egnet for fremtidig fengselsdrift. I budsjettforslaget legger regjeringen opp til å legge ned fengselsplasser med overkapasitet. Behovet for fengselsplasser med høyt sikkerhetsnivå dekkes blant annet gjennom etablering av nytt fengsel i Agder, som ventes ferdigstilt i midten av 2020.

2.4.6 Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.10 Det kongelige hus

357,3

433,9

21,4

Sum Konstitusjonelle institusjoner

357,3

433,9

21,4

Programområde 13 Statsforvaltning og kommunesektoren mv.

13.00 Administrasjon

1 588,9

1 740,5

9,5

13.25 Fylkesmannsembetene

2 000,8

2 055,8

2,8

13.30 Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

6 277,2

6 725,2

7,1

13.40 Forvaltningsutvikling og IT-politikk

650,6

715,6

10,0

13.45 Personvern

56,4

60,0

6,4

13.50 Distrikts- og regionalpolitikk

1 419,0

1 196,1

-15,7

13.60 Samiske formål

337,6

518,6

53,6

13.67 Nasjonale minoriteter

40,7

48,5

19,2

13.70 Kommunesektoren mv.

174 962,7

182 162,0

4,1

13.80 Bolig, bomiljø og bygg

4 767,1

4 862,9

2,0

13.90 Planlegging, byutvikling og geodata

1 269,3

1 242,4

-2,1

Sum før lånetransaksjoner

193 370,2

201 327,7

4,1

Lånetransaksjoner

15 030,0

14 330,0

-4,7

Sum Statsforvaltning og kommunesektoren mv.

208 400,2

215 657,7

3,5

Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet

208 757,6

216 091,6

3,5

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kommunal- og moderniseringsdepartementet:

levende lokaldemokrati

en enklere hverdag

trygge og gode boforhold

Kommunesektoren har hatt god inntektsvekst de siste årene, og har et godt økonomisk fundament. En god og forutsigbar kommuneøkonomi er avgjørende for et godt og stabilt tjenestetilbud til innbyggerne. For å bidra til et levende lokaldemokrati og styrke det kommunale velferdstilbudet, legger regjeringens budsjettforslag til rette for at kommunene og fylkeskommunene kan tilby flere og bedre tjenester.

Regjeringen foreslår en realvekst i kommunesektorens samlede inntekter i 2019 på om lag 1,9 mrd. kroner. Realveksten i frie inntekter anslås til om lag 2,6 mrd. kroner. Veksten er regnet fra anslått inntektsnivå for 2018 etter Stortingets behandling av Revidert nasjonalbudsjett 2018.

Regjeringen foreslår at veksten i frie inntekter på om lag 2,6 mrd. kroner i sin helhet tildeles kommunene. Av veksten begrunnes 300 mill. kroner med tiltak under Helse- og omsorgsdepartementet, hvorav 200 mill. kroner til opptrappingsplanen på rusfeltet og 100 mill. kroner til opptrappingsplanen for habilitering og rehabilitering. Videre begrunnes 200 mill. kroner med tidlig innsats i skolen. Innenfor rammen av fylkeskommunenes frie inntekter økes midlene som gis med en særskilt fordeling til opprusting og fornying av fylkesveinettet med 100 mill. kroner.

For å bidra til en enklere hverdag fortsetter regjeringen arbeidet med å fornye, forenkle og forbedre offentlig sektor. Det skal legges til rette for innovasjon, omstilling og digitalisering. Regjeringen foreslår blant annet å doble bevilgningen til StimuLab fra 10 til 20 mill. kroner. Ordningen skal stimulere til innovasjon og tjenestedesign i offentlig sektor.

Regjeringen foreslår i overkant av 1,7 mrd. kroner til nye IT- og digitaliseringstiltak i 2019. På Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett foreslås det blant annet 127 mill. kroner til medfinansieringsordningen for digitaliseringsprosjekter.

Arbeidet med å forenkle og digitalisere plan- og byggesaksprosessene fortsetter i 2019. Det skal blant annet utvikles digitale søknads- og saksbehandlingssystemer for byggesaker. I forbindelse med moderniseringen av Husbankens IKT-systemer skal det utvikles et nytt forvaltnings- og saksbehandlingssystem for lån og tilskudd.

Trygge og gode boforhold er viktig for å bekjempe fattigdom. Regjeringen foreslår å øke bostøtten for barnefamilier og andre store husstander med 60 mill. kroner. Det foreslås også å øke bevilgningene til områdesatsinger i storbyene. Regjeringen foreslår en låneramme for Husbanken på 16 mrd. kroner.

Byggeaktiviteten i statlige byggeprosjekter opprettholdes på et høyt nivå også i 2019. De to store byggeprosjektene Campus Ås og nytt nasjonalmuseum på Vestbanen videreføres med forslag om en samlet bevilgning på om lag 2,3 mrd. kroner. Videre foreslås oppstart av Saemien Sijte (sørsamisk museum og kultursenter) og energiløsning i regjeringskvartalet samt forsterket fellesskapsavdeling ved Ila fengsel og forvaringsanstalt.

Regjeringen forsetter å vri den regional- og distriktspolitiske innsatsen i retning av generelle virkemidler. Bevilgningene over programkategori 13.50 foreslås redusert med 223 mill. kroner. Dette gir rom for økte bevilgninger til samferdsel og andre næringsrettede tiltak som vil bidra til å styrke vekstkraften i hele landet.

Regjeringen og Sametinget har blitt enige om at det fra 2019 etableres en ny budsjettordning, hvor de årlige overføringene til Sametinget i hovedsak samles under én post. Sametinget vil med dette få større handlingsrom til å prioritere mellom ulike virkemidler.

2.4.7 Arbeids- og sosialdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Programområde 09 Arbeid og sosiale formål

09.00 Administrasjon

486,3

488,5

0,5

09.10 Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

12 556,1

12 550,6

0,0

09.20 Tiltak for bedrede levekår mv.

339,6

363,4

7,0

09.30 Arbeidsmarked

9 018,0

8 962,0

-0,6

09.40 Arbeidsmiljø og sikkerhet

1 084,2

1 126,2

3,9

09.50 Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

5 119,9

3 047,4

-40,5

09.60 Kontantytelser

2 831,0

3 090,0

9,1

Sum før lånetransaksjoner

31 435,1

29 628,1

-5,7

Lånetransaksjoner

3 400,0

5 900,0

73,5

Sum Arbeid og sosiale formål

34 835,1

35 528,1

2,0

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

29.20 Enslige forsørgere

3 175,3

2 905,9

-8,5

29.50 Inntektssikring ved sykdom, arbeidsavklaring og uførhet

164 576,7

167 445,3

1,7

29.60 Kompensasjon for merutgifter for nedsatt funksjonsevne mv.

10 207,9

10 131,4

-0,8

29.70 Alderdom

223 060,0

232 098,0

4,1

29.80 Forsørgertap mv.

2 206,3

2 181,3

-1,1

Sum Sosiale formål, folketrygden

403 226,2

414 761,8

2,9

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.30 Arbeidsliv

14 143,0

11 197,0

-20,8

Sum Arbeidsliv, folketrygden

14 143,0

11 197,0

-20,8

Sum Arbeids- og sosialdepartementet

452 204,3

461 486,9

2,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Arbeids- og sosialdepartementet:

økt sysselsettingsgrad

et mer inkluderende arbeidsliv

gode velferdsordninger

Veksten i folketrygdens stønadsordninger står for hoveddelen av utgiftsøkningene på Arbeids- og sosialdepartementets budsjettområder. Se nærmere omtale i avsnitt 2.5.

For å bidra til økt sysselsetting, lav ledighet og god mobilitet, tilpasses de arbeidsmarkedspolitiske virkemidlene situasjonen på arbeidsmarkedet. Det går nå klart bedre i norsk økonomi, og etterspørselen etter arbeidskraft øker markert. Veksten i sysselsettingen det siste året har ført til lavere arbeidsledighet. Utsiktene for arbeidsmarkedet i 2019 tilsier at tiltaksomfanget nå kan reduseres. Regjeringen foreslår derfor en reduksjon i bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak for 2019. Bevilgningen gir rom for et fortsatt godt tilbud til personer med nedsatt arbeidsevne og andre utsatte grupper.

Ungdom, innvandrere fra land utenfor EØS-området og personer som har stått lenge uten arbeid er grupper som er særlig prioritert for deltakelse i arbeidsmarkedstiltak. For å tilby flere personer med rusproblemer tiltaksplass, er det i regjeringens forslag innarbeidet en bevilgningsøkning på 20 mill. kroner. Det foreslås også å øke bevilgningen til varig tilrettelagt arbeid (VTA) med 22,5 mill. kroner i 2019, slik at flere brukere som har behov for en tiltaksplass innenfor VTA skal få tilbud om det.

Som følge av den bedrede arbeidsmarkedssituasjonen foreslår regjeringen å gå tilbake til hovedregelen i permitteringsregelverket om en maksimal periode med fritak fra lønnsplikt på opptil 26 uker for nye tilfeller.

Regjeringen ønsker et mer inkluderende arbeidsliv. Regjeringen har tatt initiativ til en inkluderingsdugnad for å få flere som står utenfor arbeidslivet, inn i arbeid. Se nærmere omtale i kapittel 1. Innenfor Arbeids- og sosialdepartementets områder foreslås det bl.a. 25,2 mill. kroner til markedskontaktfunksjonen i Arbeids- og velferdsetaten og 50 mill. kroner til individuell jobbstøtte. Regjeringen vil også gjøre endringer i ordningen med lønnstilskudd og i opplæringstiltakene for å legge til rette for en enklere og mer effektiv bruk av virkemidlene. Innenfor rammen for arbeidsmarkedstiltakene tas det sikte på økt bruk av lønnstilskudd i 2019.

En aktiv politikk mot arbeidslivskriminalitet er nødvendig for å opprettholde et sikkert og seriøst arbeidsliv og hindre at seriøse virksomheter taper i konkurransen mot useriøse. Arbeidslivskriminalitet er blitt mer krevende å bekjempe. Økt kapasitet og mulighet til blant annet bedre informasjonsdeling i det tverretatlige samarbeidet er en viktig forutsetning for at etatene skal kunne jobbe mer effektivt. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til a-krimsentrene med 20 mill. kroner til bl.a. teknologistøtte, ut fra etatenes felles vurdering av hvor innsatsen gir størst effekt.

Gode velferdsordninger må målrettes og utformes slik at de gir gode insentiver til inntektsgivende arbeid for de som helt eller delvis kan arbeide. Digitalisering bidrar til å effektivisere og brukerorientere forvaltningen. Arbeidet med å modernisere Arbeids- og velferdsforvaltningens IKT-systemer fortsetter for å gi brukerne bedre tjenester og for å sikre en effektiv forvaltning med god kvalitet. Gjennom moderniseringen frigjøres ressurser som kan benyttes til bedre oppfølging av de som trenger bistand til å komme i arbeid. Prosjekt 3 i IKT-moderniseringen av Arbeids- og velferdsstaten foreslås startet opp i 2019 med utvikling av nye løsninger for sykepenger, pleiepenger, omsorgspenger og svangerskapspenger. Regjeringen foreslår 423,5 mill. kroner til Prosjekt 3 i 2019.

Bevilgningen til Statens pensjonskasse foreslås økt med 50 mill. kroner til IKT-utvikling, bl.a. til implementering av nye regler for samordning av offentlig tjenestepensjon med ny alderspensjon fra folketrygden (samordningsreglene).

Regjeringen foreslår endringer i grunnstønad til personer som har ekstrautgifter til fordyret kosthold til glutenfri diett. På bakgrunn av en ny kartlegging av ekstrautgifter til glutenfri kost foreslås satsen for grunnstønad til personer med cøliaki redusert, slik at stønaden i større grad reflekterer faktiske ekstrautgifter. For personer med non-cøliaki glutenintoleranse faller stønaden bort. Endringene er anslått å gi innsparinger på til sammen 410 mill. kroner i 2019. Det innføres samtidig en standardsats for ekstrautgifter for personer med hyperkinetiske forstyrrelser (ADHD og hyperaktivitet mv.), mens det for personer med psoriasis og atopisk eksem foretas en oppmykning av stønadspraksis. Disse endringene er til sammen ventet å gi merutgifter i størrelsesorden 17 mill. kroner i 2019.

2.4.8 Helse- og omsorgsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Programområde 10 Helse og omsorg

10.00 Helse- og omsorgsdepartementet mv.

835,3

1 147,7

37,4

10.10 Folkehelse mv.

791,7

851,7

7,6

10.30 Spesialisthelsetjenester

148 073,5

159 573,7

7,8

10.40 Sentral helseforvaltning

3 941,1

3 991,7

1,3

10.60 Helse- og omsorgstjenester i kommunene

11 324,1

12 115,0

7,0

10.70 Tannhelse

314,1

327,5

4,3

10.80 Kunnskap og kompetanse

671,7

747,8

11,3

Sum Helse og omsorg

165 951,5

178 755,1

7,7

Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden

30.10 Spesialisthelsetjenester mv.

5 723,0

5 800,3

1,4

30.50 Legehjelp, legemidler mv.

26 016,0

25 792,7

-0,9

30.90 Andre helsetiltak

247,8

244,0

-1,5

Sum Helsetjenester, folketrygden

31 986,8

31 837,0

-0,5

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

197 938,3

210 592,1

6,4

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Helse- og omsorgsdepartementet:

behandle flere pasienter i sykehusene og øke investeringene

bedre kvaliteten og øke kapasiteten i omsorgstjenestene

forlenge og utvide forsøket med statlig finansiering av omsorgstjenestene

styrke rusfeltet

Regjeringen prioriterer å behandle flere pasienter i sykehusene. Det foreslås å øke driftsbevilgningene til sykehusene med 1 350 mill. kroner i 2019. Dette tilsvarer en aktivitetsvekst på om lag 1,7 pst. Det legges dermed til rette for en fortsatt høy vekst som overstiger kostnader som følger av demografi, og som gir rom for mer pasientbehandling, økte medisinkostnader og økte investeringer. Det foreslås til sammen 495 mill. kroner i økt lån og tilskudd til nye store byggeprosjekter i 2019, herunder til nye sykehus i Hammerfest og Narvik og etablering av protonsentre i Oslo og Bergen. I tillegg foreslår regjeringen 575 mill. kroner i lån og tilskudd til Helseplattformen. Helseplattformen skal etablere et felles pasientadministrativt system og en elektronisk pasientjournalløsning for spesialisthelsetjenesten og kommunene i Midt-Norge. Det er første gang det etableres en felles løsning for kommunehelsetjeneste og spesialisthelsetjeneste, fastleger og avtalespesialister.

Regjeringen legger til rette for bedre kvalitet og økt kapasitet i omsorgstjenestene. Bevilgningene til investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser foreslås økt med 130,8 mill. kroner. Det vil dekke første års utbetaling av tilskudd til om lag 1 500 heldøgns omsorgsplasser, med en tilsagnsramme på om lag 2,6 mrd. kroner. Budsjettforslaget legger videre til rette for om lag 450 flere dagaktivitetsplasser for hjemmeboende personer med demens i 2019, og en forhøyet tilskuddssats for disse plassene fra 30 til 50 pst. av anslåtte kostnader. I tillegg foreslår regjeringen 48 mill. kroner til gjennomføring av eldrereformen Leve hele livet, der målet er å fremme kommunenes evne til omstilling og kvalitetsforbedring i den kommunale helse- og omsorgstjenesten. Regjeringen vil etablere et nasjonalt eldre-, pasient- og brukerombud, der også tannhelse inngår som nytt ansvarsområde.

Regjeringen foreslår å forlenge og utvide forsøket med statlig finansiering av omsorgstjenestene. I 2020 vil tre av kommunene som allerede deltar i forsøket slå seg sammen med fire andre kommuner. Disse fire kommunene vil få tilbud om å delta i forsøket fra 1.7.2019. Regjeringen legger opp til å utvide forsøket med seks nye kommuner fra 2020, med sikte på oppstart senest andre halvår 2020.

Regjeringen foreslår 281 mill. kroner til opptrappingsplanen for rusfeltet, hvorav 200 mill. kroner gjennom veksten i kommunenes frie inntekter og 81 mill. kroner til tilskudd til utleieboliger, jobbstøtte og opprettelse av en pilot for avrusing i fengsel.

Regjeringen foreslår 46 mill. kroner til innføring av ny spesialistutdanning i allmennmedisin fra 1. mars 2019. Videre foreslås det ytterligere 25 mill. kroner til å øke rekrutteringen til og stabiliteten i allmennlegetjenesten. Det foreslås også 50 mill. til rekruttering av psykologer i kommunene, tilsvarende 120 nye årsverk. Regjeringen legger slik til rette for at alle kommuner kan motta tilskudd til å rekruttere psykolog, før lovplikten til å ha slik kompetanse trer i kraft i 2020.

2.4.9 Barne- og likestillingsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Programområde 11 Barn og likestilling

11.00 Administrasjon

160,8

160,9

0,0

11.10 Familie og oppvekst

18 284,3

18 185,7

-0,5

11.20 Barnevernet

8 489,2

8 667,4

2,1

11.30 Forbrukerpolitikk

230,5

233,0

1,1

11.40 Likestilling og ikke-diskriminering

385,7

395,7

2,6

Sum Barn og likestilling

27 550,5

27 642,6

0,3

Programområde 28 Foreldrepenger, folketrygden

28.50 Stønad ved fødsel og adopsjon

21 234,0

20 378,0

-4,0

Sum Foreldrepenger, folketrygden

21 234,0

20 378,0

-4,0

Sum Barne- og likestillingsdepartementet

48 784,5

48 020,6

-1,6

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Barne- og likestillingsdepartementet:

arbeid mot vold og overgrep

innsats for barn i familier med vedvarende lavinntekt

digitalt løft for det kommunale barnevernet

innsats rettet mot unge kriminelle

styrket tilsyn og veiledning på digitalområdet

Regjeringen vil øke innsatsen for å forebygge og bekjempe vold og overgrep. Den samlede satsingen fra Saldert budsjett 2018 til oppfølgingen av tiltak i Opptrappingsplan mot vold og overgrep (2017–2021) videreføres i 2019 med om lag 825 mill. kroner. I 2019 foreslår regjeringen å øke bevilgningene med ytterligere 67 mill. kroner. På Barne- og likestillingsdepartementet sitt område prioriteres det foreldrestøttende arbeidet, særlig rettet mot foreldre med innvandrerbakgrunn, og støtteverktøy som gjør det lettere å oppdage og følge opp utsatte barn og unge. Forslag på andre departementers budsjetter omfatter blant annet å videreutvikle behandlingstilbudet for personer dømt for seksuelle overgrep.

Regjeringen trapper opp innsatsen rettet mot barn som vokser opp i familier med vedvarende lavinntekt med 181 mill. kroner, blant annet til tilskuddsordningene Støtte til oppfølgings- og losfunksjoner for ungdom og Nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom. Bevilgningsøkningen til den nasjonale tilskuddsordningen mot barnefattigdom skal finansiere et pilotprosjekt for å dekke individuelle utgifter ved deltaking i organiserte aktiviteter for barn fra lavinntektsfamilier og ferietiltak for barn og foreldre fra samme gruppe. Forslag på andre departementers områder inkluderer blant annet gratis kjernetid i barnehager for toåringer fra familier med lav inntekt, styrket bostøtte og områdesatsinger.

I 2019 starter regjeringen arbeidet med et digitalt løft for det kommunale barnevernet for å øke effektiviteten og kvaliteten i barnevernets saksbehandling. Regjeringen foreslår 30 mill. kroner til prosjektet DigiBarnevern. Regjeringen vil også styrke barnevernet i Oslo sitt arbeid rettet mot unge kriminelle. Midlene skal brukes til å styrke samarbeidet mellom barnevernet og lokalt politi og øke bruken av tiltak rettet mot unge med alvorlige atferdsvansker.

Digitale medier gir nye muligheter for forbrukerne. Samtidig utfordres forbrukerrettighetene av nye former for markedsføring og handel med personopplysninger. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Forbrukertilsynet med 6 mill. kroner i 2019 til arbeidet med tilsyn og veiledning på digitalområdet.

2.4.10 Nærings- og fiskeridepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Programområde 17 Nærings- og fiskeriformål

17.10 Forvaltning og rammebetingelser

5 307,9

6 022,5

13,5

17.20 Forskning og innovasjon

7 876,5

8 213,0

4,3

17.30 Markedsadgang og eksport

213,6

207,1

-3,1

17.40 Statlig eierskap

136,1

162,9

19,8

Sum før lånetransaksjoner

13 534,1

14 605,4

7,9

Lånetransaksjoner

55 779,3

62 533,5

12,1

Sum Nærings- og fiskeriformål

69 313,4

77 138,9

11,3

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.40 Arbeidsliv

85,0

85,0

0,0

Sum Arbeidsliv, folketrygden

85,0

85,0

0,0

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

69 398,4

77 223,9

11,3

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Nærings- og fiskeridepartementet:

næringsrettet forskning og innovasjon

opprydding og sikring av atomanlegg

investeringskapital til Nysnø Klimainvesteringer AS

Regjeringen vil prioritere næringsrettet forskning og innovasjon for å legge til rette for langsiktig konkurransekraft, omstillingsevne og stimulere til vekst i privat, konkurranseutsatt næringsliv.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til forskningsprogrammer som bidrar til omstilling i bredden av næringslivet, herunder Brukerstyrt innovasjonsarena og muliggjørende teknologier som IKT, nanoteknologi og bioteknologi. Som ledd i regjeringens langtidsplan for forskning, foreslås det å øke basisbevilgningen til de teknisk-industrielle instituttene. Dette skal gi instituttene mulighet til å øke sin langsiktige kunnskapsoppbygging. For å utløse mer kapital til innovative prosjekter i næringslivet foreslår regjeringen å øke rammen for Innovasjon Norges innovasjonslåneordning.

Høye ambisjoner om vekst i marine næringer og økt aktivitet langs kysten gir økt behov for kunnskap. Regjeringen foreslår økte bevilgninger til kunnskapsinnhenting om tilstanden i havet («havets helse») samt til havteknologi og maritim innovasjon.

For å sørge for fremdrift i arbeidet med opprydding og sikring av atomanlegg foreslår regjeringen bevilgninger på til sammen 280 mill. kroner. Dette skal gå til å planlegge nedbygging av Haldenreaktoren, beholde nasjonal kompetanse om reaktoren og opprettholde nødvendig sikring ved atomanleggene.

Regjeringen foreslår at det bevilges 400 mill. kroner i investeringskapital til Nysnø klimainvesteringer AS. Selskapet skal i hovedsak rette investeringsinnsatsen mot ny klimateknologi i overgangen fra teknologiutvikling til kommersialisering og prioritere lav- og nullutslippsløsninger.

2.4.11 Landbruks- og matdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Programområde 15 Landbruk og mat

15.00 Administrasjon m.m.

168,5

180,3

7,0

15.10 Matpolitikk

1 438,0

1 465,4

1,9

15.20 Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

839,7

820,1

-2,3

15.30 Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

16 133,8

17 022,1

5,5

Sum Landbruks- og matdepartementet

18 580,0

19 487,8

4,9

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Landbruks- og matdepartementet:

økt matproduksjon

flytte årsverk i Landbruksdirektoratet fra Oslo til Steinkjer

forskning på økt klimabidrag fra skogen

Innretningen av virkemidlene over jordbruksavtalen skal bidra til økt matproduksjon. Som følge av jordbruksavtalen for 2018–2019 foreslås det 770 mill. kroner i økt budsjettstøtte. Årets avtale gir grunnlag for en inntektsvekst for jordbruket på 3,5 pst. per årsverk fra 2018 til 2019. Avtalen innebærer blant annet en vesentlig bedring av økonomien i kornproduksjonen og frukt- og grøntsektoren samt bedre muligheter for markedsregulering.

Landbruksdirektoratet skal flytte 30 årsverk fra Oslo til Steinkjer. Regjeringen foreslår å øke Landbruksdirektoratets budsjett for å håndtere de økte utgiftene flyttingen vil medføre.

Regjeringen foreslår å bevilge 25 mill. kroner til forskning på økt klimabidrag fra skogen. Målet med satsingen er å øke verdiskapingen basert på fornybart skogsråstoff og gi mer kunnskap om forvaltning av skogsarealene for størst mulig klimagevinst.

2.4.12 Samferdselsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Programområde 21 Innenlands transport

21.10 Administrasjon m.m.

585,9

509,0

-13,1

21.20 Luftfartsformål

1 063,6

1 055,0

-0,8

21.30 Veiformål

35 447,9

37 128,7

4,7

21.40 Særskilte transporttiltak

3 676,0

3 983,0

8,4

21.50 Jernbaneformål

23 492,8

26 411,8

12,4

21.60 Kystforvaltning

2 622,6

2 695,6

2,8

Sum Innenlands transport

66 888,7

71 783,1

7,3

Programområde 22 Post og telekommunikasjoner

22.10 Post og telekommunikasjoner

805,1

1 291,2

60,4

Sum Post og telekommunikasjoner

805,1

1 291,2

60,4

Sum Samferdselsdepartementet

67 693,8

73 074,3

7,9

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Samferdselsdepartementet:

et bedre togtilbud

utbygging av veiprosjekter i alle landsdeler

viktige kollektivprosjekter i de største byene

trygghet langs kysten

tilrettelegging for tidlig introduksjon av 5G mobilt bredbånd

Regjeringen legger opp til fortsatt å prioritere samferdselsformål, tilpasset det årlige handlingsrommet i budsjettene, i tråd med Nasjonal transportplan 2018–2029. Til formål under transportplanen foreslås bevilgningene økt med om lag 2,4 mrd. kroner målt i 2019-priser sammenlignet med 2018.

Regjeringen prioriterer et bedre togtilbud. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til utbygging og planlegging av InterCity-strekningene på jernbanen med 1,1 mrd. kroner. I budsjettforslaget legger regjeringen opp til oppstart av de gjenværende indre InterCity-prosjektene på Vestfoldbanen, dvs. Nykirke–Barkåker og Drammen–Kobbervikdalen. Prosjektene vil gi kortere reisetid og flere avganger mellom Oslo og Tønsberg. Regjeringen foreslår blant annet også midler til planlegging av indre InterCity på Østfoldbanen.

Regjeringen foreslår å videreføre prosjektet for nytt signalsystem på jernbane (ERTMS) samt å fase inn elleve nye tog på Vossebanen og Østlandet. Regjeringen foreslår å utbetale tilskudd til NSB AS og Mantena AS i forbindelse med at selskapene melder seg ut av Statens pensjonskasse.

Regjeringen prioriterer utbygging av veiprosjekter i alle landsdeler. Det foreslås oppstart av et nytt skredsikringsprosjekt på rv. 5 Kjøsnesfjorden i Sogn og Fjordane og midler til forberedende arbeider på rv. 555 Sotrasambandet i Hordaland og parseller på E10/rv. 80 i Nordland og Troms, E18 i Akershus og E39 i Møre og Romsdal og Trøndelag. Budsjettforslaget innebærer at vedlikeholdsetterslepet for vei reduseres. Regjeringen foreslår et tilskudd til Nye Veier AS på om lag 5,4 mrd. kroner, i tråd med fullmakt fra Stortinget. Dette gir betydelig aktivitet i selskapet i 2019.

Regjeringen foreslår å øke tilskuddet til viktige kollektivtransportprosjekter i de fire største byområdene med 747 mill. kroner. Budsjettforslaget omfatter tilskudd til Fornebubanen i Oslo og Akershus, Metrobussen i Trondheim, Bybanen til Fyllingsdalen i Bergen og Bussveien på Nord-Jæren. Den statlige delfinansieringen utgjør et betydelig bidrag for å nå nullvekstmålet i de fire største byområdene, slik at veksten i persontransport tas med sykkel, gange eller kollektivtransport.

Regjeringen fremmer trygghet langs kysten. Budsjettforslaget inneholder midler til å prosjektere tildekking av ubåten U-864 og forurenset havbunn utenfor Fedje. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til vedlikehold og fornying innenfor kystforvaltningen, og det foreslås oppstart av farledsprosjektene innseiling Vannavalen i Troms og innseiling Ålesund.

Regjeringen tilrettelegger for tidlig introduksjon av 5G mobilt bredbånd. Regjeringen foreslår å bevilge 150 mill. kroner til tidlig frigjøring av frekvensene på 700 MHz-båndet, som skal brukes til neste generasjons mobilt bredbånd og bedre mobilnett i Norge.

2.4.13 Klima- og miljødepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Programområde 12 Klima og miljø

12.10 Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1 991,1

2 159,0

8,4

12.20 Klima, naturmangfold og forurensning

4 406,8

7 354,0

66,9

12.30 Kulturminner og kulturmiljø

782,7

809,0

3,4

12.60 Nord- og polarområdene

391,5

422,9

8,0

12.70 Internasjonalt klimaarbeid

3 128,5

3 385,4

8,2

Sum Klima- og miljødepartementet

10 700,7

14 130,3

32,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Klima- og miljødepartementet:

utslippsreduksjoner i ikke-kvotepliktig sektor

tiltak mot marin plastforsøpling

tiltak mot avskoging

Regjeringen foreslår å øke overføringen til Enova. Midlene skal prioriteres til tiltak som gir størst utslippsreduksjoner i ikke-kvotepliktig sektor. Enova støtter blant annet null- og lavutslippsløsninger innen skipsfarten og landtransporten. For å støtte arbeidet med å utvikle klimavennlige løsninger for ulike fartøyskategorier foreslår regjeringen å øke bevilgningen til det offentlig-private samarbeidet Grønt kystfartsprogram.

Regjeringen vil at Norge skal ta en viktig rolle internasjonalt i arbeidet mot marin forsøpling. Regjeringen prioriterer både forebygging og opprydding av plastforsøpling, herunder forskning på marin forsøpling og spredning av mikroplast.

Bevilgningen til klima- og skogsatsingen foreslås økt med 200 mill. kroner for å investere i infrastruktur som gjør data om avskogingen i regnskogsområder tilgjengelig for offentligheten. Det tidsavgrensede prosjektet skal gjøre det lettere å avdekke skogkriminalitet.

2.4.14 Finansdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.30 Regjering

406,1

431,6

6,3

00.40 Stortinget og underliggende institusjoner

2 449,2

2 332,1

-4,8

Sum Konstitusjonelle institusjoner

2 855,3

2 763,7

-3,2

Programområde 23 Finansadministrasjon

23.10 Finansadministrasjon

1 340,5

1 433,2

6,9

23.20 Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

8 317,9

8 565,2

3,0

23.30 Offisiell statistikk

826,7

866,4

4,8

23.40 Andre formål

32 098,6

33 380,0

4,0

Sum Finansadministrasjon

42 583,7

44 244,8

3,9

Programområde 24 Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

24.10 Statsgjeld, renter og avdrag mv.

8 915,4

10 532,9

18,1

24.20 Statlige fordringer, avsetninger mv.

10,0

0,0

-100,0

Sum før lånetransaksjoner

8 925,4

10 532,9

18,0

Lånetransaksjoner

0,0

76 515,0

-

Sum Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

8 925,4

87 047,9

875,3

Sum Finansdepartementet

54 364,4

134 056,4

146,6

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Finansdepartementet:

digitale løsninger i Skatteetaten

digitale løsninger i Tolletaten

økt kapasitet i Finanstilsynet

Budsjettforslaget legger til rette for at arbeidet med utvikling av gode og effektive digitale løsninger i Skatteetaten kan fortsette. Flere nye IT-systemer ventes verdigstilt i 2019, herunder for avgiftsforvaltningen og for forskuddsutskriving og skatteberegning. Frem mot 2021 fortsetter utviklingen av en ny dialogbasert skattemelding – SIRIUS. Målet med SIRIUS er å forenkle rapporteringen for næringsliv, lønnstakere og pensjonister samt å spare utgifter og arbeid for Skatteetaten. I 2019 starter utviklingen av et nytt IT-system for merverdiavgift. Det skal legge til rette for bedre etterlevelse av regelverket og mer effektive løsninger for både næringslivet og Skatteetaten.

Det legges tilrette for utvikling av digitale løsninger i Tolletaten. Ny prosedyre for deklarering og automatisk fortolling av varer på grensen (ekspressfortolling) skal redusere næringslivets transportkostnader. Nye digitale støttesystemer har som mål å gjøre Tolletatens kontroll med vareførselen bedre og mer treffsikker. Flere grenseoverganger vil få kamera med skiltgjenkjenning.

Økt kapasitet i Finanstilsynet. Nytt og komplekst regelverk for finansnæringen krever betydelig ressursinnsats fra Finanstilsynet. Også nye tilsynsområder og -objekter bidrar til å øke ressursbehovet. Bevilgningsøkningen til tilsynet i 2018 foreslås videreført med helårseffekt for 2019. Finanstilsynet er fullt ut selvfinansiert, hovedsakelig gjennom avgifter fra tilsynsobjektene.

2.4.15 Forsvarsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Programområde 04 Militært forsvar

04.10 Militært forsvar mv.

54 945,2

58 953,5

7,3

Sum Forsvarsdepartementet

54 945,2

58 953,5

7,3

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Forsvarsdepartementet:

økte investeringer, inkludert i kystvaktfartøyer og kampluftvern

økt aktivitet og beredskap

objektsikring

nye kampfly med baseløsning

Regjeringen følger opp langtidsplanen for forsvarssektoren (LTP) ved å foreslå en bevilgningsøkning på om lag 2,8 mrd. kroner til LTP-formål. Dette vil blant annet øke investeringene, herunder til forsert anskaffelse av tre nye havgående kystvaktfartøyer og kampluftvern i Hæren. Utbetalingene til materiellinvesteringer og nødvendig infrastruktur foreslås betydelig økt.

Budsjettforslaget vil gi økt aktivitet og beredskap i Forsvaret. Det legges opp til mer trening i Hæren, Sjøforsvaret, Luftforsvaret og Heimevernet. Regjeringen foreslår også økte midler til objektsikring i forsvarssektoren. Nivået på Norges bidrag til internasjonale operasjoner videreføres på om lag samme nivå som i 2018.

Samlet foreslår regjeringen å bevilge om lag 8 mrd. kroner til anskaffelse av kampfly med baseløsning i 2019. Dette er i tråd med planen for anskaffelsen.

Regjeringens forslag fortsetter å legge til rette for en langsiktig og bærekraftig utvikling av forsvarsstrukturen med en reell balanse mellom oppgaver, struktur og økonomi. Forslaget vektlegger overvåkning, tilstedeværelse og suverenitetshevdelse i nordområdene og legger til rette for en gradvis bedring av Forsvarets operative evne.

2.4.16 Olje- og energidepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Programområde 18 Olje- og energiformål

18.00 Administrasjon

246,9

243,3

-1,4

18.10 Petroleum

25 827,0

27 863,7

7,9

18.20 Energi og vannressurser¹

3 795,6

1 101,1

-71,0

18.30 Forskning og næringsutvikling

815,2

845,5

3,7

18.40 CO₂-håndtering

507,7

669,5

31,9

Sum før lånetransaksjoner

31 192,4

30 723,1

-1,5

Lånetransaksjoner

1 900,0

0,0

-100,0

Sum Olje- og energidepartementet

33 092,4

30 723,1

-7,2

¹ Reduksjonen under 18.20 Energi og vannressurser må ses i sammenheng med at eierskapsansvaret for Enova og Klima- og energifondet er overført fra Olje- og energidepartementet til Klima- og miljødepartementet fra 1. mai 2018.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Olje- og energidepartementet:

geologisk kartlegging i Barentshavet nord

energi- og petroleumsforskning

CO ₂-håndtering

Regjeringen foreslår midler til geologisk kartlegging av kontinentalsokkelen i regi av Oljedirektoratet. Forslaget innebærer innsamling av 3D-seismikk av en grenseoverskridende struktur på delelinjen mot Russland i den nordre delen av Barentshavet.

Økt støtte til energi- og petroleumsforskning skal bidra til langsiktig verdiskaping og effektiv og bærekraftig utnyttelse av norske naturressurser.

Arbeidet med CO₂-håndtering skal bidra til å utvikle og demonstrere kostnadseffektiv teknologi for fangst og lagring av CO₂ med et spredningspotensial. Regjeringen foreslår å videreføre satsingen på CO₂-håndtering, herunder forskning og demonstrasjon under CLIMIT-programmet, videre drift av Teknologisenter for CO₂-fangst på Mongstad og videre arbeid med planlegging av fullskala CO₂-håndtering.

2.4.17 Ymse utgifter og inntekter

Det foreslås bevilget 4 350 mill. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Bevilgningen står som motpost til tilleggsbevilgninger knyttet til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder til lønnsoppgjøret for statsansatte og takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, og til uforutsette utgifter.

På kap. 5309 Tilfeldige inntekter foreslås det bevilget 300 mill. kroner. Dette gjelder enkelte mindre, uforutsette inntekter som ikke inngår på andre inntektskapitler i statsbudsjettet.

2.5 Folketrygdens utgifter og inntekter

Regjeringens samlede forslag til utgifter under alle folketrygdens programområder for 2019 er på 478,3 mrd. kroner. Det er en økning på 7,6 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2018. Det forventes nå lavere utgifter under folketrygden i 2018 enn anslått i Saldert budsjett 2018. Sammenlignet med anslag på regnskap 2018 innebærer regjeringens forslag en økning på 17,1 mrd. kroner. Utgiftsanslaget for 2019 inkluderer effekten av anslått økning på 3,25 pst. i folketrygdens gjennomsnittlige grunnbeløp (G) fra 2018 til 2019 på 9,8 mrd. kroner. Budsjettallene fordelt på programkategorier fremgår av hovedtabellene under de ulike departementene tidligere i dette kapitlet.

Folketrygdens utgifter

Mill. kroner

Programområde

Saldert budsjett 2018

Anslag på regnskap 2018

Forslag 2019

Endring Saldert budsjett 2018 til forslag 2019 i pst.

28

Foreldrepenger, folketrygden

21 234,0

20 193,0

20 378,0

-4,0

29

Sosiale formål, folketrygden

403 226,2

397 745,0

414 761,8

2,9

Sykepenger

42 626,4

40 155,4

42 043,7

-1,4

Arbeidsavklaringspenger

35 494,3

33 550,0

32 324,6

-8,9

Uføretrygd

86 456,0

87 817,0

93 077,0

7,7

Alderspensjon

223 060,0

220 970,0

232 098,0

4,1

Annet

15 589,5

15 252,6

15 218,6

-2,4

30

Helsetjenester, folketrygden

31 986,8

31 415,0

31 837,0

-0,5

33

Arbeidsliv, folketrygden

14 228,0

11 770,0

11 282,0

-20,7

Sum

470 675,0

461 123,0

478 258,8

1,6

Kilde: Finansdepartementet

Programområde 28 Foreldrepenger, folketrygden

Stønadsordningene under dette programområdet skal kompensere for inntektsbortfall i forbindelse med fødsel og adopsjon og sikre økonomisk støtte til foreldre som ikke har opptjent rett til foreldrepenger. Programområdet omfatter foreldrepenger til yrkesaktive, engangsstønad ved fødsel og adopsjon og feriepenger av foreldrepenger mv. Barne- og likestillingsdepartementet har ansvaret for programområdet.

Utgiftsanslaget for 2019 bygger på at antallet barn i aldersgruppen som kan gi rett til foreldrepenger vil være lavere enn i 2018. Det antas videre at opptjeningsgrunnlaget for foreldre som mottar foreldrepenger øker noe mer enn lønnsveksten.

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

Programområdet omfatter ordninger som skal kompensere for inntektsbortfall ved sykdom og uførhet (sykepenger, arbeidsavklaringspenger og uføretrygd), pensjoner (alderspensjon og etterlattepensjon), stønader til enslige forsørgere, stønader og hjelpemidler til personer med nedsatt funksjonsevne og enkelte andre formål. Arbeids- og sosialdepartementet har ansvar for programområdet. Økningen fra Saldert budsjett 2018 er på 11,5 mrd. kroner. Økningen skyldes både flere mottakere av alderspensjon og uføretrygd og effekten av økning i gjennomsnittlig G. Færre mottakere av arbeidsavklaringspenger og lavere forventede utgifter i 2018 enn anslått i Saldert budsjett 2018 virker i motsatt retning. Økningen fra anslag på regnskap 2018 er på 17,0 mrd. kroner. Nedenfor gjennomgås utviklingen fra 2018 til 2019 på de største utgiftsområdene.

Sykepenger

Forslaget innebærer en reduksjon sammenlignet med Saldert budsjett 2018. Dette skyldes at utgiftene for 2018 nå anslås lavere enn i Saldert budsjett 2018. Til grunn for Saldert budsjett 2018 lå en forutsetning om nullvekst i det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt fra 2017 til 2018. På bakgrunn av utviklingen hittil i år forventes det en reduksjon i det trygdefinansierte sykefraværet fra 2017 til 2018 på 4 pst. Videre er lønnsvekstanslaget nedjustert og sysselsettingsveksten oppjustert sammenlignet med det som lå til grunn for Saldert budsjett 2018. For 2019 legges det til grunn nullvekst i det trygdefinansierte sykefraværet, sammenlignet med det gjennomsnittlige nivået i 2018. Utgiftsveksten fra anslag på regnskap 2018 til 2019 skyldes derfor i hovedsak forventet lønns- og sysselsettingsvekst. I tillegg bidrar utvidelser i pleiepengeordningen til å øke utgiftene i 2019 med om lag 150 mill. kroner.

Arbeidsavklaringspenger

Det forventes færre mottakere av arbeidsavklaringspenger (AAP) i både 2018 og 2019. Færre mottakere skyldes i hovedsak økt overgang til uføretrygd, men også økt avgang til annet enn uføretrygd og lavere tilgang til AAP. Anslaget for gjennomsnittlig antall mottakere er 127 200 i 2019, mot om lag 134 700 i 2018. Reduksjonen i antall mottakere i 2019 bidrar isolert sett til å redusere utgiftsanslaget med om lag 1,8 mrd. kroner. Effekten av økt gjennomsnittlig G fra 2018 til 2019 bidrar til å øke utgiftene i 2019 med anslagsvis 995 mill. kroner.

Uføretrygd

Ved utgangen av juni 2018 var det registrert 332 100 mottakere av uføretrygd. Utviklingen i antall mottakere er preget av høy tilgang fra arbeidsavklaringspenger, samt noe lavere avgang til alderspensjon enn tidligere år. Gjennomsnittlig antall mottakere forventes å øke med om lag 9 500 i 2018 og om lag 9 000 i 2019. Om lag 2,4 mrd. kroner av utgiftsveksten fra anslag på regnskap 2018 til foreslått bevilgning 2019 skyldes veksten i antall mottakere i 2019. Effekten av økt gjennomsnittlig G fra 2018 til 2019 bidrar til å øke utgiftene med om lag 2,9 mrd. kroner i 2019.

Alderspensjon

Utgiftene til alderspensjon øker i hovedsak fordi det blir flere alderspensjonister. Fra 2018 til 2019 anslås det at gjennomsnittlig antall mottakere av alderspensjon vil øke med 22 250, til om lag 950 000 personer. I anslaget for 2019 er effekten av trygdeoppgjøret i 2018 anslått å utgjøre om lag 5,8 mrd. kroner.

Etter at fleksibelt uttak av alderspensjon ble innført i 2011, steg antall mottakere av alderspensjon under 67 år raskt. Denne veksten har siden vært avtakende og ventes å flate ut fra 2017. Selv om mange tar ut alderspensjon, har yrkesaktiviteten i aldersgruppen over 60 år økt i perioden 2010–2018, og mange kombinerer arbeid og uttak av alderspensjon. Over tid påvirkes utgiftene til alderspensjon i liten grad av fleksibelt uttak, siden tidlig uttak gir en lavere årlig pensjon for den enkelte.

Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden

Programområdet omfatter folketrygdens bidrag til finansiering av helsetjenester, herunder lege- og psykologhjelp, fysioterapi samt legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept. Helse- og omsorgsdepartementet har ansvar for programområdet.

Forslaget innebærer en reduksjon i utgiftene med om lag 150 mill. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2018. Nedgangen må sees i sammenheng med at finansieringsansvaret for legemidler for netto om lag 1 140 mill. kroner er foreslått overført til de regionale helseforetakene fra 2019. Videre er anslagene for 2018 redusert med om lag 850 mill. kroner etter saldert budsjett. Anslagene for 2019 tar utgangspunkt i dette lavere anslåtte utgiftsnivået for 2018. Sammenlignet med anslag på regnskap for 2018 øker utgiftene til helserefusjoner under folketrygden med i overkant av 400 mill. kroner. Utgiftsøkningen skyldes blant annet økte utgifter til legemidler, egenandelstak 1 og refusjon til allmennlegehjelp.

Refusjon av legemidler på blå resept er den største utgiften på stønadsbudsjettet for helsetjenester, med et utgiftsanslag på om lag 9,5 mrd. kroner for 2019. Sammenlignet med Saldert budsjett 2018 har utgiftene blitt redusert med 685 mill. kroner. Bakgrunnen for det reduserte anslaget er et lavere anslag for refusjon av legemidler i 2018, samt at ansvaret for enkelte legemidler har blitt overført til de regionale helseforetakene. Ser man bort fra denne overføringen anslås utgiftene til refusjon av legemidler på blå resept å øke med om lag 770 mill. kroner sammenlignet med anslag på regnskap for 2018. Veksten skyldes både volumvekst og nye og dyrere legemidler.

I 2017 ble det utstedt i underkant av 1,3 millioner frikort under egenandelstak 1-ordningen og i underkant av 0,3 millioner frikort under tak 2-ordningen. Anslaget for utgifter til egenandelstak 1 øker med om lag 150 mill. kroner til 5,25 mrd. kroner i 2019 sammenlignet med Saldert budsjett 2018. Anslaget for egenandelstak 2 reduseres med om lag 75 mill. kroner til 1,01 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2018.

Egenandelene justeres samlet i tråd med forventet prisvekst, tilsvarende om lag 101 mill. kroner i 2019 ut over helårseffekten av vedtatte egenandelsøkninger fra 1. juli 2018. For 2019 foreslås det å øke tak 1 med 87 kroner. En del av økningen av tak 1 går til å dekke kostnader knyttet til at barn som pårørende skal få rett til dekning av reise- og oppholdsutgifter fra 2019. Tak 2 foreslås økt med 60 kroner. Forslagene innebærer samlet sett om lag reelt uendret nivå på egenandelene for helsetjenester fra 2018 til 2019.

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

Programområdet omfatter dagpenger ved arbeidsledighet, statsgaranti for lønnskrav ved konkurs og stønad ved arbeidsledighet for fiskere og fangstmenn. Arbeids- og sosialdepartementet har ansvar for programområdet, med unntak av ett kapittel, som ligger under Nærings- og fiskeridepartementets ansvarsområde. Dagpenger ved arbeidsledighet utgjør den største utgiftsposten under dette programområdet. Det var i gjennomsnitt 65 900 dagpengemottakere i 2017. I første halvår av 2018 var det i gjennomsnitt 57 800 dagpengemottakere.

Dagpengebevilgningen i Saldert budsjett 2018 var om lag 13,4 mrd. kroner. Grunnet utviklingen på arbeidsmarkedet er anslåtte utgifter i 2018 nå på 10,8 mrd. kroner. For 2019 foreslås en dagpengebevilgning på 10,3 mrd. kroner. Reduksjonen i utgifter fra 2018 til 2019 skyldes primært den positive utviklingen på arbeidsmarkedet og færre dagpengemottakere. Reduksjonen må også ses i sammenheng med regjeringens forslag til endringer i dagpengeordningen, jf. nærmere omtale Prop. 1 S (2018–2019) for Arbeids- og sosialdepartementet.

2.5.1 Folketrygdens finansieringsbehov

Folketrygdens utgifter inngår i budsjettet på linje med andre utgifter, men er på inntektssiden formelt knyttet til de store avgiftsordningene (arbeidsgiveravgift og trygdeavgift) og enkelte gebyrer og refusjoner mv., jf. folketrygdloven 28. februar 1997 nr. 19, del VIII, Finansielle bestemmelser.

Folketrygdens inntekter i 2019 anslås til 345,2 mrd. kroner, med følgende hovedelementer: Trygdeavgift på 150,7 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 71), arbeidsgiveravgift på 191,8 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 72), samt enkelte mindre inntekter på til sammen 2,7 mrd. kroner (vederlag, gebyrer, ulike refusjoner, dividende mv., jf. kapitlene 5701, 5704 og 5705). Utgiftene utgjør til sammen 478,3 mrd. kroner.

Differansen mellom folketrygdens utgifter og inntekter innebærer et beregnet finansieringsbehov for folketrygden i 2019 på 133,1 mrd. kroner. En del av dekningen av folketrygdens utgifter skal skje gjennom tilskudd fra staten, dvs. uten henvisning til de store avgiftsordningene eller andre spesifiserte inntekter, jf. folketrygdloven § 23-10 tredje ledd. Utgiftene som dekkes ved direkte overføringer fra staten er anslått til 18,7 mrd. kroner for 2019, jf. romertallsvedtak II, Folketrygden.

2.6 Forslag til vedtak

De forslag til vedtak som legges frem i denne proposisjonen, er i de fleste tilfeller nærmere omtalt i Prop. 1 S for de enkelte departementene. Enkelte bevilgningsforslag blir bare omtalt i denne proposisjonen. Det gjelder blant annet bevilgningene til kap. 2309 Tilfeldige utgifter og kap. 5309 Tilfeldige inntekter, som omtales i avsnitt 2.4.17. Renter og avskrivninger fra statens forretningsdrift under kapitlene 5491 og 5603 omtales i avsnitt 3.2. Overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland, som bevilges på kapitlene 2800 og 5800 i statsbudsjettet, omtales i avsnitt 3.4.

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov dekkes gjennom lån bevilget på kap. 5999, jf. avsnitt 3.5.

3 Budsjettets inntekter og utgifter etter art

3.1 Budsjettets samlede inntekter og utgifter

Dette kapittelet gir en oversikt over statsbudsjettets inntekter og utgifter, gruppert etter art, jf. boks 3.1.

Boks 3.1 Statsbudsjettets inndeling

Statsbudsjettet blir inndelt i kapitler som igjen er inndelt i poster, jf. § 4 i bevilgningsreglementet. Stortingets bevilgningsvedtak gjelder beløpet under den enkelte post. Kapitlene nummereres fortløpende i nummerserier for de ulike departementene. Nummereringen av postene følger et fast mønster hvor postnummeret angir hva slags type inntekt eller utgift det er tale om. Bevilgningsreglementet krever at inntektene og utgiftene skal inndeles i fire avdelinger. Dette skjer ved å inndele postnummerseriene i følgende avdelinger etter art:

Inntekter

Salg av varer og tjenester: Postene 1–29

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.: Postene 30–49

Overføringer fra andre: Postene 50–89

Tilbakebetalinger mv.: Postene 90–99

Utgifter

Statens egne driftsutgifter: Postene 1–29

Nybygg, anlegg mv.: Postene 30–49

Overføringer til andre: Postene 50–89

Utlån, statsgjeld mv.: Postene 90–99

De samlede inntektsbevilgningene i statsbudsjettet for 2019 er anslått til 1 775,2 mrd. kroner. Dette inkluderer petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Holdes disse utenom, anslås inntektene i 2019 til 1 117,6 mrd. kroner.

Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Salg av varer og tjenester (Driftsinntekter) (postene 1–29)

93,7

131,7

40,6

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

25,2

25,5

1,1

Overføringer fra andre (postene 50–89)

1 392,1

1 505,7

8,2

Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

167,2

112,3

-32,8

Sum inntekter

1 678,3

1 775,2

5,8

Kilde: Finansdepartementet

Forslaget til utgiftsbevilgninger i statsbudsjettet for 2019 utgjør samlet sett 1 852,4 mrd. kroner, medregnet petroleumsvirksomhet, overføring til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner. Sammenlignet med Saldert budsjett 2018 økes de samlede utgiftene med 236,5 mrd. kroner. Holdes petroleumsvirksomheten, overføringen til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner utenom, foreslås det utgifter på 1 350,1 mrd. kroner. Dette er en økning fra Saldert budsjett 2018 på 47,1 mrd. kroner.

Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Driftsutgifter (postene 1–29)

172,3

176,4

2,4

Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

71,7

76,2

6,4

Overføringer til andre (postene 50–89)

1 267,1

1 410,3

11,3

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99)

104,8

189,5

80,8

Sum utgifter

1 615,8

1 852,4

14,6

Kilde: Finansdepartementet

3.2 Gruppering av statsbudsjettets inntekter

3.2.1 Driftsinntekter (postene 1–29)

I regjeringens budsjettforslag for 2019 utgjør driftsinntekter til sammen 131,7 mrd. kroner, jf. tabell 3.3.

Driftsinntekter (postene 1–29)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

76,9

107,9

40,3

Andre driftsinntekter

16,8

23,8

42,1

Sum driftsinntekter

93,7

131,7

40,6

Kilde: Finansdepartementet

Driftsinntekter fra statens petroleumsvirksomhet utgjør hoveddelen av de samlede driftsinntektene. Petroleumsvirksomheten omtales nærmere i avsnitt 3.4.

I tillegg benyttes postene 1–29 på statsbudsjettets inntektsside for inntekter fra salg av varer og tjenester, for eksempel:

salg av materiell, publikasjoner og andre varer

utleie av materiell, bygninger og anlegg

oppdrag

gebyrer

tilfeldige inntekter

Økningen i driftsinntekter utenom petroleumsvirksomhet skyldes i stor grad at det for 2019 budsjetteres med 6,7 mrd. kroner i inntekter fra salg av klimakvoter, mens det ikke ble budsjettert med slike inntekter i Saldert budsjett 2018.

Statens forretningsdrift

Statens forretningsdrift vil i 2019 bestå av virksomheten under forvaltningsbedriftene Statsbygg, Garantiinstituttet for eksportkreditt (GIEK), Statens pensjonskasse og NVE Anlegg. Det budsjetteres med nær 3 mrd. kroner i inntekter under disse virksomhetene i 2019. Inntektsbevilgningene under statens forretningsdrift omfatter flere inntektsarter, men omtales samlet nedenfor.

Det samlede avskrivningsbeløpet for den statlige forretningsdriften føres under kap. 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift. Avskrivningene beregnes på grunnlag av bokført kapital per 31. desember året før budsjettåret. Det benyttes et lineært avskrivningssystem, der avskrivningstiden for ulike avskrivningsobjekter varierer med forventet levetid. Ved salg av eiendommer i Statsbygg avskrives også bokført verdi av eiendommene. Avskrivningene utgiftsføres under hver enkelt virksomhets driftsbudsjett. Avskrivningene beløper seg totalt til 1 574,4 mill. kroner i 2019.

Renter av statens kapital i forretningsdriften tas samlet til inntekt under kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift. Grunnlaget for renteberegningen er bedriftenes brutto investeringer fratrukket avskrivninger og bedriftenes egne avsetninger til investeringsformål. Rentesatsen for netto investeringsbidrag det enkelte år tilsvarer gjennomsnittlig rente på 5-års statsobligasjoner i 12-månedersperioden frem til 30. september året før budsjettåret. Renter av statens kapital i forretningsdriften foreslås budsjettert med 93,5 mill. kroner i 2019.

Avsetning til investeringsformål tas til inntekt under hver enkelt virksomhet som foretar slike avsetninger. Avsetningen utgjør en del av kontantoverskuddet fra driften som benyttes til å finansiere investeringer. Det aktuelle beløpet utgiftsføres på driftsbudsjettet under hver enkelt forvaltningsbedrift før driftsresultatet fastsettes, og avsetningene må derfor også føres opp på statsbudsjettets inntektsside. Samlede avsetninger til investeringsformål i 2019 er 1 298,6 mill. kroner.

Renter, avskrivninger og avsetninger til investeringsformål i 2019 for statens forretningsdrift

Mill. kroner

Avskrivninger

Renter

Avsetninger til investeringsformål

Statsbygg

1 442,8

93,0

1 243,0

Statens pensjonskasse

127,1

0,3

55,6

NVE Anlegg

4,5

0,2

0,0

Sum

1 574,4

93,5

1 298,6

Kilde: Finansdepartementet

I tabell 3.4 er inntekter på statsbudsjettet under statens forretningsdrift splittet opp. I tillegg til tallene nevnt i tabellen er det også enkelte andre inntekter under forretningsdriften. Dette gjelder tilbakeføring fra gamle ordninger under GIEK og inntekter fra salg av utstyr og eiendom på til sammen 14,9 mill. kroner.

Beregning av rente for mellomværende med statskassen

Forvaltningsbedriftenes mellomværende med statskassen kan betraktes som en bruks- og kassakredittkonto for håndtering av kortsiktige likviditetssvingninger. For samtlige virksomheter under statens forretningsdrift skal det beregnes renter av mellomværende med statskassen. Renten er knyttet opp mot renten på statssertifikater etter en nærmere bestemt beregningsregel, slik at den reflekterer rentenivået i Norge.

Kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift, post 81 Renter av mellomregnskapet, budsjetteres ikke.

3.2.2 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. er på 25,5 mrd. kroner i budsjettforslaget for 2019. Det er inntektene i forbindelse med nybygg, anlegg mv. i statens petroleumsvirksomhet som utgjør størstedelen av disse inntektene.

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

22,2

22,1

-0,5

Andre inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

3,0

3,4

12,7

Sum inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

25,2

25,5

1,1

Kilde: Finansdepartementet

Inntektspostene 30–49 deles i to grupper.

Postene fra 30 til 39 inneholder inntektsbevilgninger under statens forretningsdrift, herunder avskrivninger på statens kapital i statens forretningsdrift, avsetninger til investeringsformål, overføringer fra bedriftenes egne fond og andre fond, samt andre inntekter av statens forretningsdrift i forbindelse med bygg og anlegg, jf. omtalen ovenfor. Inntektene fra statens forretningsdrift i forbindelse med nybygg og anlegg mv. utgjør 2,9 mrd. kroner. I tillegg til statens forretningsdrift er det budsjettert med enkelte husleieinntekter under Landbruks- og matdepartementet på til sammen 19 mill. kroner på postene 30-39.

Post 30 brukes også for avskrivninger under kap. 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten. Det foreslås inntekter på 22,1 mrd. kroner på denne posten i 2019.

Postene fra 40 til 49 gjelder salg av fast eiendom og tilskudd og refusjoner i forbindelse med statens bygge- og anleggsarbeider fra statlige særregnskap, kommuner og andre. Samlet utgjør disse inntektene 0,5 mrd. kroner i 2019. Salg av eiendom i forsvarssektoren utgjør den største inntektsposten.

3.2.3 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Inntektspostene 50–89 på statsbudsjettets inntektsside deles inn i følgende undergrupper:

Postene fra 50 til 59 nyttes til overføringer fra andre statlige regnskaper, for eksempel statlige fond.

Postene fra 60 til 69 omfatter overføringer fra kommunesektorens forvaltningsbudsjetter.

Postene fra 70 til 79 brukes til statsskatt på formue og inntekt, avgifter på omsetning, produksjon og driftsmidler, dokumenter, spill og andre fiskalavgifter.

Under postene fra 80 til 84 føres renteinntekter, mens utbytte på aksjer, bøter, erstatninger, tilbakebetaling av gitte tilskudd mv. budsjetteres på postene 85–89.

Overføringer fra andre (postene 50–89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Postene 50–59

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

255,4

232,5

-9,0

Øvrige overføringer fra andre statsregnskap

0,0

0,0

-37,5

Sum overføringer fra andre statsregnskap

255,4

232,5

-9,0

Postene 60–69

Overføringer fra kommunesektoren

1,5

1,4

-2,4

Postene 70–79

Inntekter under postene 70–79

1 066,6

1 196,1

12,1

Postene 80–89

Renter, utbytte mv.

68,6

75,6

10,2

Sum overføringer fra andre (postene 50–89)

1 392,1

1 505,7

8,2

Kilde: Finansdepartementet

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet reduseres med 22,9 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2018. For postene 70–79 øker inntektene med 129,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2018 til budsjettforslaget for 2019, mens inntektene på postene 80–89 øker med 7 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2018 til budsjettforslaget for 2019.

Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 1 031,3 mrd. kroner i 2019. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Skatte- og avgiftsanslagene for 2019 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2018, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på vekstforutsetningene for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2019. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og kommunale og fylkeskommunale skattører.

Regjeringens forslag til budsjett inneholder nye skatte- og avgiftslettelser i 2019 på om lag 1,1 mrd. kroner påløpt og 1,7 mrd. kroner bokført. I tillegg kommer helårsvirkningen av skatte- og avgiftslettelsene i 2018 på 2,2 mrd. kroner bokført. Skatte- og avgiftsopplegget for 2019 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2018–2019) Skatter, avgifter og toll 2019.

Utbytte

Regjeringen foreslår samlede utbytteinntekter på 39,6 mrd. kroner i 2019. Av dette gjelder 16,6 mrd. kroner utbytte fra Equinor ASA, som inngår i kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten. Regjeringens forslag innebærer en økning i de samlede utbytteinntektene på 6,6 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2018.

Samlet utbytte fra selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning anslås til 21,1 mrd. kroner. Dette er en økning på 4,1 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2018. Andre store utbytteinntekter kommer fra Avinor, Kommunalbanken, Statnett og NSB, hvor utbyttene anslås å øke med til sammen 0,5 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2018.

Det er i tråd med vanlig praksis ikke laget egne anslag på utbytte fra de børsnoterte selskapene i 2019, men teknisk videreført utbetalt utbytte per aksje i 2018.

Tabell 3.7 viser saldert budsjett for utbytte fra de enkelte selskapene i 2018 og forslag i 2019.

Utbytte fra statlig eide selskaper

Mill. kroner

Kap.

Post

Selskap

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

5656

85

Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementet¹

16 962,2

21 085,5

24,3

5685

85

Equinor ASA

14 544,0

16 620,0

14,3

5622

85

Avinor AS

232,0

512,5

120,9

5616

85

Kommunalbanken AS

443,0

481,0

8,6

5680

85

Statnett SF

336,0

443,0

31,8

5611

85

NSB AS

150,0

225,0

50,0

5692

85

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank

112,2

112,7

0,4

5625

85

Innovasjon Norge/Lavrisikolåneordningen

125,0

100,0

-20,0

5631

85/86

AS Vinmonopolet

70,9

41,2

-41,9

5652

85

Statskog SF

26,0

24,8

-4,8

5693

85

Folketrygdfondet

0,6

0,6

0,0

Sum utbytte

33 001,9

39 646,3

20,1

¹ Norsk Hydro ASA, Yara International ASA, Telenor ASA, Kongsberg Gruppen ASA, DNB ASA, Entra ASA, Statkraft SF, Argentum Fondsinvesteringer AS, Mesta AS, Nammo AS, Flytoget AS, Electronic Chart Centre AS, Ambita AS, Baneservice AS, Posten AS og Veterinærmedisinsk Oppdragssenter AS.

Kilde: Finansdepartementet

3.2.4 Tilbakebetalinger mv., utenom petroleumsvirksomheten (postene 90–99)

Postene 90–99 på statsbudsjettets inntektsside inneholder avdrag på lån fra staten, salg av statens aksjer og obligasjoner, samt opptak av lån. Postene beskriver endringer i sammensetningen av statens formue som fremkommer i statens kapitalregnskap.

Tilbakebetalinger mv., utenom petroleumsvirksomhet (postene 90–99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Statsbankene

82,8

92,2

11,4

Andre tilbakebetalinger

82,6

20,1

-75,7

Sum tilbakebetalinger, utenom petroleumsvirksomhet

165,3

112,3

-32,1

Kilde: Finansdepartementet

Tilbakebetalingene (utenom petroleumsvirksomhet) anslås til 112,3 mrd. kroner i 2019. Dette er en reduksjon på 53 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2018. Reduksjonen skyldes blant annet at det for 2018 er inntektsført 67,8 mrd. kroner i tilbakeføring av kapital fra fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging, mens det ikke budsjetteres med en slik tilbakeføring i 2019. Videre reduseres tilbakebetalinger under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse med 2,7 mrd. kroner. I motsatt retning trekker blant annet økte avdrag på utestående fordringer under Innovasjon Norge med 5,1 mrd. kroner og økte avdrag på utestående fordringer under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportkreditt Norge AS med 2,3 mrd. kroner. For 2019 er det også budsjettert med tilbakebetalinger på 8 mrd. kroner fra avdrag på egenbeholdning av statsobligasjoner. Siden det ikke er ble budsjettert med tilsvarende inntekter i Saldert budsjett 2018, bidrar dette til å øke de samlede tilbakebetalingene.

3.3 Gruppering av budsjettets utgifter

3.3.1 Driftsutgifter (postene 1–29)

Driftsutgifter budsjetteres over postene 1–29. Driftsutgiftene omfatter lønn til statsansatte og kjøp av varer og tjenester til statlige virksomheter, i tillegg til statens forretningsdrift. Det blir ikke bevilget driftsutgifter og driftsinntekter for statsaksjeselskap, statsforetak og statlige virksomheter som er omgjort til stiftelser, ettersom disse ikke er inkludert i statsbudsjettet. Det bevilges heller ikke driftsutgifter på postene 1–29 for statlige nettobudsjetterte virksomheter eller helseforetak. Samtidig er det enkelte utgifter som budsjetteres over postene 1–29 som har mer karakter av overføringer enn av drift. Dette gjelder blant annet pensjoner til statsansatte mv.

I forslaget til statsbudsjett for 2019 utgjør driftsutgiftene samlet sett 176,4 mrd. kroner. Tabell 3.9 gir en oversikt over de største utgiftsområdene. Tabellen viser at store etater som Arbeids- og velferdsetaten, Statens vegvesen og politi og påtalemyndighet, samt etatene i forsvarssektoren, står for de største driftsutgiftene.

Driftsutgifter (postene 1–29)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Forsvar

35,7

37,2

4,2

Politi og påtalemyndighet

19,2

20,1

4,3

Andre store direktorater mv.¹

17,3

17,6

2,2

Statens vegvesen

12,7

14,9

16,7

Arbeids- og velferdsetaten

11,6

11,7

1,4

Departementene og Statsministerens kontor

9,0

9,4

3,8

Skatte,- avgifts- og tolladministrasjon

8,1

8,4

3,0

Barnevernet

7,1

7,2

1,5

Kriminalomsorg

5,0

4,9

-2,5

Rettsvesen

2,9

3,0

2,9

Statens pensjonskasse

4,9

2,8

-43,8

Utlendingsdirektoratet

2,0

1,6

-23,4

Statens forretningsdrift

-0,5

-0,4

-20,9

Andre driftsutgifter

37,1

38,1

2,8

Sum driftsutgifter

172,3

176,4

2,4

¹ Inkluderer Utdanningsdirektoratet, DSB, DSS, Difi, Statens kartverk, Arbeidstilsynet, Helsedirektoratet, Folkehelseinstituttet, Brønnøysundregistrene, Havforskningsinstituttet, Mattilsynet, Jernbanedirektoratet, Kystverket, Miljødirektoratet, DFØ, SSB , Oljedirektoratet og NVE.

Kilde: Finansdepartementet

I regjeringens budsjettforslag utgjør forsvarssektorens driftsutgifter 21,1 pst. av de samlede driftsutgiftene. Med forslagene til økte driftsutgifter til politi og påtalemyndighet, vil disse stå for 11,4 pst. av de samlede driftsutgiftene. Driftsutgiftene til Statens vegvesen vil med regjeringens budsjettforslag utgjøre 8,4 pst. av de samlede driftsutgiftene.

Mesteparten av utgiftene under Statens pensjonskasse i tabellen er utgifter til pensjoner til statsansatte mv. som dekkes etter lov om Statens pensjonskasse. Det resterende omfatter blant annet arbeidsgiveravgift til folketrygden for arbeidsgiverdelen av pensjonsinnskuddet mv., samt erstatningsutbetalinger under forsikringsordningene og utgifter til særskilte pensjoner fra statskassen. Driftsresultatet til Statens pensjonskasse inngår i driftsresultatet til statens forretningsdrift i tabellen.

Driftsresultatet til statens forretningsdrift skal i henhold til bevilgningsreglementet føres opp i statsbudsjettets utgiftsdel. Denne bestemmelsen omfatter forvaltningsbedriftene under budsjettkapitlene 2445–2490. Driftsresultatet består av de ulike forvaltningsbedriftenes driftsinntekter fratrukket driftsutgifter, avskrivninger, renter og eventuelle avsetninger til reguleringsfond. Driftsresultatet føres på post 24. Brutto driftsinntekter i statens forretningsdrift tas inn i budsjettet på underpost som et negativt beløp, siden de føres på budsjettets utgiftsside. Et negativt tall for statens forretningsdrift i tabell 3.9 betyr dermed at det er et netto driftsoverskudd. Unntaket fra bruttoprinsippet gjelder bare driftsbudsjettet. For investeringsutgifter, tilskudd mv., følges bruttoprinsippet for føringer i statsbudsjettet også for forretningsdriften. Disse beløpene inngår i oversiktene over de ulike utgiftsartene nedenfor.

Selv om alle investeringer i forretningsdriften blir utgiftsført brutto, blir renter av statens kapital beregnet som om statens netto investeringsbidrag skulle være et lån fra statskassen, og det foretas avskrivninger på grunnlag av bokført kapital. Avskrivninger og renter blir ført som underposter på post 24, og det samlede avskrivnings- og rentebeløp for den samlede forretningsdriften tas til inntekt på statsbudsjettets inntektsside, jf. nærmere omtale av forretningsdriften i avsnitt 3.2.1.

3.3.2 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Utgiftene til investeringer budsjetteres på postene 30–49, og omfatter nybygg og anlegg, vedlikehold, ombygginger og utstyrsanskaffelser som er så betydelige at de har karakter av investering. Bevilgningene på postene 30–49 gir imidlertid ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet, ettersom blant annet investeringer i helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF finansieres med tilskudd over statsbudsjettet. Videre finansieres deler av veiutbyggingene med bompenger som ikke budsjetteres på statsbudsjettet.

Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

25,0

27,0

8,0

Forsvar

17,6

20,1

13,9

Statens vegvesen

15,1

13,8

-8,6

Statsbygg

4,3

4,4

3,3

Redningshelikoptertjenesten

2,5

3,1

23,1

Bygg utenfor husleieordningen

2,4

2,6

9,1

Andre investeringsbevilgninger

4,7

5,2

9,9

Sum investeringer

71,7

76,2

6,4

Kilde: Finansdepartementet

Størstedelen av statens investeringer foretas innenfor petroleumsvirksomheten, forsvarssektoren og samferdselssektoren. I tillegg utgjør de statlige byggebevilgningene en stor del av investeringene. Dersom investeringer innenfor petroleumsvirksomheten holdes utenom, økes utgiftene på postene 30–49 med til sammen 2,6 mrd. kroner, eller 5,5 pst., fra Saldert budsjett 2018 til budsjettforslaget for 2019.

3.3.3 Overføringer til andre (postene 50–89)

Overføringer til andre budsjetteres på postene 50–89 i statsbudsjettet. Bevilgninger i denne kategorien utgjør over ¾ av de totale bevilgningene på utgiftssiden. Overføringen til Statens pensjonsfond utland og overføringene under folketrygden utgjør hoveddelen av disse bevilgningene.

Overføringene deles inn i tre faste undergrupper:

Overføringer til andre statsregnskap: Postene 50–59

Overføringer til kommuneforvaltningen: Postene 60–69

Andre overføringer: Postene 70–89

Overføringer til andre (postene 50–89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Postene 50–59

Overføring til Statens pensjonsfond utland

183,0

285,8

56,1

Øvrige overføringer til andre statsregnskap (nettobudsjetterte virksomheter, fond mv.)

60,3

63,2

4,9

Sum overføringer til andre statsregnskap

243,3

349,1

43,5

Postene 60–69

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

164,7

171,6

4,2

Øvrige overføringer til kommuneforvaltningen

71,1

70,7

-0,6

Sum overføringer til kommuneforvaltningen

235,8

242,3

2,7

Postene 70–89

Folketrygden

470,3

477,8

1,6

Øvrige overføringer

317,7

341,1

7,4

Sum andre overføringer

788,0

818,9

3,9

Sum overføringer til andre (postene 50–89)

1 267,1

1 410,3

11,3

Kilde: Finansdepartementet

Den største bevilgningen på 50-postene er overføringen fra statsbudsjettet til Statens pensjonsfond utland. Denne overføringen tilsvarer statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Postene 50–59 brukes også til overføringer til statlige institusjoner hvor drifts- og investeringsutgifter gis som en netto bevilgning. Slike institusjoner er underlagt departemental instruksjonsmyndighet og defineres ikke som selvstendige rettssubjekter. Blant annet er Norges forskningsråd, universitetene og de statlige høgskolene nettobudsjetterte virksomheter. Det vises til vedlegg 4 for nærmere oversikt over den samlede aktiviteten i disse virksomhetene og spesifikasjon av kontantbeholdningen i virksomhetene.

Overføringer til statlige fond eller avsetningskonti i Norges Bank budsjetteres også på overføringspostene til andre statsregnskap (postene 50–59). Når Stortinget har vedtatt en bevilgning, overfører det aktuelle departement midlene til fondet, og utbetaling fra fondene skjer dels i budsjettåret og dels i påfølgende år.

Postene 60–69 omfatter overføring til kommunenes og fylkeskommunenes forvaltningsbudsjetter. Overføringer til kommunesektoren gis dels som rammetilskudd over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett og dels som øremerkede tilskudd som bevilges over flere departementers budsjetter. Kommunesektoren har i tillegg inntekter fra blant annet skatter og gebyrer.

Utgiftspostene 70–89 omfatter overføringer til private, for eksempel husholdninger, organisasjoner, private bedrifter mv. I budsjettforslaget for 2019 er nær 60 pst. av bevilgningene på disse postene utgifter under folketrygden. Postene omfatter også overføringer til statlige foretak som er organisert som selvstendige rettssubjekter. Dette gjelder blant annet tilskudd til de regionale helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF. Øvrige overføringer til private inkluderer et bredt spekter av ordninger som er forskjellige med hensyn til målgrupper, formål og bevilgningsstørrelse. Eksempler på slike overføringer er barnetrygd, kontantstøtte, AFP-tilskudd, tilskudd til internasjonale organisasjoner, bistandsmidler og renter på innenlandsk statsgjeld.

3.3.4 Utlån, statsgjeld mv., utenom petroleumsvirksomhet (postene 90–99)

Postene 90–99 på statsbudsjettets utgiftsside inneholder bevilgninger som endrer sammensetningen av statens formue i kapitalregnskapet. De største postene i 2018 gjelder utlån mv. til statsbankene og avdrag på statsgjeld. Lån mv. til statsbankene i tabell 3.12 omfatter utlån gjennom Husbanken og Statens lånekasse for utdanning, samt lån til Innovasjon Norge og SIVA. Utlån under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportkreditt Norge AS, er også medregnet her.

Utlån, statsgjeld mv., utenom petroleumsvirksomhet (postene 90–99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Lån mv. til statsbankene

97,9

104,8

7,1

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

3,4

5,9

73,5

Avdrag innenlandsk statsgjeld

0,0

76,5

-

Andre lånetransaksjoner

1,6

2,2

37,2

Sum utlån, statsgjeld mv., utenom petroleumsvirksomhet

102,9

189,5

84,1

Kilde: Finansdepartementet

Samlet øker utgiftene på postene 90–99 (utenom petroleumsvirksomhet) med 86,6 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2018. Dette skyldes hovedsakelig at det for 2019 budsjetteres med avdrag på statsgjeld, mens det ikke ble budsjettert med slike avdrag i Saldert budsjett 2018. Når avdrag på statsgjeld holdes utenom, øker samlede utlån mv. med 10,1 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2018.

3.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter, utenom lånetransaksjoner

3.4.1 Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Inntektene fra petroleumsvirksomheten omfatter skatt og avgift på utvinning, aksjeutbytte fra Equinor ASA og inntekter fra SDØE. Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter.

Inntekter fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

SDØE – driftsresultat

76,9

107,9

40,3

SDØE – avskrivninger og renter

25,5

25,0

-2,0

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

91,1

163,3

79,2

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

14,5

16,6

14,3

Sum inntekter fra petroleumsvirksomheten

208,0

312,8

50,4

Kilde: Finansdepartementet

Driftsresultat fra SDØE er anslått til 107,9 mrd. kroner for 2019. Det er en økning på 31 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2018. Mens det i Nasjonalbudsjettet 2018 var lagt til grunn en gjennomsnittlig oljepris på 438 kroner per fat i 2018, legges det nå til grunn en forventet pris på 578 kroner per fat i 2018 og 583 kroner i 2019 målt i løpende priser.

De kalkulatoriske størrelsene avskrivninger og renter inngår som utgifter ved beregningen av SDØEs driftsresultat, samtidig som de føres som inntekter på egne poster. På denne måten skiller man ut den delen av driftsinntektene som dekker avskrivning av investeringer og finansieringskostnadene ved investeringene.

Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 163,3 mrd. kroner i 2019. Dette er 72,2 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2018 og 39,7 mrd. kroner høyere enn i anslag på regnskap for 2018. Påløpte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 154,5 mrd. kroner i 2018 og 172,0 mrd. kroner i 2019. Forskjellen mellom betalte skatter og påløpte skatter har blant annet sammenheng med reglene om innbetaling av terminskatt. Disse gjør at det er et etterslep i betalte skatter i forhold til påløpte skatter.

Det budsjetterte utbyttet som utbetales i 2019 fra Equinor ASA på 16,6 mrd. kroner er en teknisk fremskriving av siste utbytteutbetaling fra selskapet (utbyttet for fjerde kvartal 2017). Equinor utbetaler utbytte fire ganger i året. I løpet av et kalenderår utbetales utbyttet for tredje og fjerde kvartal fra året før, samt første og andre kvartal i inneværende år. Equinors utbytteaksjeprogram ble avsluttet etter tredje kvartal 2017. I 2019 budsjetteres det dermed kun med kontantutbytte.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten i 2018 og 2019 består av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomhetens (SDØEs) andel av investeringene på norsk kontinentalsokkel, jf. tabell 3.14.

Utgifter til petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

SDØE – investeringer

25,0

27,0

8,0

Øvrige utgifter

0,0

0,0

-

Sum utgifter til petroleumsvirksomheten

25,0

27,0

8,0

Kilde: Finansdepartementet

SDØEs andel av investeringene på sokkelen i 2018 forventes å bli 27,0 mrd. kroner. Dette er en økning på 2 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2018.

Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er summen av inntekter fra petroleumsvirksomheten fratrukket utgiftene. Tabell 3.15 viser hvordan netto kontantstrøm fremkommer. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er anslått til 285,8 mrd. kroner i 2019. Dette er 102,8 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2018.

Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Inntekter SDØE

102,4

132,9

29,8

-

Utgifter SDØE

25,0

27,0

8,0

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

91,1

163,3

79,2

+

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

14,5

16,6

14,3

=

Netto kontantstrøm

183,0

285,8

56,1

Kilde: Finansdepartementet

3.4.2 Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet fra statsbudsjettets utgiftsside på kap. 2800 til Statens pensjonsfond utland. Sammen med avkastningen på Statens pensjonsfonds kapital utgjør denne overføringen fondets samlede inntekter.

Deler av fondets inntekter brukes til å dekke det oljekorrigerte underskuddet, og overføres fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettets inntektsside. Det blir dermed avsatt midler i utenlandsdelen av Statens pensjonsfond dersom overføringen fra fondet til statsbudsjettet er lavere enn netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Grunnkapitalen i Statens pensjonsfond Norge stammer i hovedsak fra overskudd på trygderegnskapene etter innføringen av folketrygden i 1967 og frem til slutten av 1970-tallet. Avkastningen av midlene i Statens pensjonsfond Norge overføres ikke til statskassen, men legges løpende til denne delen av fondet.

Anslagene på overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland vil bli endret i løpet av budsjettåret, basert på oppdaterte anslag på kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten og statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd. Tilbakeføringen fra fondet for 2019 vil bli endelig fastsatt ut fra anslag på statsregnskapet i forbindelse med nysalderingen av budsjettet i desember 2019. Det følger av lov om Statens pensjonsfond at statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i sin helhet skal overføres til fondet. Denne overføringen fastlegges dermed endelig ut fra regnskapsførte netto petroleumsinntekter som fremkommer først etter terminavslutning. Det innebærer at det vil kunne være avvik mellom den budsjetterte overføringen i nysalderingen og regnskapet.

Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2018–2019

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

183,0

285,8

56,1

-

Overført til statskassen

255,4

232,5

-9,0

+

Rente- og utbytteinntekter mv.

213,6

225,7

5,7

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

141,3

279,0

97,5

Memo:

Anslått kapital i Statens pensjonsfond per 31.12.2018 (målt til markedsverdi)

8 953 mrd. kroner

Hvorav utlandsdelen utgjør

8 700 mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Verdien i Statens pensjonsfond anslås til 8 953 mrd. kroner ved utgangen av 2018, mens anslaget for verdien ved utgangen av 2019 er på 9 462 mrd. kroner. Utlandsdelen av Statens pensjonsfond anslås til 8 700 mrd. kroner ved utgangen av 2018 og 9 195 mrd. kroner ved utgangen av 2019.

3.5 Oppsummering. Saldering av statsbudsjettet og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes derfor av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger og bevilges over kap. 5999 Statslånemidler, post 90. Brutto finansieringsbehov anslås til 77,1 mrd. kroner i 2019. Bevilgningen til statslånemidler er en saldering av statsbudsjettets inntekter og utgifter medregnet lånetransaksjoner. Ved nysalderingen om høsten gjøres det et endelig vedtak om statslånemidler. Ved årsavslutningen blir statsregnskapet gjort opp, og det blir foretatt en endelig årsavslutningsrapportering slik at kap. 5999 viser bruttofinansieringsbehovet slik det fremkommer i regnskapet. Brutto finansieringsbehov vil kunne avvike fra budsjettvedtaket i forbindelse med nysalderingen om høsten som følge av at det endelige regnskapet på de enkelte budsjettpostene vil kunne avvike noe fra de vedtatte bevilgningene.

Tabell 3.1 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

Endring i pst.

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 255,7

1 430,4

13,9

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 511,0

1 662,9

10,1

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-255,4

-232,5

-9,0

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

255,4

232,5

-9,0

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

-

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv., medregnet petroleum¹

104,8

189,5

80,8

7.

Tilbakebetalinger mv., medregnet petroleum¹

167,2

112,3

-32,8

8.

Utlån mv., netto (6-7)

-62,5

77,1

-223,5

9.

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

-62,5

77,1

-223,5

¹ Innenfor petroleumsvirksomheten ble det for 2018 budsjettert med både utgifts- og inntektsbevilgninger knyttet til verdien av aksjer som staten mottar gjennom Statoils/Equinors utbytteaksjeprogram. Gjennom utbytteaksjeprogrammet ble det lagt opp til at staten skulle avstå fra 1,9 mrd. kroner i kontantutbytte. Utbytteaksjene staten skulle motta i stedet for kontanter ble budsjettert på en inntektspost og motsvart av en utgiftsbevilgning til å tegne nyutstedte aksjer i Statoil/Equinor. Det er ikke budsjettert med slike utgifts- og inntektsbevilgninger for 2019.

Kilde: Finansdepartementet

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 3.17. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for fremtidige tilskudd. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når det korrigeres for disse størrelsene, anslås statens likviditetsjusterte finansieringsbehov i 2019 til om lag 91 mrd. kroner.

Det vises til nærmere omtale av statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter i kapittel 7.

4 Utviklingstrekk på utvalgte områder i perioden 2009–2019

4.1 Innledning

I dette kapitlet presenteres realvekst for utvalgte politikkområder i perioden 2009–2019. Beregningene av realvekst gir uttrykk for ressursbruken på utgiftssiden i budsjettet, og viser utviklingen i bevilgningene til politikkområder over tid, korrigert for prisstigning og endret oppgavefordeling. Det gis en oversikt over realveksten i bevilgningene til helse, samferdsel, forsvar, folketrygden og forskning i perioden.

Endringer i utgiftene følger både av nye prioriteringer og tidligere vedtak. Utgiftsveksten kan følge av demografiske endringer og lovfestede forpliktelser. Eksempler på dette er utgifter til pensjons- og trygdeutbetalinger.

På noen områder kan det over tid være store forbedringer i tjenesteproduksjonen uten økt ressursbruk. Økt produktivitet kan både bidra til at flere tjenester blir produsert og til økt kvalitet. Slike forbedringer er imidlertid vanskelige å måle i forvaltningen. Beregningene av realvekst gir dermed ikke et fullstendig bilde av resultatet av politikken på områdene.

Beregningene tar utgangspunkt i historiske regnskapstall, anslag på regnskap for 2018 og forslag til budsjett for 2019. Det er i hovedsak korrigert for endringer i statsbudsjettets inndeling og oppgaveoverføringer.

4.2 Samlet utgiftsvekst

Figur 4.1 viser den samlede realveksten i statsbudsjettets utgifter (medregnet folketrygden) siste ti år. Tabell 4.1 viser årlig gjennomsnittlig realvekst for periodene 2009–2013 og 2013–2018.

Den forholdsvis lave utgiftsveksten i 2010 må ses i sammenheng med de finanspolitiske tiltakene i 2009 for å motvirke finanskrisen og det markerte tilbakeslaget i internasjonal økonomi. Dette ga et ekstraordinært høyt utgiftsnivå i 2009.

Etter en periode med relativt høy utgiftsvekst for noen år tilbake, er nå den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2018 til 2019 nede i 1,3 pst., som er på nivå med veksten fra 2017 til 2018.

Figur 4.1 Reell, underliggende utgiftsvekst på statsbudsjettet, prosentvis vekst.

Kilde: Finansdepartementet, Statistisk sentralbyrå

4.3 Realvekst i utgiftene på utvalgte politikkområder

Tabell 4.1 viser årlig realvekst i prosent innenfor noen utvalgte politikkområder, samt den underliggende utgiftsveksten i statsbudsjettet. Figur 4.2 viser utgiftenes størrelse i 2019. Folketrygden omtales i avsnitt 4.4.

Tabell 4.1 Utviklingen på utvalgte politikkområder 2009–2019.¹ Nominelle tall i mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst

Nominell verdi

Gjennomsnittlig årlig realvekst

Politikkområde

2009

2013

2018

2019

2009–2013

2013–2018

2018–2019

Helse

- Spesialisthelsetjenesten

95,8

117,1

149,7

160,1

1,5 %

2,2 %

4,0 %

- Andre helseformål

8,9

10,4

18,4

19,3

1,1 %

8,9 %

2,4 %

Samferdselsformål

- Vei- og jernbaneformål

24,0

36,3

57,5

63,6

7,7 %

7,2 %

4,4 %

- Andre samferdselsformål

4,6

5,9

8,9

9,3

3,3 %

5,1 %

1,6 %

Forsvarsformål

32,3

36,3

49,7

52,9

-0,7 %

3,7 %

3,9 %

Underliggende utgiftsvekst i statsbudsjettet, samlet

1,7 %

2,3 %

1,3 %

¹ Tallene fra 2009 til 2017 er fra statsregnskapet, anslag på regnskap for 2018 ved fremleggelsen av statsbudsjettet 2019 og forslag til budsjett for 2019.

Kilde: Finansdepartementet

Boks 4.1 Datagrunnlaget for beregningene

Det er foretatt flere korreksjoner for at dataene skal bli sammenlignbare mellom år. Det gjelder f.eks. overgang til bruttobudsjettering og omdanning av statlige virksomheter. Merverdiavgiftsreformen i 2015 innebærer at statlig betaling av merverdiavgift utgiftsføres på et sentralt samlekapittel, i stedet for under den enkelte utgiftsposten. Fra og med 2017 har de fleste statlige virksomheter som ikke tidligere betalte pensjonspremie, betalt en sjablongmessig beregnet pensjonspremie til Statens pensjonskasse. Bevilgningene i tidligere år er korrigert for omleggingen slik at realveksten mellom år ikke skal påvirkes av reformen. Korreksjonene medfører at det for politikkområdene ikke er samsvar mellom de tallene som er brukt her, og de som finnes i andre publikasjoner.

Alle beløp er oppgitt i nominelle priser. For årene 2009–2017 er det tatt utgangspunkt i regnskapstall, mens 2018-tallene er budsjettets stilling inkludert tilleggsbevilgninger hittil i år samt forventede tilleggsbevilgninger i høst. For 2018 er virkningen av lønnsoppgjøret for staten våren 2018 fordelt. Lånetransaksjoner er i sin helhet holdt utenfor beregningene.

Realveksten er beregnet ved hjelp av prisindekser fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene og Statistisk sentralbyrå, blant annet fra nasjonalregnskapet. Disse prisindeksene er valgt for å gi et best mulig uttrykk for utgiftsveksten på politikkområdene. Prisindeksene som er benyttet i beregningene gjelder for relativt brede grupper som statlig lønn, andre driftsutgifter, investeringer og overføring til kommuneforvaltningen og private, og vil således ikke være presise for enkeltområder der lønns- og prisveksten avviker fra andre områder i staten. Tallene for realvekst vil i disse tilfellene ikke gi et fullt ut dekkende uttrykk for ressursinnsatsen de enkelte år målt i faste priser.

Realveksten er beregnet basert på bruken av innsatsfaktorer i de enkelte statlige virksomheter. Den årlige veksten i statlige virksomheters produktivitet vil dermed ikke være reflektert i realveksten presentert i dette kapitlet.

Figur 4.2 Utgifter til helse, samferdselsformål og forsvarsmål i 2019, mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Helse

Bevilgningene til spesialisthelsetjenesten anslås å øke med 4,0 pst. fra 2018 til 2019, når en korrigerer for overføring av finansieringsansvaret for utvalgte legemidler fra folketrygden i 2019. Det er særlig økte investeringer som bidrar til å øke veksten. Tallene omfatter bevilgninger til investeringslån, som helseforetakene tilbakebetaler over tid. Disse bevilgningene varierer mye fra år til år, blant annet avhengig av fremdriften i tidligere igangsatte prosjekter. Betaling av avdrag på investeringslån er trukket fra de samlede utgiftene i tabell 4.1. Holdes investeringslån utenfor, er veksten på området 2,3 pst.

Veksten i bevilgninger til spesialisthelsetjenesten er korrigert for endret ansvarsfordeling mellom sykehusene og kommuneforvaltningen i forbindelse med Samhandlingsreformen i 2012, og avviklingen av ordningen med kommunal medfinansiering i 2015. Samtidig er bevilgningen i 2009 på 7,3 mrd. kroner for å dekke opparbeidede driftskreditter i perioden 2002 til 2008 holdt utenfor beregningene. I perioden fra 2009 har helseforetakene overtatt ansvar for finansieringen av enkelte legemidler fra folketrygden, og regjeringen foreslår å overføre ytterligere legemidler i 2019. Det er korrigert for dette i realvekstberegningene.

Området Andre helseformål består av tiltak for folkehelsen, helseforvaltning, støtte til helse- og omsorgstjenester i kommunene, tannhelse og oppbygging av kunnskap og kompetanse. Fra 2018 til 2019 kan veksten på 2,4 pst. i stor grad tilskrives økt aktivitet innen e-helse, samt en vekst i øremerkede kommunale tilskudd. For perioden 2013 til 2018 forventes en gjennomsnittlig årlig realvekst på 8,9 pst. En av årsakene til den sterke veksten i denne perioden er utbetaling av investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser i kommunene.

Samferdsel

Utgiftene til vei- og jernbaneformål har hatt en gjennomsnittlig realvekst per år på 7,5 pst. fra 2009 til 2018. Fra 2018 til 2019 anslås det en realvekst på 4,4 pst., hovedsakelig som følge av økte utgifter til vedlikehold og investering i jernbane og engangsutgifter knyttet til pensjon. Den årlige gjennomsnittlige realveksten i vei- og jernbaneformål på 7,2 pst. fra 2013 til 2018 skyldes økte bevilgninger til drift, vedlikehold og utbygging, herunder etablering av Nye Veier AS, som var operativt fra 2016. Bevilgningsøkningen til veiformål i 2013 som gjelder kompensasjon for opphevelsen av veifritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013, er korrigert for i beregningene. Det er også korrigert for oppgaveendringer i forbindelse med forvaltningsreformen, der fylkeskommunene fra og med 2010 overtok ansvaret for en del av det statlige veinettet.

Den gjennomsnittlige årlige realveksten til andre samferdselsformål enn vei- og jernbaneformål har vært på 4,3 pst. fra 2009 til 2018, mens økningen fra 2018 til 2019 er på 1,6 pst.

Forsvar

Utgiftene til forsvarsformål anslås å øke reelt med 3,9 pst. fra 2018 til 2019. Veksten skyldes økte bevilgninger til investeringer i nye ubåter, maritime patruljefly og informasjonsinfrastruktur. I tillegg kommer økte bevilgninger til øving, trening, vedlikehold og anskaffelse av reservedeler i forsvarsgrenene, økt bevilgning til objektsikring og anskaffelse av nye kystvaktfartøy. Samtidig videreføres de høye bevilgningene til kampflyanskaffelsen fra 2018 til 2019. Utgiftene til forsvarsformål anslås å øke med 3,7 pst. gjennomsnittlig per år fra 2013 til 2018. Økningen skyldes i hovedsak økte bevilgninger til kampflyanskaffelsen med baseløsning. I tabell 4.1 er det korrigert for store engangsutgifter i 2018 som følge av at Norge er vertsnasjon for NATO-øvelsen Trident Juncture. Slike utgifter til vertslandsstøtte refunderes av de andre deltakernasjonene. Det er også korrigert for innføring av bruttobudsjettering av Forsvarsbygg fra 2011. Utgifter til redningshelikoptre bevilges delvis over Forsvarsdepartementets budsjett, men er holdt utenfor forsvarsformål slik det er angitt i tabellen.

4.4 Realvekst i folketrygdens utgifter

Utviklingen i folketrygdens utgifter vises i tabell 4.2, delt inn etter stønadstype. Dagpenger mv. er ikke inkludert i tabellen.

For sykepenger og foreldrepenger fremkommer realveksten ved at utgiftene justeres for lønnsutviklingen. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uføretrygd, enslige forsørgere og etterlatte justeres for utviklingen i folketrygdens grunnbeløp (G), mens utgiftene til alderspensjon etter 2011 justeres med en lavere sats[1] som følge av at de fleste pensjoner under utbetaling reguleres med G fratrukket 0,75 pst. Lavere regulering av alderspensjoner gjør at veksten i de nominelle utgiftene er lavere enn den ellers ville vært. Realveksten viser imidlertid ikke effekten av at alderspensjon reguleres med en lavere sats enn f.eks. arbeidsavklaringspenger og uføretrygd. Andre helseformål er justert med dels konsumprisindeksen og dels lønnsvekst. For legemidler[2] er det i utgangspunktet lagt til grunn at den observerte prisstigningen gjenspeiler en kvalitetsforbedring, slik at de nominelle tallene gir et dekkende uttrykk for realveksten. Øvrige stønader er justert med konsumprisindeksen.

Realveksten viser endringer i utgiftene som ikke skyldes generell prisvekst og annen regulering av folketrygdens ytelser. Endringer i sykepengeutgiftene skyldes blant annet endringer i det trygdefinansierte sykefraværet og antall sysselsatte. Realveksten i utgifter til alderspensjon skyldes en økning i antall pensjonister og at nye pensjonister i gjennomsnitt kan ha høyere pensjon enn de som faller fra. For uføretrygd og andre stønader illustrerer realveksten hovedsakelig endringer i antall mottakere. Realveksten i legemidler skyldes økt volum, kvalitetsforbedringer og den internasjonale markedsutviklingen.

Samlet sett har det vært en realvekst i folketrygdens utgifter hvert år siden 2009. Utgiftsveksten i disse rettighetsbaserte ordningene har begrenset handlingsrommet i budsjettpolitikken i betydelig grad, og dette forventes å gjelde også i de kommende årene ved en videreføring av dagens regelverk.

Sykepenger

Etter en betydelig økning i det trygdefinansierte sykefraværet i 2009 og foregående år, ble fraværet lavere i perioden 2010 til 2012. Fra 2013 og frem til 2015 var det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt relativt stabilt, for så å bli redusert med 3,4 pst. fra 2015 til 2016 og 1,7 pst. fra 2016 til 2017. Utviklingen så langt i år viser en nedgang i det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt i forhold til 2017, og det legges derfor til grunn en reduksjon i det trygdefinansierte sykefraværet fra 2017 til 2018 på 4 pst. For 2019 legges det til grunn nullvekst. Veksten i sykepengeutgiftene påvirkes også av endringer i sysselsettingen. Det har vært sysselsettingsvekst i alle årene, med unntak av en svak nedgang i 2009–2010. Realveksten i folketrygdens sykepengeutgifter anslås til 1,4 pst. fra 2018 til 2019.

Arbeidsavklaringspenger

Fra og med 1. mars 2010 ble rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad erstattet av den nye ytelsen arbeidsavklaringspenger. I 2010 var realveksten 7,0 pst. Veksten antas å være knyttet til overgangen til nytt regelverk. I 2011 flatet veksten noe ut, og fra 2012 har det vært en årlig nedgang i utgiftene som følge av færre mottakere av arbeidsavklaringspenger. For 2018 ventes en fortsatt nedgang i antall mottakere av arbeidsavklaringspenger. Dette skyldes i hovedsak økt overgang til uføretrygd, men også økt overgang til annet enn uføretrygd og redusert tilgang til arbeidsavklaringspenger. Realveksten i folketrygdens utgifter til arbeidsavklaringspenger anslås til -6,7 pst. fra 2018 til 2019.

Tabell 4.2 Utviklingen i folketrygdens utgifter etter stønadstype¹ 2009–2019. I nominelle mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst.²

Nominell verdi

Gjennomsnittlig årligrealvekst

Stønadsutgifter

2009

2013

2018

2019

2009–2013

2013–2018

2018–2019

Sykepenger

36,3

36,6

40,2

42,0

-3,6 %

-0,7 %

1,4 %

Arbeidsavklaringspenger

30,5

36,5

33,6

32,3

0,5 %

-4,2 %

-6,7 %

Uføretrygd

59,5

71,6

87,8

93,1

0,7 %

1,5 %

2,7 %

Alderspensjon

112,8

164,6

221,0

232,1

6,2 %

4,1 %

2,4 %

Enslige forsørgere

3,6

3,7

2,6

2,7

-3,5 %

-8,7 %

-2,1 %

Foreldrepenger

13,9

17,1

19,8

20,4

1,4 %

0,3 %

-0,2 %

Legemidler mv.

8,8

9,2

12,4

13,0

0,9 %

5,7 %

5,1 %

Andre helseformål

11,4

14,3

17,9

18,7

2,5 %

2,1 %

1,6 %

Annet³

11,2

11,2

12,4

12,3

-2,0 %

-0,5 %

-2,1 %

Sum

287,9

364,7

447,6

466,6

2,4 %

1,9 %

1,5 %

¹ Det er korrigert for større tekniske endringer i perioden. F.eks. er utgiftene til uførepensjon i 2014 og tidligere år justert slik at de er sammenlignbare med bruttoutgiftene til ny uføretrygd fra 2015. Utgiftene til legemidler mv. er korrigert for overføring av legemidler til helseforetakene.

² Stønadsutgiftene følger hovedsakelig kapittelstrukturen i statsbudsjettet, med følgende unntak: Enslige forsørgere omfatter kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far, men bidragsforskott er korrigert for inntekter fra bidragspliktige. Legemidler mv. omfatter i tillegg til kap. 2751, deler av kap. 2752 (refusjon egenbetaling blåreseptmedisiner). Andre helseformål omfatter programområde 30 Stønad ved helsetjenester, unntatt ovennevnte utgifter under kap. 2751 og kap. 2752.

³ Annet består av kap. 2661 Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv., kap. 2680 Etterlatte og kap. 2686 Stønad ved gravferd.

Kilde: Finansdepartementet

Uføretrygd

Utgiftene til uføretrygd[3] følger i stor grad utviklingen i antall mottakere. De første årene etter 2009 var utviklingen i antall uføre om lag i tråd med den demografiske utviklingen. I 2013 falt antall mottakere av uføretrygd noe da mange uføre nådde pensjonsalder. Siden 2014 har det vært en økning i antall mottakere. Dette har særlig sammenheng med høy tilgang til uføretrygd fra arbeidsavklaringspenger, og at noen færre uføre har nådd pensjonsalder enn i tidligere år. I 2019 forventes fortsatt vekst i antall mottakere. Økningen skyldes blant annet at overgangen fra arbeidsavklaringspenger til uføretrygd også i 2019 antas å bli relativt høy. Realveksten i folketrygdens utgifter til uføretrygd anslås til 2,7 pst. fra 2018 til 2019.

Alderspensjon

Fra 2011 ble det mulig å ta ut alderspensjon fra 62 år, mot 67 år tidligere. Mange valgte å ta ut alderspensjon før 67 år, og dette bidro til at utgiftene til alderspensjon økte sterkt fra 2011 og de påfølgende årene. Den årlige veksten i antall alderspensjonister under 67 år har vært avtakende og ventes å flate ut fra 2017. Utgiftene til alderspensjon vil likevel øke betydelig også i årene som kommer, hovedsakelig som følge av at det blir flere alderspensjonister over 67 år. I 2019 anslås realveksten i folketrygdens utgifter til alderspensjon til 2,4 pst.

Enslige forsørgere

Utgiftene til enslige forsørgere og etterlatte har vært reelt avtakende i hele perioden. Nedgangen kan ha sammenheng med økt barnehagedekning, at flere har delt omsorg og at regelverket for å motta overgangsstønad har blitt strammet inn (etter 2011) og gjort mer arbeidsrettet. Realveksten i folketrygdens utgifter til enslige forsørgere anslås til -2,1 pst. fra 2018 til 2019.

Foreldrepenger

Det var realvekst i utgiftene til foreldrepenger i perioden 2010–2015. Dette skyldtes blant annet flere utvidelser av foreldrepengeordningen og økt yrkesdeltakelse blant mødre. Opptjeningsgrunnlaget for foreldre, og dermed også utbetalingene per familie, har også økt mer enn den generelle lønnsveksten. Fra 2016 har det vært en realnedgang i utgiftene til foreldrepenger, hovedsakelig på grunn av lave fødselstall. Realveksten i folketrygdens utgifter til foreldrepenger anslås til -0,2 pst. fra 2018 til 2019.

Legemidler mv.

Det har vært en gjennomgående høy underliggende volumvekst de siste årene. Ulike prisregulerende tiltak har bidratt til å dempe veksten i utgiftene til legemidler. Blant annet har årlig maksimalprisregulering av reseptpliktige legemidler og trinnprismodellen for generiske legemidler gitt innsparinger. Fra 2014 har derimot en svekket norsk krone gitt noe merutgifter ved maksimalprisreguleringen. Realveksten er korrigert for at finansieringsansvaret for enkelte legemidler som forskrives av spesialisthelsetjenesten er overført til de regionale helseforetakene de senere årene. Det anslås en realvekst på 5,1 pst. i folketrygdens utgifter til legemidler mv. fra 2018 til 2019.

Andre helseformål

Utgiftene til andre helseformål har økt gjennom perioden, men vekstraten har variert. Veksten er særlig knyttet til refusjon for legetjenester og refusjon av egenandeler ut over tak 1. Det anslås en realvekst på 1,6 pst. i utgiftene til andre helseformål fra 2018 til 2019.

Figur 4.3 Realvekst i utgiftene til utvalgte formål 2009–2019. Indeksert slik at 2009=100.

Kilde: Finansdepartementet

Figur 4.4 Andel av anslåtte utgifter til folketrygden i 2019

Kilde: Finansdepartementet

4.5 Bevilgninger til forskning over statsbudsjettet

Foreløpige anslag tilsier at den offentlige innsatsen i forskning og utvikling er på 41,6 mrd. kroner i 2019 når Skattefunn inkluderes. Dette utgjør 1,14 pst. av anslått BNP i 2019. De samlede bevilgningene til forskning og utvikling er anslått til 37,1 mrd. kroner ekskl. Skattefunn, tilsvarende 1,02 pst. av anslått BNP.

Utgiftene til forskning og utvikling er anslått å øke nominelt med 1,4 mrd. kroner fra 2018 til 2019. Økningen fordeler seg over flere departementers budsjetter. En stor del er over Kunnskapsdepartementets budsjett, og skal blant annet gå til muliggjørende- og industrielle teknologier. Over Nærings- og fiskeridepartementets budsjett øker bevilgningene som følge av blant annet økt basisbevilgning til teknisk-industrielle institutter, økt finansiering av forskningsbasert omstilling i bredden av næringslivet, og forskning på tilstanden i havet (havets helse). Under øvrige departementer øker bevilgningene til blant annet helseanalyseplattformen, forskning på miljøvennlige energiteknologier og forskning på marin plastforsøpling. Samtidig trekkes FoU-bevilgningene noe ned av blant annet en forsinkelse av nytt kystforskningsfartøy.

Tabell 4.3 Bevilgninger til FoU over statsbudsjettet. I nominelle mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst.

Nominell verdi

Gjennomsnittlig årlig realvekst

Stønadsutgifter ¹

2009

2013

2018

2019

2009–2013

2013–2018

2018–2019

Bevilgninger til FoUover statsbudsjettet

21,2

26,4

35,6

37,1

2,4 %

3,2 %

1,2 %

¹ Provenytap som følge av Skattefunnordningen er ikke inkludert i beregningene

Tabell 4.4 viser anslaget for bevilgningene til FoU over statsbudsjettet fordelt på departement. Tallene er usikre. Totalt budsjett er alle utgifter utenom overføringer til folketrygden, Statens pensjonsfond utland og brutto låne- og avdragstransaksjoner. NIFU legger frem endelige tall for FoU-bevilgningene i juni 2019. De foreløpige anslagene for 2019 tar utgangspunkt i FoU-andelene fra statsbudsjettanalysen for 2018.

Tabell 4.4 Bevilgninger til FoU over statsbudsjettet fordelt på departement. Mill. kroner.

Departement ¹

Saldert budsjett 2018

Forslag 2019

Endring 2018–2019

Reell endring 2017–2018

Prosentandel av totalt budsjett

Arbeids- og sosialdepartementet

320

328

8

-1

1,1

Barne- og likestillingsdepartementet

165

168

3

-1

0,6

Finansdepartementet

146

154

8

4

0,3

Forsvarsdepartementet

1 225

1 258

33

-

2,1

Helse- og omsorgsdepartementet

4 984

5 338

354

218

3,0

Justis- og beredskapsdepartementet

121

122

1

-2

0,3

Klima- og miljødepartementet

1 035

1 078

43

15

7,6

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

1 137

1 150

13

-18

0,6

Kulturdepartementet

210

223

13

7

1,5

Kunnskapsdepartementet

18 157

18 847

690

195

24,2

Landbruks- og matdepartementet

814

836

22

-

4,3

Nærings- og fiskeridepartementet

3 888

3 982

94

-12

33,3

Olje- og energidepartementet

925

963

38

13

3,1

Samferdselsdepartementet

372

385

13

3

0,5

Statsbankene

577

581

4

-12

3,5

Utenriksdepartementet

1 558

1 647

89

47

4,1

Totalt

35 634

37 060

1 426

456

4,1

¹ Provenytap som følge av Skattefunnordningen er ikke inkludert i beregningene.

5 Budsjettkonsekvenser 2020–2022

5.1 Bakgrunn

Fremskrivingene for perioden 2020–2022 skal gi et realistisk bilde av konsekvensene for kommende års budsjetter av regjeringens forslag til statsbudsjett for 2019.

Hensikten med fremskrivingene er å legge til rette for prioritering av utgifter og inntekter, i tråd med politiske mål og økonomiske utsikter. Sammen med forventet utvikling i skatte- og avgiftsinntektene og avkastningen fra Statens pensjonsfond utland, gir fremskrivingene et grunnlag for å vurdere handlingsrommet i budsjettpolitikken de nærmeste årene.

Eventuelle nye satsinger og videre opptrapping av eksisterende planer må innpasses innenfor handlingsrommet. Politiske ambisjoner om fremtidige satsinger, mål og varslede tiltak som ikke er en del av regjeringens budsjettforslag for 2019, omfattes ikke direkte av budsjettfremskrivingene. Dette omfatter blant annet oppfølging av Nasjonal transportplan, Langtidsplanen for forsvarssektoren og byggeprosjekter som er under planlegging. Denne type ambisjoner oppsummeres i avsnitt 5.5. Til sammen kan de legge betydelige bindinger på handlingsrommet i fremtidige budsjetter.

5.2 Beregning av flerårige budsjettkonsekvenser

Budsjettfremskrivingene skal være helhetlige. Større endringer i utgifter og inntekter i perioden 2020–2022 vurderes for alle poster i statsbudsjettet.

Det legges til grunn følgende prinsipper:

Utgifter til regelstyrte ordninger fremskrives i tråd med regelverket, inkludert forslag til regelverksendringer i dette budsjettet.

Utgifter til store, igangsatte investeringer fremskrives i takt med fremdriftsplanen.

På områder der enkeltinvesteringer inngår i en større investeringsramme, videreføres rammen uendret.

Det tas høyde for engangsutgifter og -inntekter i forslaget for neste år.

Tiltak som settes i gang i løpet av budsjettåret fremskrives med helårsvirkningen.

Øvrige utgifter og inntekter videreføres i hovedsak uendret.

Alle tall i tabellene nedenfor er endringer i 2020–2022 sammenlignet med regjeringens forslag til budsjett for 2019, målt i 2019-kroner.

Nedenfor gis det en nærmere omtale av elementene som inngår i fremskrivingene av flerårige budsjettkonsekvenser.

Regelstyrte ordninger

Utgifter til regelstyrte ordninger er definert ved at utgiftene følger av et regelverk og ikke en fastsatt budsjettramme. Bevilgningene har gjerne stikkordet «overslagsbevilgning». Utgifter under folketrygden utgjør en vesentlig del. Andre store ordninger hvor utbetalingene følger av regelverket, er barnetrygd, utdanningsstøtte gjennom Statens lånekasse for utdanning og pensjonsutbetalinger fra Statens pensjonskasse.

De regelstyrte utgiftene fremskrives på grunnlag av forventninger om utbetalingene forutsatt uendret regelverk og forventet demografisk utvikling. Konsekvenser av regelverksendringer som foreslås i budsjetteringsåret, innarbeides også.

Investeringer

Som investeringer regnes bevilgninger under postgruppen 30–49. De største er investeringer i riksveier, jernbane, forsvarsmateriell i Forsvaret og bygg i regi av Statsbygg. Investeringer i petroleumssektoren er holdt utenfor.

Mange investeringer går over flere år. Utgiftene kan variere betydelig. Ofte vil vedtak om å sette i gang et nytt byggeprosjekt bety et begrenset bevilgningsbehov det første året og vesentlig økte bevilgninger senere år.

Byggeprosjekter med en vedtatt kostnadsramme justeres som hovedregel etter forventet fremdrift i prosjektene. Dette gjelder også andre investeringsprosjekter som finansieres over statsbudsjettet, for eksempel IT-prosjekter. For investeringer i vei og jernbane som inngår i Nasjonal transportplan 2018–2029, og investeringer forsvarsmateriell, er det lagt til grunn at investeringsrammene videreføres uendret.

Investeringene på postene 30–49 gir ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet. Investeringer i helseforetakene, Nye Veier og Bane NOR finansieres for eksempel med tilskudd over statsbudsjettet, mens deler av veiutbyggingen finansieres med bompenger utenfor statsbudsjettet.

Engangseffekter og helårsvirkninger

Salg av eiendommer, innbetaling fra fond, auksjonering av konsesjoner og ekstraordinære utbyttebetalinger kan gi store inntekter som normalt ikke kan videreføres til senere år. Det er tatt hensyn til større engangseffekter i fremskrivingene.

Enkelte nye tiltak iverksettes i løpet av budsjettåret, slik at budsjetteffekten påfølgende år blir større. Et eksempel på dette kan være utdanningstiltak som skal følge skoleåret med oppstart i august, og som får helårsvirkning året etter. For andre ordninger kan innfasingen vare over flere år.

5.3 Budsjettkonsekvenser 2020–2022

Oppsummering

Tabellene 5.1 og 5.2 oppsummerer fremskrivingene av utgiftene. Tabellene viser konsekvensene for 2020, 2021 og 2022 av regjeringens forslag til budsjett for 2019.

Tabell 5.1 Flerårige budsjettkonsekvenser, endringer i forhold til Gul bok 2019, utgifter og inntekter¹

Mill. 2019-kroner

2020

2021

2022

Folketrygden

8 511

17 825

27 238

Økte utgifter utenom folketrygden

2 122

-4 652

-12 484

Lavere inntekter utenom skatter, avgifter mv.

5 639

5 639

5 639

Sum økte utgifter og reduserte inntekter

16 272

18 813

20 393

¹ Dagpenger, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Fremskrivingene viser at utgiftene øker kraftig og inntektene utenom skatter og avgifter reduseres betydelig de nærmeste årene. I 2020 svekker dette isolert sett budsjettbalansen med over 16 mrd. kroner sammenlignet med budsjettforslaget for 2019. Det er særlig økte utgifter under folketrygden og bortfall av engangsinntekter fra salg av klimakvoter i 2019 som forklarer budsjettsvekkelsen. Utenom folketrygden øker utgiftene til EØS-finansieringsordningene og investeringslån til helseforetakene mye, mens utgiftene til kampflyanskaffelsen samt til bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere går ned. Videre i perioden reduseres utgiftene utenom folketrygden i takt med at prosjekter og tiltak ferdigstilles.

Tabell 5.2 Flerårige budsjettkonsekvenser fordelt på drift, investeringer og overføringer 2020–2022.¹ Endringer i forhold til Gul bok 2019

Mill. 2019-kroner

2020

2021

2022

Driftsutgifter

1 245

972

670

Nybygg, anlegg

-3 144

-8 418

-9 235

Overføringer til andre mv.

12 532

20 619

23 319

Sum

10 633

13 173

14 754

¹ Dagpenger, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

I tabell 5.2 er fremskrivingene fordelt på drift, investeringer (nybygg, anlegg) og overføringer til andre. Driftsutgifter knyttet til midlertidige prosjekter fases ut, mens utgiftene til Statens pensjonskasse, politiet og kjøp av klimakvoter øker.

Som i tidligere år går investeringene betydelig ned gjennom perioden. Dette skyldes at mange vedtatte prosjekter er i ferd med å ferdigstilles. Dette gjelder igangsatte byggeprosjekter, redningshelikopteranskaffelsen, nye kampfly til Forsvaret og IKT-prosjekter. Normalt vil en imidlertid sette i gang nye investeringsprosjekter i årene fremover som trekker utgiftene opp igjen, jf. omtale i avsnitt 5.5. Utgiftsveksten under Overføringer til andre mv. skyldes i all hovedsak vekst i folketrygdens utgifter.

Flerårige budsjettkonsekvenser, utgifter 2020–2022.1 Endringer i forhold til Gul bok 2019

Mill. 2019-kroner

2020

2021

2022

Utenriksdepartementet

1 776

2 447

2 447

EØS-finansieringsordningene 2014–2021

954

1 319

1 319

Den norske finansieringsordningen 2014–2021

822

1 128

1 128

Kunnskapsdepartementet

-2 530

-5 037

-6 187

Tilskudd til bemanningsnorm i barnehage

-

-103

-103

EUs utdannings- og ungdomsprogram

69

-457

-656

Universiteter og høyskoler

149

238

265

Finansiering av femte året i lærerutdanning

-

113

224

Statens lånekasse for utdanning

184

319

713

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

-2 931

-5 147

-6 630

Justis- og beredskapsdepartementet

-170

-3 567

-3 760

Redningshelikoptre

-440

-2 962

-3 095

Politiets nasjonale beredskapssenter

-40

-785

-815

Politihelikoptre

-235

-235

-235

Nyutdannede fra Politihøgskolen

150

150

150

Nytt fengsel i Agder

390

334

334

Etablering av sikrede datasentre

6

-68

-100

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

16

-1 628

-749

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

-679

-575

-761

Brukerutstyrsprosjekter

220

-489

-523

Statsbygg, prosjektering

-190

-190

-190

Statsbygg, ordinære byggeprosjekter

-1 133

-1 996

-1 805

Statsbygg, brukerfinansierte byggeprosjekter

41

-213

-213

Kompensasjon bortfall eiendomsskatt

71

142

213

Kommunereform

840

-

-

Ressurskrevende tjenester

846

1 692

2 529

Arbeids- og sosialdepartementet

7 890

15 545

23 567

Avtalefestet pensjon (AFP)

210

430

630

Alderspensjon mv.

6 000

12 319

18 781

Uføretrygd

1 727

3 184

3 871

Sykepenger

560

900

1 160

Arbeidsavklaringspenger

-1 360

-1 875

-1 755

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

40

245

455

Tilskudd til Statens pensjonskasse

713

873

1 010

IKT-modernisering i Nav

-

-424

-424

Andre endringer

-

-108

-162

Helse- og omsorgsdepartementet

4 379

5 594

2 286

Folketrygdens helseutgifter

1 544

3 160

4 878

Tilskudd til protonsentre, Oslo og Bergen

216

216

-15

Investeringslån til helseforetakene

2 880

3 418

71

Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser

-261

-1 199

-2 648

Samferdselsdepartementet

-680

-1 094

-1 167

Engangsutbetaling for frekvenser i 2019

-150

-150

-150

Kjøp av persontransport med tog, redusert leie

-

-112

-113

NSB og Mantena, engangstilskudd ved utmelding av SPK

-704

-704

-704

Kystverket, tildekking av ubåten ved Fedje

275

-30

-30

Mantena, tilskudd til overgangsordning

-101

-99

-170

Klima- og miljødepartementet

932

1 567

-638

CO₂-kompensasjonsordningen for industrien

802

1 324

-538

Kjøp av klimakvoter

130

243

-100

Finansdepartementet

223

378

556

Skatteetaten, IKT-prosjekter

-183

-294

-359

Tolletaten, IKT-prosjekter

106

72

15

Merverdiavgiftskompensasjon til kommunene

300

600

900

Forsvarsdepartementet

-1 028

-856

-1 425

Nye kampfly

-1 028

-856

-1 425

Olje- og energidepartementet

-175

-175

-175

Fullskala CO₂-håndtering

-175

-175

-175

Totalsum, utgifter

10 633

13 173

14 754

¹ Dagpenger, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Nedenfor omtales nærmere de største og viktigste sakene som fremkommer i tabellen.

EØS-finansieringsordningene

Utbetalingene under EØS-finansieringsordningene øker betydelig frem mot 2021. Ordningene er fremdeles i en oppstartsperiode og forhandlingene med enkelte land er ennå ikke sluttførte.

Tilskudd til bemanningsnorm i barnehage

I forbindelse med forliket om revidert nasjonalbudsjett 2018 vedtok Stortinget å opprette et øremerket tilskudd for 2018 og de to kommende budsjettårene på 100 mill. kroner til bemanningsnormen i barnehagen. Tilskuddet avvikles i 2021.

EUs utdannings- og ungdomsprogram

Utgiftene til EUs utdannings- og ungdomsprogram øker i 2020 som følge av en planlagt årlig økning i kontingenten til Erasmus+ utover i programperioden (2014–2020). Programperioden avsluttes i 2020, men i 2021 er det anslått at det vil være noe etterbetaling av tilsagn fra siste del av perioden.

Finansiering av femte året i lærerutdanning

Studenter som ble tatt opp til de nye femårige grunnskolelærerutdanningene vil fullføre utdanningen i 2022. Behovet for midler til å finansiere det femte studieåret slår ut høsten 2021 for de studentene som hadde oppstart høsten 2017.

Statens lånekasse for utdanning

Utgiftene under Statens lånekasse for utdanning forventes å øke gjennom hele perioden. Dette skyldes økt renteanslag og opprettingen av nye studieplasser. Regjeringens forslag om at en andel av omgjøring fra lån til stipend skal knyttes til gradsavlegging trekker isolert sett utgiftene noe ned. Nye studieplasser øker også overføringene til universitets- og høyskolesektoren som følge av økt resultatbasert uttelling.

Integrering

Utgiftene på integreringsområdet forventes betydelig redusert i årene fremover fordi effekten av de økte asylankomstene høsten 2015 avtar. De fleste av asylsøkerne som kom i 2015 og som senere har fått innvilget opphold, er nå bosatt i en kommune. Mange vil også i løpet av perioden 2012–2022 ha vært bosatt tilstrekkelig lenge til at utgiftene til integreringstilskudd og tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap reduseres eller opphører. Til grunn for anslagene ligger en årlig ankomstprognose på henholdsvis 2 000 og 3 000 ordinære asylsøkere i 2018 og 2019. Til sammenligning kom det mer enn 31 000 asylsøkere til Norge i 2015, og om lag 3 500 i hhv. 2016 og 2017.

Redningshelikoptre

I løpet av 2018 er de seks første nye redningshelikoptrene mottatt, og det er betydelige engangsutgifter knyttet til dette. Utgiftene til anskaffelsen forventes å nå en topp i 2019, med levering av ytterligere seks helikoptre og betydelige utgifter til oppgradering av baser og landingsplasser ved sykehus. Utgiftene ventes å falle markert fra og med 2021.

Politiet

Utgiftene til etablering av politiets nasjonale beredskapssenter reduseres noe i 2020. Etter hvert som prosjektet ferdigstilles, reduseres investeringsutgiftene ytterligere. Anskaffelsen av tre nye politihelikoptre fullføres i 2019, og utgiftene til formålet reduseres derfor i 2020. Det legges til rette for ansettelse av nyutdannede fra Politihøgskolen i 2019. Helårsvirkning av ansettelsene øker utgiftene i 2020.

Nytt fengsel i Agder

Utgiftene under kriminalomsorgen reduseres i 2019 som følge av at avtalen med Nederland om leie av fengselsplasser ikke foreslås videreført. I påfølgende år vil utgiftene øke som følge av at nytt fengsel i Agder planlegges tatt i bruk medio 2020. Investeringskostnadene til bygging av fengselet ligger under Statsbygg.

Etablering av sikrede datasentre for justissektoren

Regjeringen foreslår å etablere to sikrede datasentre for justissektoren. Utgiftene til investeringer øker noe i 2020. Etter hvert som investeringene fullføres, reduseres utgiftene.

Byggeprosjekter

Det er satt i gang mange nye byggeprosjekter de siste årene, og det samlede bevilgningsnivået til byggeprosjekter er høyt. Innenfor Statsbyggs nåværende portefølje av byggeprosjekter reduseres utgiftene fra 2019 til 2020 og årene fremover ettersom flere bygg ferdigstilles, herunder NMBU Campus Ås og det nye Nasjonalmuseet. I beregningene er det ikke tatt høyde for at det pågår forprosjektering av flere nye store byggeprosjekter som kan gi betydelige utgifter fremover. Nytt regjeringskvartal, rehabilitering av Nationaltheatret, nytt universitetsmuseum i Tromsø og nytt klinikkbygg for Odontologisk fakultet ved Universitetet i Oslo er eksempler på prosjekter i forprosjektfasen.

Kompensasjon for bortfall av eiendomsskatt

Det foreslås å kompensere kommunene for bortfall av inntekter som følge av endringer i eiendomsskatten. Kompensasjon fases inn over sju år f.o.m. 2019 og øker med om lag 70 mill. kroner per år til et samlet beløp på 500 mill. kroner fra 2025.

Kommunereform

Staten utbetaler reformstøtte til kommuner som slår seg sammen i reformperioden for kommunereformen. Reformstøtten utbetales til den nye kommunen etter sammenslåingen. Bevilgningen vil øke i 2020 i forbindelse med at en rekke kommunesammenslåinger trer i kraft.

Ressurskrevende tjenester

Overføringer til kommunene gjennom toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester forventes å øke med om lag 0,8 mrd. kroner per år som følge av vekst i både antall brukere og kostnad per bruker. Anslagene er basert på samme årlige vekst som gjennomsnittet de siste fire årene (2014–2017).

Utgiftsveksten i folketrygden

Utgiftene til folketrygdens regelstyrte stønadsordninger eksklusive dagpenger mv., forventes å øke med gjennomsnittlig om lag 9 mrd. kroner hvert år i treårsperioden 2020–2022, tilsvarende en samlet vekst på om lag 27 mrd. kroner.

Veksten drives først og fremst av økte utgifter til alderspensjon. Utbetalingene til alderspensjon anslås å øke med om lag 19 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Økningen skyldes i hovedsak at antall alderspensjonister øker.

Utgiftene til sykepenger ventes å øke med 1,2 mrd. kroner i løpet av treårsperioden som følge av økt sysselsetting. Det legges til grunn en stabil utvikling i det trygdefinansierte sykefraværet. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger ventes å reduseres med 1,8 mrd. kroner i treårsperioden. Nedgangen skyldes blant annet at det forventes færre mottakere ved inngangen til 2020 enn gjennomsnittet for 2019. I tillegg forventes det en ytterligere nedgang i 2020 og 2021 som følge av innstramminger i perioden det kan gis unntak fra maksimal stønadsperiode.

Utgiftene til uføretrygd ventes å øke med 3,9 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Fremskrivinger basert på den demografiske utviklingen, gitt konstante uttaksrater i hver aldersgruppe, tilsier fortsatt vekst i antall uføre frem til 2022. I tillegg forventes det økninger i 2020 og 2021 som følge av innstramminger i regelverket for arbeidsavklaringspenger.

Utgiftene til hjelpemidler ventes å øke med om lag 0,5 mrd. kroner i løpet av treårsperioden, blant annet grunnet demografisk utvikling. I motsatt retning trekker utgiftene til etterlattepensjoner som ventes å reduseres med 0,3 mrd. kroner i løpet av perioden.

Basert på utviklingen de siste årene, anslås den underliggende veksten i folketrygdens utgifter under Helse- og omsorgsdepartementets å øke med nærmere 5 mrd. kroner frem til 2022. Det er særlig utgifter til legemidler som forventes å øke i perioden.

Avtalefestet pensjon (AFP)

Statens tilskudd til AFP i privat sektor ventes å øke betydelig i årene fremover. Det skyldes fortsatt høy vekst i antall mottakere fordi AFP-ordningen i privat sektor fortsatt er under innfasing.

Tilskudd til Statens pensjonskasse

Tilskuddet til pensjoner mv. under Statens pensjonskasse (SPK) ventes å øke i takt med at det blir flere pensjonister. I tillegg øker tilskuddet fra 2019 til 2020 fordi økt solvenspremie (som skal dekke forskjellen mellom forventet og nødvendig avkastning for AS/ASA) reduserer behovet for statstilskudd i 2019, men ikke i årene etter.

IKT-modernisering i Arbeids- og velferdsetaten

Prosjekt 3 i IKT-moderniseringen i Arbeids- og velferdsetaten starter opp i 2019, jf. nærmere omtale i Prop. 1 S (2018–2019) for Arbeids- og sosialdepartementet. Prosjektet skal etter planen avsluttes i 2020.

Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser

Kommuner som får tilsagn om investeringstilskudd til heldøgnsomsorgsplasser mottar tilskudd over en femårsperiode. Kommunene mottar hoveddelen av tilskuddene to til tre år etter at tilsagn er gitt, dvs. i 2021 og 2022 for tilsagn gitt i 2019. Nye tilsagn i 2019 bidrar isolert sett til å øke utgiftene i årene fremover. Etter hvert som prosjektene ferdigstilles, vil utgiftene bli redusert. Tidligere gitte tilsagn til prosjekter som blir ferdigstilt, forklarer utgiftsreduksjonen fra 2020 til 2022.

Investeringer i de regionale helseforetakene

Investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningene til de regionale helseforetakene, samt investeringslån. De siste årene har det kommet flere investeringsprosjekter i helseforetakene inn i ordningen med statlige investeringslån. I 2019 foreslår regjeringen nye investeringslån til nye sykehus i Hammerfest og Narvik, Helseplattformen i Midt-Norge og senter for protonbehandling i Oslo og Bergen. For etablering av protonsenter har Stortinget i tillegg vedtatt en særskilt tilskuddsordning. Utbetalingene de kommende årene vil følge fremdriften i prosjektene som nå er inne i ordningen. Anslaget for utgiftene til investeringslån vil over tid motsvares av inntekter når lånene betales tilbake.

Engangsutgifter til pensjon og frekvenser på samferdselsområdet

Det foreslås engangsutgifter i 2019 for å kunne åpne for frekvenser til fremtidig 5G mobilnett og for å gi tilskudd til NSB AS og Mantena AS. Tilskuddene til NSB AS og Mantena AS utbetales i tilknytning til at selskapene meldes ut av Statens pensjonskasse ved engangsoppgjør.

Overgangsordning for eldre arbeidstagere i Mantena AS

Det er lagt opp til å utbetale tilskudd over fire år til en overgangsordning for eldre arbeidstagere i Mantena AS som ikke får videreført medlemskapet i Statens pensjonskasse.

Tildekking av ubåten ved Fedje

Det foreslås en bestillingsfullmakt for en kontrakt om tildekking av ubåten U-864 utenfor Fedje i 2020. Utgiftene til prosjektering og tildekking faller bort etter 2020.

Kjøp av klimakvoter

Utgiftene til kjøp av klimakvoter øker frem til 2021. Økningen gjelder inngåtte kontrakter om kjøp av kvoter frem til og med dette året.

CO₂-kompensasjonsordningen

Utgiftene til CO₂-kompensasjonsordningen er ventet å øke betydelig i årene frem mot 2021, hovedsakelig som følge av høyere forventet kvotepris. Innretning av kompensasjonsordningen for perioden etter 2021 er ikke besluttet, og utgiftene i 2022 er derfor satt til null.

IKT-prosjekter i Tolletaten og Skatteetaten

Det pågår flere IKT-prosjekter i Skatteetaten, blant annet modernisering av folkeregisteret og prosjektet System for avgiftsforvaltning (SAFIR), som etter planen skal ferdigstilles de neste årene. Etter som prosjektene ferdigstilles, vil utgiftene også reduseres. Regjeringen foreslår også å starte opp et prosjekt for å utvikle digitalisert systemstøtte for kontrollområdet i Tolletaten.

Nye kampfly – midlertidig økning

I Langtidsplanen for forsvarssektoren er det lagt til grunn at det frem mot 2024 skal anskaffes inntil 52 nye F-35 kampfly. Det er samtidig lagt til grunn en midlertidig bevilgningsøkning på 22–28 mrd. kroner (2012-priser) samlet over anskaffelsesperioden. Stortinget har tidligere gitt bestillingsfullmakt for totalt 40 kampfly for levering i perioden 2015–2022. Behovet for midlertidig bevilgningsøkning på Forsvarsdepartementets budsjett til kampflyanskaffelsen nådde et toppunkt i 2017, og reduseres gradvis fra 2018 og fremover.

Fullskala CO₂-håndtering

Forprosjekteringen av fangstanleggene til Norcem og Fortum Oslo Varme og transport- og lagerløsningene til Equinor, Shell og Total ferdigstilles etter planen i løpet av 2019.

Inntekter

Salg av klimakvoter

Norge forventes å slutte seg til den felleseuropeiske auksjonsplattformen for EUs kvotesystem i 2019. Arbeidet med tilknytning til auksjonsplattformen har tatt lengre tid enn planlagt. Det har derfor bygget seg opp en større beholdning av klimakvoter som skulle vært solgt i tidligere år. Salget av oppsparte kvoter gir betydelige engangsinntekter i 2019. Fra 2020 reduseres antallet kvoter som skal selges, med et tilhørende bortfall av inntekter sammenlignet med 2019.

5.4 Handlingsrommet i de nærmeste årene

Skatte- og avgiftsinntektene forventes å øke over tid som følge av vekst i skattegrunnlagene (gitt uendret skatte- og avgiftssystem). For de nærmeste årene anslås den underliggende veksten i skatte- og avgiftsinntektene å styrke budsjettet med om lag 14,5 mrd. 2019-kroner per år. Anslaget har blitt satt litt ned de siste årene, noe som blant annet må ses i sammenheng med en vedvarende svak utvikling i bilavgiftene.

Regjeringens forslag til budsjett innebærer nye bokførte skatte- og avgiftslettelser på 1,7 mrd. kroner i 2019. Blant annet settes selskapsskattesatsen ned fra 23 til 22 pst. I tillegg kommer helårsvirkningen av skatte- og avgiftslettelsene i 2018 på 2,2 mrd. kroner bokført. Helårsvirkningen av skatteopplegget i 2019 styrker balansen med 1,3 mrd. kroner bokført i 2020, i hovedsak som følge av at grunnlagsutvidelsene i selskapsskatten får bokført virkning i 2020.

Bruken av olje- og fondsinntekter har økt markert siden 2001 og blitt en stadig viktigere finansieringskilde i de årlige statsbudsjettene. Nesten 13 pst. av utgiftene i offentlig forvaltning finansieres fra Statens pensjonsfond utland. Nå står vi overfor en ny fase i finanspolitikken. Fremover venter vi lavere vekst i Statens pensjonsfond utland, og rommet for ytterligere økt bruk av oljeinntekter er dermed svært begrenset. Dersom det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet vokser i takt med verdiskapingen i fastlandsøkonomien, gir det en økning i bruken av fondsinntekter på rundt 2 mrd. 2019-kroner i året de neste tre årene. Budsjettpolitikken på mellomlang sikt er nærmere omtalt i Meld. St. 1 (2018–2019) Nasjonalbudsjettet 2019.

Tallene i dette kapitlet viser at økte utgifter og reduserte inntekter utenom skatter og avgifter samlet svekker budsjettbalansen med over 16 mrd. kroner fra 2019 til 2020. Fra 2020 til 2021 svekkes budsjettbalansen ytterligere med i overkant av 2 mrd. kroner. Anslagene er usikre, og usikkerheten øker utover i perioden.

Fremskrivingene viser de fremtidige konsekvensene av regjeringens budsjettforslag for 2019. Effektiviseringstiltak som øker handlingsrommet, slik som videreføring av avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen, er ikke tatt med i fremskrivingene. Reformen frigjør årlig rundt 1,7 mrd. kroner til prioriterte formål i regjeringens forslag til statsbudsjett. Fremskrivingene omfatter heller ikke eventuelle utgiftsøkninger blant annet for helse- og omsorgstjenester som følge av at det blir flere eldre. Det er heller ikke tatt hensyn til opptrappingsplaner og oppfølging av varslede satsinger som ikke er en del av regjeringens budsjettforslag for 2019. Flere av disse, slik som Nasjonal transportplan og Langtidsplanen for forsvarssektoren, innebærer i sum vesentlige bindinger på handlingsrommet i fremtidige budsjetter. Planlagte satsinger og ambisjoner er nærmere omtalt i avsnitt 5.5.

Det samlede handlingsrommet i budsjettet i årene fremover er usikkert og avhenger av politiske beslutninger, men vil trolig være mindre enn i årene vi har bak oss.

5.5 Planlagte satsinger og ambisjoner

Flere langsiktige planer, mål og byggeprosjekter vil kreve økte budsjetter de nærmeste årene. Hvis disse realiseres, blir de samlede kostnadene større enn det anslåtte handlingsrommet som følger av vekst i inntektene. Det betyr at planene ikke kan finansieres av vekst alene, det kan bli nødvendig å redusere andre utgifter for å gi rom for satsingene og ambisjonene. I tillegg kan det oppstå nye politiske tiltak i budsjettene eller behov for å håndtere større utgifter som er vanskelige å forutse, som for eksempel det store antall asylankomster i 2015 og finanskrisen i 2009.

Utgiftsvekst til befolkningsendringer

Flere eldre gir økt behov for helse- og omsorgstjenester, og behovet øker med gjennomsnittsalderen i befolkningen. Gruppen som er eldre enn 80 år, vil øke mye raskere fremover: De siste ti årene har det i gjennomsnitt blitt om lag 400 flere personer i denne gruppen hvert år. I årene 2019–2022 blir det i gjennomsnitt 4 400 flere hvert år – og veksttakten tiltar. Aldring bidrar til å øke demografikostnadene i helseforetakene og kommunene. Dette motvirkes til en viss grad av lavere forventet antall fødsler og innvandring. Endringene i befolkningen samlet anslås å bidra til å øke kostnadene i helseforetak og kommuner med om lag 3 mrd. kroner årlig de nærmeste årene.

Planlagte satsinger

Nasjonal transportplan

Meld. St. 33 (2016–2017) Nasjonal transportplan 2018–2029 legger opp til en ramme for statlige midler på 933 mrd. kroner i årene 2018–2029, i tillegg til 131 mrd. kroner i bompenger (prisnivå 2017). I budsjettet for 2019 er utgiftene til NTP-formål foreslått økt reelt med 2,4 mrd. kroner. Midler til NTP-formål i de enkelte budsjettår vil bli tilpasset det samlede økonomiske opplegget innenfor rammene som følger av handlingsregelen og tilstanden i norsk økonomi for øvrig. Endringer i handlingsrommet, i prosjektenes kostnader eller utgifter på andre samfunnsområder vil kunne påvirke innfasing og gjennomføring av planen.

Forsvarssektoren

Som følge av Stortingets behandling av langtidsplanen for forsvarssektoren legger regjeringen opp til at forsvarsrammen i løpet av planperioden gradvis økes til et nivå i 2020 som ligger om lag 8 mrd. 2018-kroner over budsjettbanen som lå til grunn ved inngangen til langtidsplanen for 2017–2020. Denne budsjettbanen har vært referansen i det videre arbeidet med oppfølging av planen.

Byggeprosjekter

De siste årene har staten satt i verk en rekke nye byggeprosjekter. Bevilgningene til byggeprosjekter i regi av Statsbygg er økt fra om lag 3 mrd. kroner i 2014 til forslag om 6,7 mrd. kroner i 2019. Det største prosjektet er nytt bygg for livsvitenskap ved Universitet i Oslo, med en kostnadsramme på 5,8 mrd. 2019-kroner. I tillegg er flere store byggeprosjekter under prosjektering, blant annet nytt regjeringskvartal, rehabilitering av Nationaltheatret og flere prosjekter i universitets- og høyskolesektoren. Utgifter ved faktisk gjennomføring av slike bygg etter prosjektering må antas å være omfattende, men er krevende å anslå nøyaktig nå.

Store sykehusprosjekter finansieres delvis gjennom investeringslån. Omfanget av helseforetakenes investeringslån har økt de siste årene. I 2014 ble det bevilget 1,6 mrd. kroner. I 2019 legger regjeringen opp til 5,6 mrd. kroner i samlet lån til helseforetakene, blant annet til nye sykehus og til Helseplattformen i Midt-Norge. Også på sykehusområdet foreligger det planer om betydelige investeringer i årene som kommer, blant annet til nytt regionsykehus på Gaustad i Oslo.

Bevilgningene til byggeprosjekter og investeringslån til helseforetakene har de siste årene økt med i størrelsesorden 1–3 mrd. kroner årlig. Dette er et nettotall som både inkluderer prosjekter som ferdigstilles og nye prosjekter.

FoU-bevilgninger – 1 pst. av BNP

Regjeringen har en ambisjon om å øke den offentlige forskningsinnsatsen ut over 1 pst. av BNP i en omstillingsfase, jf. Meld. St. 4 (2018–2019) Langtidsplanen for forskning og høyere utdanning 2019–2028. I 2019 ligger samlede FoU-bevilgninger anslagsvis 0,7 mrd. kroner over 1 pst. av BNP. Kostnaden ved å videreføre en FoU-innsats på 1 pst. av BNP anslås til om lag 0,7 mrd. 2019-kroner årlig over tid.

I revidert langtidsplan for forskning og høyere utdanning lanserer regjeringen tallfestede opptrappingsplaner på til sammen 1,5 mrd. kroner i perioden 2019–2022, hvor av om lag 0,5 mrd. kroner inngår i budsjettforslaget for 2019. Oppfølging av disse vil bidra til målet om offentlig FoU-innsats som andel av BNP.

Bistand – 1 pst. av BNI

Ved behandlingen av 2017-budsjettet vedtok Stortinget følgende: «Stortinget ber regjeringen avsette 1 pst. av BNI til bistand i de årlige budsjetter.» Hvis man antar at BNI vokser i takt med BNP for Fastlands-Norge, innebærer det at bistandsbudsjettet må øke med anslagsvis 0,8 mrd. 2019-kroner årlig.

6 Gjennomføringen av inneværende års budsjett

Kapitlet gir en oversikt over gjennomføringen av inneværende års budsjett basert på anslag på regnskap for 2018. I tillegg gis det en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2018.

6.1 Anslag på regnskap for 2018

6.1.1 Statsbudsjettets inntekter

De samlede inntektene på statsbudsjettet for 2018 anslås nå til 1 768 mrd. kroner medregnet lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland, jf. tabell 6.1. Økningen fra Saldert budsjett 2018 kan i stor grad tilskrives økte anslag for inntekter fra petroleumsvirksomheten.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland anslås nå å bli 1 063,1 mrd. kroner i 2018. Dette er 15,5 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2018. Økningen skyldes blant annet at anslagene for skatter og avgifter fra Fastlands-Norge er økt med 4,3 mrd. kroner. De oppdaterte tallene for 2018 er basert på en gjennomgang av statistikken for innbetalte skatter og avgifter hittil i år, samt nye anslag for blant annet sysselsetting, etterspørsel og lønns- og prisvekst. Anslaget for direkte skatter og folketrygdavgifter er økt med til sammen 1,1 mrd. kroner. Inntektene fra merverdiavgiften er økt med 2,5 mrd. kroner, mens øvrige avgifter og tollinntekter samlet sett er økt med 0,7 mrd. kroner.

Anslagene for renteinntekter er økt, og disse anslås nå 2 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2018.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomhet, overføring fra Statens pensjonsfond, skatter, avgifter og renter anslås nå knapt 9,3 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2018. Dette skyldes blant annet høyere utbytteinntekter og inntekter fra salg fra oppdrettskonsesjoner enn tidligere lagt til grunn.

Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Endring fra Saldert budsjett 2018

Anslag på regnskap 2018

Salg av varer og tjenester (Driftsinntekter) (postene 1–29)

93,7

44,9

138,5

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

25,2

4,1

29,3

Overføringer fra andre (postene 50–89)

1 392,1

21,8

1 414,0

Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

167,2

18,9

186,2

Sum inntekter

1 678,3

89,7

1 768,0

Kilde: Finansdepartementet

6.1.2 Statsbudsjettets utgifter

Anslag på regnskap for utgiftsbevilgningene i statsbudsjettet utgjør nå 1 707,3 mrd. kroner for 2018, jf. tabell 6.2. Da er lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland medregnet. Økningen fra Saldert budsjett 2018 skyldes blant annet at anslaget for overføringen til Statens pensjonsfond utland er betydelig økt.

Når lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland holdes utenom, anslås utgiftene i 2018 til 1 297,8 mill. kroner. Dette er 5,1 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2018.

Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Endring fra Saldert budsjett 2018

Anslag på regnskap 2018

Driftsutgifter (postene 1–29)

172,3

0,2

172,4

Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

71,7

1,0

72,6

Overføringer til andre (postene 50–89)

1 267,1

69,6

1 336,7

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99)

104,8

20,7

125,5

Sum utgifter

1 615,8

91,5

1 707,3

Kilde: Finansdepartementet

Utgiftene ble økt med 0,1 mrd. kroner ved behandlingen av en proposisjon som ble fremmet før RNB 2018, jf. Prop. 44 S (2017–2018). Også i forbindelse med RNB 2018 foreslo regjeringen utgiftsøkninger på flere områder. Det ble blant annet foreslått økte vederlag til kommuner og fylkeskommuner for oppdrettskonsesjoner (2,4 mrd. kroner), økte utgifter under Statens lånekasse for utdanning (0,4 mrd. kroner) og økte utgifter forbundet med Stortingets byggeprosjekt (0,4 mrd. kroner). Det ble også foreslått økt kompensasjon for ulønnsomme posttjenester (0,3 mrd. kroner), økte utgifter til bolig- og infrastrukturtiltak på Svalbard (0,3 mrd. kroner) og økte utgifter mot tilsvarende økte inntekter under Forsvarsdepartementet (0,3 mrd. kroner).

I motsatt retning trakk anslagene for utgifter under folketrygden ekskl. dagpenger mv., som ble satt ned med 5 mrd. kroner i forbindelse med RNB 2018. Videre ble anslaget for dagpenger satt ned med 1,7 mrd. kroner. Det ble også foreslått utgiftsreduksjoner som følge av oppdaterte anslag på innvandrings- og integreringsområdet. Videre ble blant annet bevilgningen til redningshelikopteranskaffelsen foreslått redusert.

I anslag på regnskap for 2018 er renteutgiftene 0,3 mrd. kroner høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2018. Videre reduseres anslaget for utgifter til dagpenger med 0,8 mrd. kroner sammenlignet med anslaget til RNB 2018, som innebærer en reduksjon fra Saldert budsjett 2018 på 2,5 mrd. kroner. I anslag på regnskap er det videre tatt høyde for Stortingets behandling av RNB 2018, samt forslag om bevilgningsendringer våren 2018 som ble fremmet etter RNB 2018. Det er videre innarbeidet oppdaterte anslag på enkelte områder, blant annet for utgiftene under folketrygden ekskl. dagpenger mv.

I Saldert budsjett 2018 ble det bevilget 4,5 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. I forbindelse med Stortingets behandling av RNB 2018 ble bevilgningen redusert med 0,2 mrd. kroner. I anslag på regnskap er det lagt til grunn at bevilgningene til lønnsoppgjøret i staten mv. dekkes ved reduksjon av bevilgningen under dette kapitlet. I nysalderingsproposisjonen som fremmes senere i høst, vil det bli gjort rede for fordelingen av lønnsoppgjøret på kapittel og post, og fremmet forslag om nedsettelse av bevilgningen under kap. 2309.

6.1.3 Folketrygdens inntekter, utgifter og finansieringsbehov

Folketrygdens inntekter og utgifter medregnes i statsbudsjettet. Folketrygdens finansieringsbehov, som fremkommer ved at folketrygdens inntekter bare delvis finansierer folketrygdens utgifter, dekkes ved et statstilskudd fastsatt gjennom et eget vedtak. Ved salderingen av statsbudsjettet for 2018 samtykket Stortinget i at finansieringsbehovet ble dekket.

I nysalderingsproposisjonen som legges frem senere i høst vil det bli fremmet forslag til vedtak om folketrygdens finansieringsbehov i 2018 basert på anslagsendringer mv. gjennom året.

6.1.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Petroleumsvirksomhetens inntekter fratrukket utgifter gir netto kontantstrøm fra virksomheten. Hva som inngår i petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter er fastsatt i § 3 i lov om Statens pensjonsfond.

Tabell 6.1 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Endring fra Saldert budsjett 2018

Anslag på regnskap 2018

Inntekter SDØE

102,4

43,4

145,8

-

Utgifter SDØE

25,0

0,0

25,0

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

91,1

32,5

123,6

+

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

14,5

0,0

14,5

=

Netto kontantstrøm

183,0

75,9

258,9

Kilde: Finansdepartementet

Petroleumsinntekter

Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter. Inntektene anslås til 145,8 mrd. kroner i 2018, hvilket innebærer en økning på 43,4 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2018. Videre omfatter inntektene fra petroleumsvirksomheten skatt og avgift på utvinning, samt aksjeutbytte fra Equinor ASA. Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås nå til 123,6 mrd. kroner, som er 32,5 mrd. kroner høyere enn anslaget i Saldert budsjett 2018.

Petroleumsutgifter

Utgiftene til petroleumsvirksomhet består av andelen av investeringer på sokkelen som dekkes av SDØE og utgifter knyttet til disponering av innretninger på sokkelen.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten anslås til 25 mrd. kroner i 2018. Anslaget er dermed ikke endret fra Saldert budsjett 2018.

Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet til Statens pensjonsfond utland. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i 2018 anslås å bli 258,9 mrd. kroner. Det er 75,9 mrd. kroner høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2018.

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland til å dekke statsbudsjettets oljekorrigerte budsjettunderskudd er i Saldert budsjett 2018 satt til 255,4 mrd. kroner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet for 2018 anslås nå til 234,7 mrd. kroner, som er en reduksjon på 20,7 mrd. kroner.

Anslaget for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2018 er fortsatt usikkert. I nysalderingsproposisjonen vil det bli lagt frem oppdaterte anslag for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2018 og eventuelt fremmet forslag om endret overføring fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet i 2018.

Kapitalen i Statens pensjonsfond utland anslås til 8 700 mrd. kroner ved utløpet av 2018, mens kapitalen i Statens pensjonsfond Norge anslås til 253 mrd. kroner. Samlet anslås dermed kapitalen i Statens pensjonsfond til 8 953 mrd. kroner ved utløpet av 2018.

Tabell 6.2 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2018

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Endring fra Saldert budsjett 2018

Anslag på regnskap 2018

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

183,0

75,9

258,9

-

Overført til statskassen

255,4

-20,7

234,7

+

Rente- og utbytteinntekter mv.

213,6

-0,2

213,4

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

141,3

96,4

237,6

Kilde: Finansdepartementet

6.1.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes således av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger. I Saldert budsjett 2018 ble brutto finansieringsbehov anslått til -62,5 mrd. kroner. Brutto finansieringsbehov anslås nå til -60,6 mrd. kroner. Endringen fra saldert budsjett skyldes at det i forbindelse med RNB 2018 ble foreslått endringer som hovedsakelig gjaldt økte utgifter og inntekter knyttet til statsgjeld (20 mrd. kroner), samt økte utlån (0,9 mrd. kroner) og reduserte tilbakebetalinger (1,3 mrd. kroner) under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse.

Tabell 6.3 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2018

Endring fra Saldert budsjett 2018

Anslag på regnskap 2018

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 255,7

91,4

1 347,1

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 511,0

70,8

1 581,8

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-255,4

20,7

-234,7

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

255,4

-20,7

234,7

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

0,0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv., medregnet petroleum

104,8

20,7

125,5

7.

Tilbakebetalinger mv., medregnet petroleum

167,2

18,9

186,2

8.

Utlån mv., netto (6-7)

-62,5

1,8

-60,6

9.

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

-62,5

1,8

-60,6

Kilde: Finansdepartementet

6.2 Statsregnskapet medregnet folketrygden for første halvår 2018

Dette avsnittet gir en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2018. Regnskapstallene er sammenstilt med Saldert budsjett 2018. Tabellene i avsnittet viser også hvor stor andel av bevilgningen i Saldert budsjett 2018 som er regnskapsført. Endrede anslag og bevilgningsendringer vedtatt etter at budsjettet ble saldert i Stortinget i fjor høst, inngår således ikke i beregningene av hvilken andel av bevilgningene som nå er regnskapsført.

6.2.1 Statsbudsjettets inntekter og utgifter

Statsregnskapet viser at det er regnskapsført inntekter på til sammen 814,9 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2018. Det tilsvarer 48,6 pst. av budsjetterte inntekter. Tabell 6.6 viser hvordan inntektene fordeler seg etter art.

Tabell 6.4 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Regnskap per 30.06.2018

Regnskap i pst. av bevilgning

Salg av varer og tjenester (Driftsinntekter) (postene 1–29)

93,7

62,2

66,4

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

25,2

12,2

48,3

Overføringer fra andre (postene 50–89)

1 392,1

602,8

43,3

Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

167,2

137,8

82,4

Sum inntekter

1 678,3

814,9

48,6

Kilde: Finansdepartementet

Per 30. juni 2018 er det regnskapsført utgifter på til sammen 759,9 mrd. kroner. Det utgjør 47 pst. av bevilgningene. Tabell 6.7 viser hvordan beløpet fordeler seg på utgiftsarter.

Tabell 6.5 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Regnskap per 30.06.2018

Regnskap i pst. av bevilgning

Driftsutgifter (postene 1–29)

172,3

79,0

45,9

Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

71,7

30,7

42,9

Overføringer til andre (postene 50–89)

1 267,1

566,5

44,7

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99)

104,8

83,6

79,8

Sum utgifter

1 615,8

759,9

47,0

Kilde: Finansdepartementet

6.2.2 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten utgjør 109,9 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2018. Det tilsvarer 60,1 pst. av netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten slik denne ble anslått i Saldert budsjett 2018.

Tabell 6.6 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2018

Regnskap per 30.06.2018

Regnskap i pst. av bevilgning

Inntekter SDØE

102,4

66,1

64,5

-

Utgifter SDØE

25,0

10,8

43,2

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

91,1

48,4

53,1

+

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

14,5

6,3

43,1

=

Netto kontantstrøm

183,0

109,9

60,1

Kilde: Finansdepartementet

6.2.3 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Regnskapet per 30. juni 2018 viser et brutto finansieringsbehov på -54,1 mrd. kroner. For nærmere detaljer vedrørende statsregnskapet for første halvår 2018 vises det til tabellene i vedlegg 3.

Tabell 6.7 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2018

Regnskap per 30.06.2018

Regnskap i pst. av bevilgning

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 255,7

677,2

53,9

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 511,0

676,3

44,8

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-255,4

0,9

-0,4

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

255,4

-0,9¹

-0,4

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

-

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv., medregnet petroleum

104,8

83,6

79,8

7.

Tilbakebetalinger mv., medregnet petroleum

167,2

137,8

82,4

8.

Utlån mv., netto (6-7)

-62,5

-54,1

86,7

9.

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

-62,5

-54,1

86,7

¹ Teknisk satt til å motsvare overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland. Overføring fra Statens pensjonsfond utland blir endelig fastsatt og ført i forbindelse med nysalderingen av 2018-budsjettet.

Kilde: Finansdepartementet

7 Statens lånebehov

7.1 Fullmakt til å ta opp statslån o.a.

Statens lånebehov for 2019 følger av forslaget til statsbudsjett for 2019. Det blir lagt opp til at finansieringsbehovet i hovedsak blir dekket ved opptak av nye, langsiktige lån innenlands. Av hensyn til markedet for statspapirer legges det normalt opp til å søke å jevne ut den langsiktige opplåningen over flere år. For 2019 er det foreslått en fullmakt på 75 mrd. kroner for opptak av nye, langsiktige lån.

Statens kortsiktige opplåning i markedet skjer ved salg av statskasseveksler, som er papirer med løpetid på inntil tolv måneder. For 2019 er det foreslått en ramme på 125 mrd. kroner for utestående volum i kortsiktige markedslån. Det er samme ramme som i 2018.

For andre kortsiktige lån ber regjeringen om en fullmakt der det ikke blir satt noen konkret beløpsgrense. Regjeringen ber i tillegg om at den generelle fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført. Dette er omtalt nærmere i avsnitt 7.3, og forslagene er sammenfattet i tabell 7.3.

Det vises også til generell omtale av statsgjeldsforvaltningen i Meld. St. 1 (2018–2019) Nasjonalbudsjettet 2019. Dersom Stortinget vedtar de fullmaktene det her bes om, vil Finansdepartementet gi Norges Bank fullmakt til å dekke lånebehovet og eventuelt inngå derivatavtaler.

7.2 Sammensetningen av statsgjelden

Tabell 7.1 viser størrelsen på og sammensetningen av statens bruttogjeld ved utgangen av de to siste årene og første halvår i 2018.

Tabell 7.1 Sammensetningen av statsgjelden (i mill. kroner)

31.12.16

31.12.17

30.06.18

Langsiktige lån¹

382 959

390 000

399 515

Kortsiktige markedspapirer²

76 000

74 000

74 000

Andre kortsiktige lån³

56 658

58 047

51 241

Statsgjelden

515 617

522 047

524 756

Memo:

Rentebytteavtaler

59 500

¹ Lån med lengre løpetid enn ett år.

² Lån med løpetid inntil ett år.

³ Kontolån fra statsinstitusjoner mv.

Kilde: Finansdepartementet.

Statsgjelden består av langsiktige lån, kortsiktige markedspapirer og andre kortsiktige lån. Staten dekker normalt behovet for langsiktig finansiering ved å selge statsobligasjoner i det innenlandske markedet gjennom auksjoner. Den kortsiktige opplåningen i markedet skjer gjennom salg av statskasseveksler i auksjoner. Statskasseveksler er omsettelige lån uten kupongrente, hvor avkastningen er knyttet til underkursen de blir lagt ut til. Andre, kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, samt eventuelle kontolån fra institusjoner som i særskilte tilfeller kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten.

7.3 Statens lånebehov og behovet for lånefullmakter i 2019

I tråd med lov om Statens pensjonsfond blir det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet foreslått dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Avdrag på statsgjelden, netto utlån og kapitalinnskudd til statsbankene mv. blir dekket ved nye låneopptak og/eller ved å trekke på statens kontantbeholdning. Staten har ut fra forslaget i denne proposisjonen et brutto finansieringsbehov på 77,1 mrd. kroner i 2019, jf. tabell 7.2.

Tabell 7.2 Statens finansieringsbehov i 2018 og 2019 (i mrd. kroner)

Saldert budsjett 2018

Gul bok 2019

A

Oljekorrigert overskudd på statsbudsjettet

-255,4

-232,5

B

Overført fra Statens pensjonsfond utland

255,4

232,5

C

Overskudd før lånetransaksjoner (A + B)

0,0

0,0

D

Utlån, aksjetegning mv., netto

-62,5

0,6

E

Statens netto finansieringsbehov (D – C)

-62,5

0,6

F

Gjeldsavdrag ¹

0,0

76,5

Statens brutto finansieringsbehov (E + F)

-62,5

77,1

¹ Dette gjelder avdrag på langsiktige statslån.

Kilde: Finansdepartementet

Når en vurderer statens lånebehov i markedet, tar Finansdepartementet normalt utgangspunkt i statens finansieringsbehov, jf. tabell 7.2. Videre tas det hensyn til virkningen av statens transaksjoner på likviditeten i pengemarkedet. Pengemarkedet blir tilført likviditet når staten betaler avdrag på gjelden eller øker netto utlån fra statsbankene, mens opptak av statslån inndrar likviditet fra markedet. Det er et mål at statens transaksjoner over tid ikke skal endre den samlede likviditeten i pengemarkedet.

Siden underskuddet på statsbudsjettet blir dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland, påvirker ikke statsbudsjettet likviditeten i pengemarkedet. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når statens kapitaltransaksjoner samlet sett ikke skal påvirke likviditeten i pengemarkedet, må det korrigeres for slike poster. Det må også korrigeres for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men som ikke har likviditetseffekt, som innskudd i fond. For 2019 er det samlet sett beregnet at disse postene vil øke behovet for likviditetsinndragning med om lag 14 mrd. kroner netto. Et likviditetsjustert finansieringsbehov blir dermed på om lag 91 mrd. kroner.

Tabell 7.3 gir en samlet oversikt over gjeldende lånefullmakter for 2018 og forslag til nye fullmakter for 2019. I tillegg ber regjeringen om at fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført.

Tabell 7.3 Fullmakt til å ta opp statslån i 2019 (i mill. kroner)

Fullmakt for 2018

Utnyttet per

30.06.18

Forslag til

fullmakt for 2019

Nye langsiktige lån

75 000

37 000

75 000

Kortsiktige markedslån

125 000

74 000

125 000

Andre kortsiktige lån

Ubegrenset

51 241

Ubegrenset

Kilde: Finansdepartementet

7.3.1 Fullmakt til å ta opp langsiktige lån i 2019

Statens lånebehov blir dekket ved å ta opp nye, langsiktige lån innenlands. Finansdepartementet legger normalt opp til å søke å jevne ut opptakene av langsiktige lån. Formålet er at store svingninger i finansieringsbehovet fra ett år til det neste ikke skal slå ut tilsvarende på opplåningstakten. I 2019 forfaller et langsiktig obligasjonslån med utestående volum per 1. september på 76,5 mrd. kroner. Det tas sikte på å finansiere om lag halvparten av dette forfallet i løpet av 2018. En slik strategi vil innebære at behovet for nye langsiktige lån i 2019 blir om lag 40 mrd. kroner lavere enn det som følger direkte av det likviditetsjusterte finansieringsbehovet. Samtidig forsøker staten å jevne ut låneopptakene fra år til år. Et samlet anslag på opplåningen i 2019 blir om lag 50 mrd. kroner.

For å ta hensyn til usikkerhet og at det ikke er ønskelig at fullmakten blir for liten, er det ønskelig med en lånefullmakt som er noe høyere enn planlagt opplåning. Regjeringen ber på denne bakgrunn om at fullmakten for 2019 til å ta opp nye langsiktige lån innenlands blir satt til 75 mrd. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette tilsvarer fullmakten for 2018.

7.3.2 Fullmakt til å ta opp kortsiktige markedslån i 2019

Fullmakten under kortsiktige markedslån er utformet som en ramme for maksimalt utestående beløp. Regjeringen ber om at fullmakten til å ha utestående kortsiktige markedslån blir satt til 125 mrd. kroner i 2019, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette tilsvarer fullmakten for 2018.

7.3.3 Fullmakt til å ta opp andre kortsiktige lån i 2019 mv.

Fullmakten for andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond og eventuelle kontolån fra institusjoner som kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten. Fullmakten omfatter også eventuelle plasseringer som er gitt som sikkerhet fra motparter i rentebytteavtaler. Størstedelen av andre kortsiktige lån er innskudd fra operatørbanken for skattebetalingsordningen.

Lånene under denne fullmakten er gjeld av en slik karakter at en ikke bør fastsette en beløpsgrense. Det foreslås at Finansdepartementet for 2019 får fullmakt til å ta imot slike plasseringer som kontolån uten at det blir satt en beløpsgrense, jf. forslag til romertallsvedtak. Da unngår en at staten må avvise innskudd fordi fullmakten ikke er stor nok.

I gjeldsforvaltningen brukes rentebytteavtaler for å styre rentebindingen på gjelden sammenlignet med det som følger direkte av en strategi der opplåningen spres på løpetider fra null til ti år. Rentebytteavtaler gir staten fleksibilitet til å endre den gjennomsnittlige rentebindingen på gjeldsporteføljen uten at selve opplåningen blir endret. Det bes om fullmakt til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler i 2019, jf. forslag til romertallsvedtak.

8 Omtale av særskilte saker

8.1 Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen

8.1.1 Bakgrunn

Regjeringen bygger sin politikk på en effektiv bruk av fellesskapets ressurser. For å hente ut dette potensialet må det stilles klare, forutsigbare krav om mindre byråkrati og mer igjen for skattebetalernes penger. Regjeringen innførte derfor fra budsjettåret 2015 avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen (ABE-reformen) som en fast del av budsjettarbeidet. I Jeløya-plattformen viser regjeringen til at offentlig sektor må vise omstillingsevne og -vilje, og at tiltak for å effektivisere og avbyråkratisere offentlig sektor må gjennomføres. Reformen gir insentiver til mer effektiv statlig drift og skaper handlingsrom til å finansiere satsinger, blant annet på viktige områder som trygghet og beredskap, helse, samferdsel og kunnskap.

8.1.2 Produktivitetsvekst i samfunnet

Produktivitetsvekst er viktig for velstandsøkningen i samfunnet. På samme måte som i næringslivet er det årlig en produktivitetsvekst i offentlig forvaltning. Produktivitetsvekst innebærer at virksomhetene produserer de samme tjenestene og yter den samme servicen til litt lavere kostnad år for år. Produktivitetsveksten i offentlig forvaltning kan komme gjennom økt kvantum (eksempelvis behandling av flere saker eller utførelse av flere kontroller), økt kvalitet på tjenestene eller lavere kostnader (eksempelvis færre årsverk).

Produktivitetskommisjonens første rapport Produktivitet – grunnlag for vekst og velferd (NOU 2015:1) peker blant annet på teknologisk utvikling som en sentral årsak til vekst i produktiviteten. Mer kvalifisert arbeidskraft, bedre ledelse og bedre organisering av arbeidet er også drivkrefter for produktivitetsutviklingen både i offentlig og privat sektor.

Produktivitetskommisjonen anbefalte at det gis en tydelig overordnet «marsjordre» om løpende innovasjon i organisering, teknologibruk og tjenesteytelser, og at gevinster hentes ut og gir rom for nye satsinger. OECD har i flere rapporter anbefalt Norge å innføre en årlig ordning i budsjettprosessen som henter inn produktivitetsgevinster i statlig forvaltning. Dette gjøres også i andre nordiske land.

8.1.3 Insentiv til effektivisering i staten

Reformen gir et desentralt ansvar for å effektivisere og et viktig insentiv for statlige virksomheter og virksomhetsledere til å gjennomføre systematisk effektiviseringsarbeid. Reformen kan dermed sees på som en forutsigbar forventning til langsiktig arbeid for en mer effektiv statlig drift, som etterlyst av Produktivitetskommisjonen.

Ledelsen og de ansatte i virksomhetene kan påvirke produktivitetsveksten i offentlig forvaltning. Virksomhetsledere må være sitt ansvar bevisst for å gjennomføre nødvendige strukturelle endringer og kontinuerlige forbedringer. For å oppnå en varig effekt må arbeidet være en del av en planlagt prosess. Virksomhetene må se effektiviseringsarbeidet i et flerårig perspektiv i samarbeid med overordnet departement i etatsstyringsdialogen, og utnytte sitt handlingsrom til å gjennomføre fornuftige effektiviseringstiltak.

8.1.4 Innhenting av produktivitetsgevinster gir økt handlingsrom til prioriterte formål

Reformen stiller krav om effektiv bruk av ressurser, henter inn gevinster fra produktivtetsveksten og bidrar årlig til økt rom for nye prioriterte tiltak i statsbudsjettet. Virksomhetene får ikke beholde alle effektivitetsgevinstene selv. Det kan ses på som et skjerpet krav til effektivisering, men er i hovedsak et spørsmål om hvem som skal disponere gevinstene. Det er rimelig at deler av gevinstene hentes ut av virksomhetene slik at det kan gjøres en politisk vurdering av hvordan ressursene skal fordeles på prioriterte områder.

Når innhentingen av gevinster fra produktivitetsveksten skjer på en systematisk og forutsigbar måte, kan virksomhetene planlegge effektiviseringsarbeidet over flere år i samarbeid med sitt departement. For virksomheter som driver et systematisk effektiviseringsarbeid, er det ikke urealistisk med gevinster som overstiger det som hentes inn gjennom ABE-reformen.

Reformen omfatter alle statlige virksomheter som mottar driftsbevilgninger over statsbudsjettet på postene 01–29. Nettobudsjetterte virksomheter som universiteter, høyskoler og forskningsinstitusjoner er også inkludert i reformen. I tillegg er spesialisthelsetjenestene omfattet. For spesialisthelsetjenesten innrettes reformen i 2019 slik at den legger til rette for at helseforetakene kan gjennomføre nødvendige investeringer og anskaffelser. Driftsresultatene i statlig forretningsdrift holdes utenfor.

Driftsutgiftene til departementer og etater hvor deler av virksomheten finansieres av gebyrer, er inkludert. For disse virksomhetene stilles det krav om at tiltak for mindre byråkrati og mer igjen for pengene skal komme publikum til gode.

Reformen omfatter også sektorer som er politisk prioritert. Det er ikke mindre viktig å sikre effektiv ressursbruk i prioriterte sektorer. Også virksomheter og sektorer som pålegges nye tiltak eller får nye oppgaver omfattes altså av reformen. I den grad statlige virksomheter får nye oppdrag og oppgaver av vesentlig omfang, vil virksomhetene få tilført ressurser slik at de skal være i stand til å gjennomføre de nye oppgavene.

Noen få driftsposter er holdt utenfor beregningene, i hovedsak poster hvor en ikke kan forvente at en produktivitetsvekst vil bli realisert. Det gjelder blant annet tilskudd til pensjoner og utbetaling av ventelønn.

Produktivitetsvekst i offentlig sektor er vanskelig å måle. Veksten i produktivitet vil variere mellom ulike tjenesteområder og virksomheter og over tid. Basert bl.a. på beregninger fra SSB ble det i forbindelse med innføringen av ABE-reformen i 2015 lagt til grunn en årlig produktivitetsvekst på rundt 0,5 pst. ABE-reformen frigjør årlig om lag 1,7 mrd. kroner til prioriterte formål i regjeringens forslag til statsbudsjett. Bidragene fra reformen har vært viktige for å finansiere tiltak som Stortinget har vedtatt de senere årene.

8.1.5 Omfordeling i budsjettprosessen

Arbeidet med regjeringens forslag til statsbudsjett bygger på rammebudsjettering der den enkelte statsråd i stor grad kan omfordele bevilgningene innenfor egen sektor. Rammene for hver sektor settes tidlig i budsjettprosessen. Hver statsråd kan så omprioritere mellom virksomhetene på en effektiv måte etter behov. Det overlates i stor grad til de enkelte virksomhetene å avgjøre hvordan ABE-gevinstene skal tas ut.

Det er driftsbevilgningene i saldert budsjett forrige år som legges til grunn for beregningene av hvor mye departementenes rammer skal reduseres med i ABE-reformen. Dette bidrar til forutsigbarhet i arbeidet med å fastsette rammer for statlige virksomheter i årene fremover. En forutsigbar sats gjør også at virksomhetene kan innrette seg slik at effektivisering skjer uten å redusere kvalitet eller omfang på tilbudene til innbyggerne.

Uttaket i forbindelse med ABE-reformen beregnes på grunnlag av driftsutgiftene under hver enkelt av virksomhetene på departementets ansvarsområde. Den enkelte statsråd kan omfordele mellom virksomhetenes driftsbevilgninger i egen sektor. Eksempelvis vil det kunne oppstå behov for å tilføre økte ressurser til en virksomhet ett år, slik at virksomheten kan gjennomføre effektiviseringstiltak som gir gevinster senere år.

At en virksomhet i staten har bidratt til gevinstuttaket gjennom ABE-reformen, utelukker ikke at virksomheten kan ha behov for å få tilført økte ressurser for å oppnå politiske mål, for eksempel økt produksjon av tjenester.

Hvert departement kan legge langsiktige planer for effektivisering og omfordeling av gevinster i tråd med prioriteringer og gjennomføring av tiltak i sektoren, som en del av styringsdialogen med sine underliggende virksomheter.

Når det gjennomføres reformer eller større strukturendringer for å effektivisere forvaltningen, vil regjeringen ofte forutsette konkrete innsparinger (gevinstrealisering). Dette kommer i tillegg til effektene av kontinuerlige forbedringer i ABE-reformen.

8.1.6 Erfaringer

Direktoratet for forvaltning og ikt (Difi) har i en rapport i 2016 om effektivisering dokumentert at ledere på ulike nivåer i staten oppfatter reformen som et positivt ytre press for å få fart på nødvendig omstilling og effektivisering i egen virksomhet. Dette oppfattes grunnleggende som sunt fordi det vil bidra til at virksomhetens kjerneoppgaver kommer tydeligere frem.

Dersom produktivitetsbidraget settes vesentlig høyere enn den årlige produktivitetsveksten, kan det bidra til redusert tjenesteproduksjon i statsforvaltningen, eventuelt redusert kvalitet på tjenestene. ABE-reduksjonene bør derfor ikke være høyere enn det virksomhetene kan oppnå gjennom systematisk effektiviseringsarbeid, eksempelvis gjennom økt satsing på IKT. I den grad virksomhetene gjennom sitt systematiske effektiviseringsarbeid klarer å realisere gevinster som overstiger ABE-reduksjonene, legges det til rette for at de kan beholde deler av slike gevinster.

Økte kutt på kort varsel vil i større grad måtte realiseres som «ostehøvelkutt». Slike kutt er mindre forutsigbare enn gevinstuttaket fra ABE-reformen, og det kan være utfordrende for virksomhetene å gjennomføre nye effektiviseringstiltak i tillegg til de tiltakene virksomhetene gjennomfører for å ta ut gevinster i forbindelse med ABE-reformen.

Reformen er en effektiv ordning som krever lite administrasjon. Reformen er også ubyråkratisk ved at det ikke er lagt opp til rapportering på, eller kontroll av, hvordan gevinstene er tatt ut.

Når handlingsrommet i finanspolitikken blir mindre i årene fremover er det viktig at det legges til rette for at reformen kan fortsette å bidra til å finansiere nye satsinger i budsjettene, og at alle statlige virksomheter bidrar. Samtidig som det legges til rette for omfordeling av gevinstene, er det viktig å gi insentiver til effektivisering og handlingsrom til å realisere gevinster.

8.2 Områdegjennomganger

Regjeringen har tatt i bruk områdegjennomganger som et verktøy for systematisk fordypning av utvalgte områder. Områdegjennomganger (på engelsk «spending reviews») benyttes i mange land for å legge til rette for systematisk gjennomgang og forbedring av ressursbruken, og OECD har anbefalt at også Norge tar i bruk dette virkemiddelet.[4] Flere OECD-publikasjoner har fremhevet at områdegjennomganger kan bidra til en mer systematisk gjennomgang av ressursbruken i en sektor eller virksomhet.

Områdegjennomganger skal legge til rette for å identifisere effektiviseringsgevinster, og for bedre målretting av regler og tiltak. I tillegg kan det identifiseres utgifter som kan nedprioriteres f.eks. fordi ordninger er blitt utdaterte eller har stor overlapp med andre, og mer effektive virkemidler. Det kan være i en sektor, på tvers av sektorer, i enkeltvirksomheter eller på tvers av virksomheter. Formålet er å forberede strukturtiltak som kan gi fremtidig budsjettmessig handlingsrom og/eller bedre ressursbruk i form av bedre måloppnåelse.

Gjennomgangene er knyttet til den årlige budsjettprosessen, men kan gjelde endringer som ligger lenger frem enn neste års budsjett. Områdegjennomganger erstatter ikke ordinære budsjettiltak eller annet nødvendig arbeid med strukturtiltak, men er en metodikk som gir mulighet for større fordypning og grundigere vurderinger enn det normalt er rom for innenfor den ordinære budsjettprosessen. Gjennomgangene kan gjennomføres som interne utredninger eller med ekstern bistand, avhengig av tematikk.

For å opparbeide kunnskap og erfaring med bruk av områdegjennomganger har regjeringen lagt vekt på å se på et bredt utvalg av tema og sektorer, og benytte ulike metodikker og kompetansemiljøer. Frem til nå har regjeringen igangsatt åtte områdegjennomganger, hvorav fem er ferdigstilt. Det gjelder gjennomgangene av Norges Forskningsråd, av miljøforvaltningen, av støtteordninger i klimapolitikken, av tilskuddsordninger rettet mot kommunesektoren, og Statens vegvesen. I tillegg er tre nye områdegjennomganger igangsatt av hhv. bygg- og eiendomspolitikken i statlig sivil sektor, av aktører og virkemidler for næringsfremme i utlandet, og av det næringsrettede virkemiddelapparatet.

Områdegjennomgangene som har vært gjennomført så langt har bidratt til verdifull innsikt og informasjon om utgiftsområder som kan effektiviseres, målrettes bedre og/eller prioriteres annerledes, og som ikke har vært avdekket tidligere på annen måte. Fremover vil regjeringen derfor iverksette flere områdegjennomganger som kan brukes som beslutningsunderlag for strukturelle endringer i offentlig sektor.

8.3 Tydeliggjøring av innholdet i mellomværendet med statskassen

I Gul bok 2018 ble det informert om forestående høringsprosess med forslag til normering av regler for regnskapsmessig håndtering av mellomværendet med statskassen og for refusjoner mellom statlige virksomheter.

Mellomværendet viser om en statlig virksomhet eller regnskapsførende statlig ordning har penger til gode fra statskassen eller skylder penger til statskassen. Statsbudsjettet og statsregnskapet følger som hovedregel kontantprinsippet. Mellomværendet med statskassen er et uttrykk for enkelte, tillatte unntak fra kontantprinsippet. Hva som kan inngå i mellomværendet er imidlertid ikke tydelig regulert i økonomiregelverket i dag.

Forslag til normerte regler ble sendt på høring til departementene og Riksrevisjonen høsten 2017. Det ble ved utsendelsen lagt til grunn at med mindre høringen tilsa noe annet, tok man sikte på at oppdaterte retningslinjer skulle fastsettes i 2018.

Direktoratet for økonomistyring har på oppdrag fra Finansdepartementet i 2018 gjennomgått høringssvarene, og har fulgt opp mot departementer og enkeltvirksomheter. Høringen har gitt noen gode, supplerende innspill som det har vært nødvendig å vurdere nærmere før en definerer hva som kan inngå i mellomværendet.

Etter høringen har Finansdepartementet kommet til at iverksettingstidspunktet for regulering av mellomværendet og for refusjoner først bør skje med virkning fra budsjettåret 2020, ettersom det for noen virksomheter vil være behov for enkelte budsjett- og regnskapstekniske tilpasninger. Det vil følgelig være hensiktsmessig med noe tid for implementering.

Finansdepartementet legger opp til å varsle forvaltningen om regelverksendringene i et rundskriv høsten 2018, med sikte på at disse formelt inntas i det statlige økonomiregelverket våren 2019 med virkning fra budsjettåret 2020. Endringene vil ha enkelte mindre budsjettmessige konsekvenser som vil bli innarbeidet og omtalt i budsjettforslaget for 2020.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om statsbudsjettet 2019.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om statsbudsjettet 2019 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om statsbudsjettet for budsjettåret 2019

I

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Utgifter:

Det kongelige hus

1

H.M. Kongen og H.M. Dronningen:

1

Apanasje

12 093 000

50

Det kongelige hoff

201 139 000

51

Særskilte prosjekter ved Det kongelige hoff

210 600 000

423 832 000

2

H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen:

1

Apanasje

10 065 000

10 065 000

Sum Det kongelige hus

433 897 000

Regjering

20

Statsministerens kontor:

1

Driftsutgifter

121 200 000

121 200 000

21

Statsrådet:

1

Driftsutgifter

190 200 000

190 200 000

24

Regjeringsadvokaten:

1

Driftsutgifter

106 200 000

21

Spesielle driftsutgifter

14 000 000

120 200 000

Sum Regjering

431 600 000

Stortinget og underliggende institusjoner

41

Stortinget:

1

Driftsutgifter

956 500 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

412 800 000

50

Sannhets- og forsoningskommisjonen

8 000 000

70

Tilskudd til partigruppene

197 000 000

72

Tilskudd til Det Norske Nobelinstitutts bibliotek

1 500 000

73

Kontingenter, internasjonale delegasjoner

15 000 000

74

Reisetilskudd til skoler

5 000 000

1 595 800 000

42

Ombudsmannsnemnda for Forsvaret:

1

Driftsutgifter

7 300 000

7 300 000

43

Stortingets ombudsmann for forvaltningen:

1

Driftsutgifter

88 900 000

88 900 000

44

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste:

1

Driftsutgifter

22 200 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

29 000 000

51 200 000

45

Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter:

1

Driftsutgifter

25 000 000

25 000 000

51

Riksrevisjonen:

1

Driftsutgifter

537 700 000

75

Internasjonale organisasjoner og nettverk

26 200 000

563 900 000

Sum Stortinget og underliggende institusjoner

2 332 100 000

Høyesterett

61

Høyesterett:

1

Driftsutgifter

112 195 000

112 195 000

Sum Høyesterett

112 195 000

Utenriksdepartementet

Administrasjon av utenrikspolitikken

100

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter

2 274 824 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

13 239 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

21 609 000

70

Erstatning av skader på utenlandske ambassader

1 085 000

71

Hjelp til norske borgere i utlandet

184 000

90

Lån til norske borgere i utlandet

360 000

2 311 301 000

103

Regjeringens representasjon:

1

Driftsutgifter

49 043 000

49 043 000

104

Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet:

1

Driftsutgifter

9 991 000

9 991 000

Sum Administrasjon av utenrikspolitikken

2 370 335 000

Utenriksformål

115

Norgesfremme:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 og 71

12 912 000

70

Kultur- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

38 050 000

71

Næringsfremme , kan overføres, kan nyttes under post 21

7 859 000

58 821 000

116

Internasjonale organisasjoner:

70

Pliktige bidrag

1 605 201 000

90

Innskudd i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB)

190 000 000

1 795 201 000

117

EØS-finansieringsordningene:

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

1 559 000 000

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

1 218 000 000

2 777 000 000

118

Utenrikspolitiske satsinger:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, 71, 72 og 73

88 532 000

70

Nordområdetiltak, samarbeid med Russland og atomsikkerhet, kan overføres, kan nyttes under post 21

325 818 000

71

Globale sikkerhetsspørsmål, kan overføres, kan nyttes under post 21

13 039 000

72

Nedrustning, ikke-spredning og kjernefysisk sikkerhet mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

32 621 000

73

Klima, miljøtiltak og hav mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

32 597 000

74

Forskning, dialog og menneskerettigheter mv.

45 583 000

538 190 000

Sum Utenriksformål

5 169 212 000

Forvaltning av utviklingssamarbeidet

140

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter

1 573 979 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

151 942 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

31 554 000

1 757 475 000

141

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad):

1

Driftsutgifter

279 377 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

22 662 000

302 039 000

144

Norsk senter for utvekslingssamarbeid (Norec):

1

Driftsutgifter

53 449 000

70

Utvekslingsordninger , kan overføres

142 000 000

195 449 000

Sum Forvaltning av utviklingssamarbeidet

2 254 963 000

Utviklingssamarbeidet

150

Humanitær bistand:

70

Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres

4 716 700 000

71

Verdens matvareprogram (WFP), kan overføres

300 000 000

72

FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR)

380 000 000

5 396 700 000

151

Fred, sikkerhet og globalt samarbeid:

70

Fred og forsoning, kan overføres

435 900 000

71

Globale sikkerhetsspørsmål og nedrustning, kan overføres

332 700 000

72

Sårbare stater og regioner, kan overføres

705 890 000

73

FN og globale utfordringer, kan overføres

292 300 000

74

Pliktige bidrag til FN-organisasjoner mv., kan overføres

276 000 000

2 042 790 000

152

Menneskerettigheter:

70

Menneskerettigheter , kan overføres

515 157 000

71

FNs høykommissær for menneskerettigheter (OHCHR), kan overføres

165 000 000

680 157 000

159

Regionbevilgninger:

70

Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres

472 807 000

71

Europa og Sentral-Asia, kan overføres

755 674 000

72

Afghanistan , kan overføres

584 500 000

75

Afrika , kan overføres

1 015 584 000

76

Asia , kan overføres

110 328 000

77

Latin-Amerika , kan overføres

160 350 000

3 099 243 000

160

Helse:

70

Helse , kan overføres

3 555 186 000

71

Verdens helseorganisasjon (WHO), kan overføres

200 500 000

72

FNs aidsprogram (UNAIDS), kan overføres

130 000 000

3 885 686 000

161

Utdanning, forskning og faglig samarbeid:

70

Utdanning , kan overføres

2 734 456 000

71

Forskning , kan overføres

192 109 000

72

Kunnskapsbanken og faglig samarbeid, kan overføres

861 714 000

3 788 279 000

162

Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi:

70

Næringsutvikling og handel, kan overføres

621 700 000

71

Matsikkerhet og landbruk, kan overføres

991 966 000

72

Fornybar energi, kan overføres

1 122 000 000

73

Det internasjonale finansieringsinstituttet (IFC), kan overføres

75 000 000

75

NORFUND - tapsavsetting

468 750 000

95

NORFUND - grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland

1 406 250 000

4 685 666 000

163

Klima, miljø og hav:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

37 900 000

70

Miljø og klima, kan overføres

983 642 000

71

Hav og marin forsøpling, kan overføres

467 967 000

1 489 509 000

164

Likestilling:

70

Likestilling , kan overføres

372 219 000

71

FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women) , kan overføres

100 000 000

72

FNs befolkningsfond (UNFPA)

530 000 000

1 002 219 000

170

Sivilt samfunn:

70

Sivilt samfunn, kan overføres

2 078 471 000

2 078 471 000

171

FNs utviklingsarbeid:

70

FNs utviklingsprogram (UNDP)

605 000 000

71

FNs barnefond (UNICEF)

510 000 000

72

Andre tilskudd (FN), kan overføres

201 700 000

1 316 700 000

172

Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette:

70

Verdensbanken , kan overføres

916 000 000

71

Regionale banker og fond, kan overføres

687 000 000

72

Strategisk samarbeid, kan overføres

195 000 000

73

Gjeldslette , kan overføres

326 500 000

2 124 500 000

179

Flyktningtiltak i Norge:

21

Spesielle driftsutgifter

556 462 000

556 462 000

Sum Utviklingssamarbeidet

32 146 382 000

Sum Utenriksdepartementet

41 940 892 000

Kunnskapsdepartementet

Administrasjon

200

Kunnskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

382 440 000

21

Spesielle driftsutgifter

16 275 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 939 000

401 654 000

201

Analyse og kunnskapsgrunnlag:

21

Spesielle driftsutgifter

40 671 000

40 671 000

Sum Administrasjon

442 325 000

Grunnopplæringen

220

Utdanningsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

380 591 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

206 019 000

70

Tilskudd til læremidler mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

68 705 000

655 315 000

221

Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene:

1

Driftsutgifter

15 633 000

15 633 000

222

Statlige videregående skoler og fjernundervisningstjenester:

1

Driftsutgifter

108 930 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 596 000

110 526 000

225

Tiltak i grunnopplæringen:

1

Driftsutgifter

23 246 000

21

Spesielle driftsutgifter

106 749 000

60

Tilskudd til landslinjer

230 867 000

63

Tilskudd til samisk i grunnopplæringen, kan overføres

71 038 000

64

Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge

52 991 000

65

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg, kan overføres

274 477 000

66

Tilskudd til leirskoleopplæring

54 343 000

67

Tilskudd til opplæring i finsk

8 978 000

68

Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen

294 663 000

70

Tilskudd til opplæring av lærlinger, praksisbrevkandidater og lærekandidater med spesielle behov

62 868 000

74

Prosjekttilskudd

10 195 000

75

Grunntilskudd

80 787 000

1 271 202 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

1 146 268 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

1 625 098 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

49 000 000

60

Forskning på tiltak for økt kvalitet i barnehagen og grunnopplæringen

44 229 000

63

Tidlig innsats i skolen gjennom økt lærerinnsats på 1.-10. trinn

1 538 587 000

71

Tilskudd til vitensentre

67 075 000

4 470 257 000

227

Tilskudd til særskilte skoler:

63

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

40 181 000

78

Tilskudd

164 245 000

204 426 000

228

Tilskudd til frittstående skoler mv.:

70

Frittstående grunnskoler, overslagsbevilgning

2 502 183 000

71

Frittstående videregående skoler, overslagsbevilgning

1 661 353 000

72

Frittstående skoler godkjent etter kap. 4 i voksenopplæringsloven , overslagsbevilgning

163 661 000

73

Frittstående grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning

117 293 000

74

Frittstående videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning

19 084 000

75

Frittstående skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning

325 804 000

76

Andre frittstående skoler, overslagsbevilgning

52 323 000

77

Den tyske skolen i Oslo, overslagsbevilgning

24 615 000

78

Kompletterende undervisning

25 325 000

79

Toppidrett

47 533 000

81

Elevutveksling til utlandet

2 056 000

82

Kapitaltilskudd til friskoler, kapital- og husleietilskudd

64 165 000

5 005 395 000

229

Norges grønne fagskole - Vea:

1

Driftsutgifter

26 781 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 240 000

28 021 000

230

Statlig spesialpedagogisk støttesystem:

1

Driftsutgifter

714 323 000

21

Spesielle driftsutgifter

47 449 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

9 504 000

771 276 000

Sum Grunnopplæringen

12 532 051 000

Barnehager

231

Barnehager:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 51

481 266 000

51

Forskning , kan nyttes under post 21

8 543 000

60

Tilskudd til bemanningsnorm i barnehage

102 800 000

63

Tilskudd til tiltak for å styrke den norskspråklige utviklingen for minoritetsspråklige barn i barnehage

149 809 000

66

Tilskudd til økt barnehagedeltakelse for minoritetsspråklige barn

20 560 000

70

Tilskudd for svømming i barnehagene

68 164 000

831 142 000

Sum Barnehager

831 142 000

Høyere yrkesfaglig utdanning

240

Fagskoler:

60

Tilskudd til fagskoler

725 350 000

61

Utviklingsmidler til fagskoleutdanning

41 864 000

767 214 000

241

Felles tiltak for fagskolesektoren:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

17 031 000

70

Andre overføringer , kan nyttes under post 21

12 568 000

29 599 000

Sum Høyere yrkesfaglig utdanning

796 813 000

Kompetansepolitikk og livslang læring

252

EUs utdannings- og ungdomsprogram:

70

Tilskudd

656 136 000

656 136 000

253

Folkehøyskoler:

70

Tilskudd til folkehøyskoler

885 626 000

71

Tilskudd til Folkehøgskolerådet

5 236 000

72

Tilskudd til Nordiska folkhögskolan

668 000

891 530 000

254

Tilskudd til voksenopplæring:

70

Tilskudd til studieforbund

214 524 000

73

Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner

13 864 000

228 388 000

255

Tilskudd til freds- og menneskerettssentre:

70

Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter

37 308 000

71

Falstadsenteret

21 496 000

72

Stiftelsen Arkivet

15 834 000

73

Nansen Fredssenter

6 562 000

74

Narviksenteret

8 539 000

75

Det europeiske Wergelandsenteret

9 485 000

76

Raftostiftelsen

5 418 000

104 642 000

256

Kompetanse Norge:

1

Driftsutgifter

64 258 000

21

Spesielle driftsutgifter

8 584 000

72 842 000

257

Kompetansepluss:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

5 998 000

70

Tilskudd , kan overføres

171 725 000

177 723 000

258

Tiltak for livslang læring:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1

212 844 000

60

Tilskudd til karriereveiledning

34 525 000

247 369 000

Sum Kompetansepolitikk og livslang læring

2 378 630 000

Høyere utdanning

260

Universiteter og høyskoler:

50

Statlige universiteter og høyskoler

35 606 697 000

70

Private høyskoler

1 564 288 000

37 170 985 000

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter:

75

Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres

662 779 000

662 779 000

280

Felles enheter:

1

Driftsutgifter

170 786 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 000

50

Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høyere utdanning

450 293 000

51

UNIT - Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning

157 654 000

71

Tilskudd til UNIS

136 187 000

914 930 000

281

Felles tiltak for universiteter og høyskoler:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

200 742 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

14 282 000

50

Tilskudd til Norges forskningsråd

234 107 000

70

Andre overføringer , kan nyttes under post 1

36 309 000

78

Tilskudd til Universitets- og høgskolerådet

20 321 000

505 761 000

Sum Høyere utdanning

39 254 455 000

Forskning

284

De nasjonale forskningsetiske komiteene:

1

Driftsutgifter

18 962 000

18 962 000

285

Norges forskningsråd:

52

Langsiktig, grunnleggende forskning

1 699 644 000

53

Sektorovergripende og strategiske satsinger

1 634 642 000

54

Forskningsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse

751 245 000

55

Virksomhetskostnader

792 543 000

4 878 074 000

287

Forskningsinstitutter og andre tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71

6 845 000

53

NUPI

5 020 000

56

Holbergprisen

16 803 000

57

Basisbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter

207 444 000

60

Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning

183 255 000

71

Tilskudd til andre private institusjoner

48 639 000

73

Niels Henrik Abels matematikkpris

15 783 000

483 789 000

288

Internasjonale samarbeidstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter

122 140 000

72

Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner

286 405 000

73

EUs rammeprogram for forskning og innovasjon, kan overføres

2 240 253 000

75

UNESCO-kontingent

22 793 000

76

UNESCO-formål

4 002 000

2 675 593 000

Sum Forskning

8 056 418 000

Integrering og mangfold

290

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

264 480 000

264 480 000

291

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

53 815 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

52 224 000

50

Norges forskningsråd

7 021 000

60

Integreringstilskudd , kan overføres

8 983 088 000

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger , overslagsbevilgning

2 283 887 000

62

Kommunale innvandrertiltak

269 652 000

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

2 224 000

71

Tilskudd til innvandrerorganisasjoner og annen frivillig virksomhet

117 053 000

72

Statsautorisasjonsordningen for tolker m.m.

6 235 000

73

Tilskudd

14 641 000

11 789 840 000

292

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

62 588 000

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

38 591 000

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1 425 376 000

1 526 555 000

Sum Integrering og mangfold

13 580 875 000

Sum Kunnskapsdepartementet

77 872 709 000

Kulturdepartementet

Administrasjon

300

Kulturdepartementet:

1

Driftsutgifter

168 766 000

21

Spesielle driftsutgifter

1 211 000

169 977 000

Sum Administrasjon

169 977 000

Frivillighetsformål

315

Frivillighetsformål:

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 130 000

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

1 557 600 000

72

Tilskudd til frivillig virksomhet for barn og unge

4 535 000

75

Herreløs arv til frivillige organisasjoner

3 003 000

76

Tilskudd til tiltak mot barnefattigdom

10 235 000

78

Ymse faste tiltak

11 905 000

79

Til disposisjon

9 040 000

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

189 400 000

86

Tilskudd til internasjonale idrettsarrangementer i Norge

38 120 000

1 829 968 000

Sum Frivillighetsformål

1 829 968 000

Kulturformål

320

Norsk kulturråd:

1

Driftsutgifter

183 116 000

51

Fond for lyd og bilde

42 810 000

55

Norsk kulturfond

982 180 000

1 208 106 000

321

Kunstnerformål:

71

Statsstipend

11 895 000

73

Kunstnerstipend m.m., kan overføres

193 100 000

74

Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning

148 430 000

75

Vederlagsordninger , kan overføres

203 180 000

556 605 000

322

Bygg og offentlige rom:

1

Driftsutgifter

23 147 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

36 500 000

50

Kunst i offentlige rom

12 500 000

70

Nasjonale kulturbygg, kan overføres

285 600 000

78

Ymse faste tiltak

3 860 000

361 607 000

323

Musikk og scenekunst:

1

Driftsutgifter

97 297 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

63 480 000

22

Forsvarets musikk

47 500 000

60

Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

21 620 000

70

Nasjonale institusjoner

1 505 230 000

71

Region-/landsdelsinstitusjoner

797 405 000

73

Region- og distriktsopera

62 085 000

78

Ymse faste tiltak

322 890 000

2 917 507 000

325

Allmenne kulturformål:

1

Driftsutgifter

77 610 000

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

28 219 000

52

Norges forskningsråd

13 785 000

71

Kultur som næring

62 985 000

72

Kultursamarbeid i nordområdene

11 555 000

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

40 000 000

78

Ymse faste tiltak

48 215 000

79

Til disposisjon , kan nyttes under post 1

7 830 000

82

Nobels Fredssenter

32 030 000

86

Talentutvikling

36 760 000

358 989 000

326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål:

1

Driftsutgifter

641 287 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 635 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

23 855 000

73

Språkorganisasjoner

26 790 000

74

Det Norske Samlaget

17 720 000

75

Tilskudd til ordboksarbeid

9 330 000

78

Ymse faste tiltak

63 455 000

80

Tilskudd til tiltak under Nasjonalbiblioteket

52 040 000

850 112 000

328

Museum og visuell kunst:

70

Det nasjonale museumsnettverket

1 741 130 000

78

Ymse faste tiltak

115 785 000

1 856 915 000

329

Arkivformål:

1

Driftsutgifter

385 311 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

18 975 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

9 030 000

78

Ymse faste tiltak

10 205 000

423 521 000

Sum Kulturformål

8 533 362 000

Medieformål m.m.

334

Filmformål m.m.:

1

Driftsutgifter

112 055 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 375 000

50

Filmfondet

520 160 000

72

Insentivordning for film- og tv-produksjoner, kan overføres

71 360 000

73

Regional filmsatsing, kan overføres

90 855 000

75

Internasjonale film- og medieavtaler, kan overføres

18 180 000

78

Ymse faste tiltak

6 505 000

825 490 000

335

Medieformål:

1

Driftsutgifter

52 042 000

21

Spesielle driftsutgifter

2 706 000

70

Kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting

135 000 000

71

Produksjonstilskudd

313 000 000

72

Innovasjon og utvikling

10 000 000

73

Medieforskning

22 130 000

74

Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres

19 870 000

75

Tilskudd til samiske aviser

28 770 000

77

Distribusjonstilskudd til avisene i Finnmark

2 190 000

585 708 000

337

Kompensasjon for kopiering til privat bruk:

70

Kompensasjon

49 170 000

49 170 000

339

Pengespill, lotterier og stiftelser:

1

Driftsutgifter

78 857 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 415 000

87 272 000

Sum Medieformål m.m.

1 547 640 000

Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

340

Den norske kirke:

70

Rammetilskudd til Den norske kirke

2 114 900 000

71

Tilskudd til Sjømannskirken - Norsk kirke i utlandet

96 500 000

2 211 400 000

341

Tilskudd til trossamfunn m.m.:

70

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning

371 700 000

78

Ymse faste tiltak

14 510 000

386 210 000

342

Kirkebygg og gravplasser:

1

Driftsutgifter

68 108 000

60

Rentekompensasjon - kirkebygg, kan overføres

55 341 000

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

20 470 000

71

Tilskudd til regionale pilegrimssentre

5 940 000

149 859 000

Sum Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

2 747 469 000

Sum Kulturdepartementet

14 828 416 000

Justis- og beredskapsdepartementet

Administrasjon

400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

464 378 000

23

Spesielle driftsutgifter, forskning, evaluering og kunnskapsinnhenting , kan overføres

30 280 000

50

Norges forskningsråd

42 551 000

70

Overføringer til private

10 206 000

71

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

14 427 000

561 842 000

Sum Administrasjon

561 842 000

Rettsvesen

410

Domstolene:

1

Driftsutgifter

2 530 629 000

21

Spesielle driftsutgifter

71 935 000

22

Vernesaker/sideutgifter, jordskiftedomstoler, kan overføres

6 735 000

2 609 299 000

414

Forliksråd og andre domsutgifter:

1

Driftsutgifter

227 694 000

21

Spesielle driftsutgifter

38 882 000

266 576 000

Sum Rettsvesen

2 875 875 000

Kriminalomsorg

430

Kriminalomsorgen:

1

Driftsutgifter

4 539 696 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under kap. 430, post 1

89 648 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

55 442 000

60

Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres

69 000 000

70

Tilskudd

24 741 000

4 778 527 000

432

Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter:

1

Driftsutgifter

246 704 000

246 704 000

Sum Kriminalomsorg

5 025 231 000

Politi og påtalemyndighet

440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten:

1

Driftsutgifter

17 967 648 000

21

Spesielle driftsutgifter

139 507 000

22

Søk etter omkomne på havet, i innsjøer og vassdrag, kan overføres

9 189 000

23

Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål

28 163 000

25

Retur av asylsøkere med avslag og andre utlendinger uten lovlig opphold , overslagsbevilgning

128 533 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 184 480 000

70

Tilskudd

62 383 000

71

Tilskudd Norsk rettsmuseum

5 256 000

73

Tilskudd til EUs grense- og visumfond

184 000 000

19 709 159 000

442

Politihøgskolen:

1

Driftsutgifter

629 942 000

629 942 000

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

1

Driftsutgifter

890 983 000

890 983 000

445

Den høyere påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

259 057 000

259 057 000

446

Den militære påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

8 909 000

8 909 000

448

Grensekommissæren:

1

Driftsutgifter

5 636 000

5 636 000

Sum Politi og påtalemyndighet

21 503 686 000

Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Driftsutgifter

760 355 000

21

Spesielle driftsutgifter

7 407 000

70

Overføringer til private

6 698 000

774 460 000

452

Sentral krisehåndtering:

1

Driftsutgifter

26 398 000

26 398 000

453

Sivil klareringsmyndighet:

1

Driftsutgifter

31 927 000

31 927 000

454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

690 652 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

3 094 510 000

3 785 162 000

455

Redningstjenesten:

1

Driftsutgifter

109 258 000

21

Spesielle driftsutgifter

28 202 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

5 926 000

71

Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten

55 334 000

72

Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester

112 713 000

73

Tilskudd til Redningsselskapet

103 612 000

415 045 000

456

Nød- og beredskapskommunikasjon:

1

Driftsutgifter

128 755 000

21

Spesielle driftsutgifter - infrastruktur Nødnett

366 017 000

22

Spesielle driftsutgifter - tjenester og produkter

97 095 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

35 176 000

627 043 000

Sum Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

5 660 035 000

Andre virksomheter

460

Spesialenheten for politisaker:

1

Driftsutgifter

47 451 000

47 451 000

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.:

1

Driftsutgifter

1 183 838 000

1 183 838 000

467

Norsk Lovtidend:

1

Driftsutgifter

4 340 000

4 340 000

468

Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker:

1

Driftsutgifter

17 179 000

17 179 000

469

Vergemålsordningen:

1

Driftsutgifter

252 675 000

21

Spesielle driftsutgifter

150 000 000

402 675 000

Sum Andre virksomheter

1 655 483 000

Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

470

Fri rettshjelp:

1

Driftsutgifter

605 701 000

72

Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak

56 440 000

662 141 000

471

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning:

71

Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning

109 633 000

72

Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning

61 433 000

73

Stortingets rettferdsvederlagsordning

25 713 000

196 779 000

473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Driftsutgifter

72 579 000

70

Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning

300 000 000

372 579 000

474

Konfliktråd:

1

Driftsutgifter

139 266 000

60

Tilskudd til kommuner, kan overføres

19 808 000

70

Tilskudd

12 142 000

171 216 000

475

Bobehandling:

1

Driftsutgifter

104 851 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

7 620 000

112 471 000

Sum Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

1 515 186 000

Svalbardbudsjettet

480

Svalbardbudsjettet:

50

Tilskudd

360 484 000

360 484 000

Sum Svalbardbudsjettet

360 484 000

Beskyttelse og innvandring

490

Utlendingsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

1 028 196 000

21

Spesielle driftsutgifter, asylmottak

520 513 000

22

Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse

14 896 000

23

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

4 511 000

30

Ombygginger, ankomstsenter for asylregistrering og mottak, kan overføres

64 827 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

53 201 000

60

Tilskudd til vertskommuner for asylmottak

138 354 000

70

Stønader til beboere i asylmottak

74 278 000

71

Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i asylmottak, og veiledning for au pairer

14 113 000

72

Internasjonalt migrasjonsarbeid, og assistert retur og reintegrering i hjemlandet , overslagsbevilgning

78 469 000

73

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak, kan nyttes under kap. 291, post 60

11 917 000

75

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres

11 337 000

2 014 612 000

491

Utlendingsnemnda:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 21

291 582 000

21

Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling, kan nyttes under post 1

6 370 000

297 952 000

Sum Beskyttelse og innvandring

2 312 564 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

41 470 386 000

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Administrasjon

500

Kommunal- og moderniseringsdepartementet:

1

Driftsutgifter

398 001 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

82 388 000

23

Husleie for fellesareal m.m.

24 664 000

25

Nytt regjeringskvartal , kan overføres

3 980 000

27

Felles IKT-løsning, kan overføres

40 000 000

50

Forskningsprogrammer

94 000 000

70

Diverse formål, kan overføres, kan nyttes under post 21

3 000 000

646 033 000

502

Tariffavtalte avsetninger:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

1 000 000

70

Kompetanseutvikling mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

16 500 000

71

Opplæring og utvikling av tillitsvalgte

190 600 000

208 100 000

510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

1

Driftsutgifter

625 417 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

59 559 000

22

Fellesutgifter

130 710 000

23

22. juli-senteret

12 260 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

49 869 000

46

Sikringsanlegg og sperresystemer, kan overføres

8 565 000

886 380 000

Sum Administrasjon

1 740 513 000

Fylkesmannsembetene

525

Fylkesmannsembetene:

1

Driftsutgifter

1 888 042 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

167 804 000

2 055 846 000

Sum Fylkesmannsembetene

2 055 846 000

Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen:

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

83 172 000

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

1 780 400 000

34

Statens eiendom på Adamstuen, kan overføres

7 500 000

36

Kunstnerisk utsmykking, kan overføres

19 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

563 000 000

2 453 072 000

531

Eiendommer til kongelige formål:

1

Driftsutgifter

26 765 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

94 683 000

121 448 000

532

Utvikling av Fornebuområdet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

97 000

30

Investeringer , kan overføres

6 000 000

6 097 000

533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

1

Driftsutgifter

20 686 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

27 000 000

47 686 000

Sum Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

2 628 303 000

Forvaltningsutvikling og IT-politikk

540

Direktoratet for forvaltning og IKT:

1

Driftsutgifter

291 044 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

24 436 000

22

Bruk av nasjonale felleskomponenter

73 700 000

23

Utvikling og forvaltning av nasjonale felleskomponenter, kan overføres

107 786 000

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter, kan overføres

120 947 000

26

StimuLab , kan overføres

20 000 000

27

Opplæringskontoret OK stat

10 285 000

71

IT-standardisering

815 000

649 013 000

541

IT-politikk:

22

Utvikling, gjennomføring og samordning av IT-politikken, kan overføres, kan nyttes under post 70

7 329 000

70

Forvaltningsutvikling og samordning av IT-politikken, kan nyttes under post 22

8 029 000

15 358 000

542

Internasjonalt IT-samarbeid:

1

Driftsutgifter

4 795 000

70

Internasjonale program, kan overføres

46 408 000

51 203 000

Sum Forvaltningsutvikling og IT-politikk

715 574 000

Personvern

545

Datatilsynet:

1

Driftsutgifter

57 672 000

57 672 000

546

Personvernnemnda:

1

Driftsutgifter

2 325 000

2 325 000

Sum Personvern

59 997 000

Distrikts- og regionalpolitikk

550

Omstillingsdyktig næringsliv og lokalsamfunn i distriktene:

62

Bedriftsrettede låne- og tilskuddsordninger i distriktene, kan nyttes under post 64

453 090 000

64

Inkluderende og vekstkraftige lokalsamfunn, kan nyttes under post 62

50 000 000

70

Bedriftsrettede programmer i distriktene

119 016 000

73

Merkur-programmet , kan overføres

49 708 000

671 814 000

553

Omstillingsdyktige regioner:

60

Regionale tiltak for utvikling av næringsmiljøer og tilgang til kompetanse , kan nyttes under post 63 og 65

47 000 000

63

Grenseregionale Interreg-program, kan nyttes under post 60 og 65

52 736 000

65

Omstillingsprogrammer ved akutte endringer i arbeidsmarkedet, kan nyttes under post 60 og 63

79 856 000

74

Nasjonale tiltak for klynger og innovasjonsmiljø

281 089 000

76

Nordisk og europeisk samarbeid, kan overføres

30 870 000

491 551 000

554

Kompetansesenter for distriktsutvikling:

1

Driftsutgifter

32 753 000

32 753 000

Sum Distrikts- og regionalpolitikk

1 196 118 000

Samiske formål

560

Samiske formål:

50

Samisk språk, kultur og samfunnsliv

497 069 000

51

Divvun

7 234 000

55

Samisk høgskole

5 223 000

509 526 000

563

Internasjonalt reindriftssenter:

1

Driftsutgifter

6 393 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

2 717 000

9 110 000

Sum Samiske formål

518 636 000

Nasjonale minoriteter

567

Nasjonale minoriteter:

25

Romanifolket/taterne , kan overføres, kan nyttes under post 75

1 015 000

60

Rom , kan overføres

3 505 000

70

Nasjonale minoriteter

7 293 000

72

Det Mosaiske Trossamfund

7 222 000

73

Kvensk språk og kultur

9 962 000

74

Kultur- og ressurssenter for norske rom

15 100 000

75

Romanifolket/taterne , kan overføres, kan nyttes under post 25

4 419 000

48 516 000

Sum Nasjonale minoriteter

48 516 000

Kommunesektoren mv.

571

Rammetilskudd til kommuner:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

33 639 000

60

Innbyggertilskudd

131 734 299 000

61

Distriktstilskudd Sør-Norge

860 407 000

62

Distriktstilskudd Nord-Norge

2 199 842 000

64

Skjønnstilskudd , kan nyttes under kap. 572, post 64

1 237 000 000

65

Regionsentertilskudd

200 000 000

66

Veksttilskudd

231 934 000

67

Storbytilskudd

508 768 000

137 005 889 000

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner:

60

Innbyggertilskudd

33 566 319 000

62

Nord-Norge-tilskudd

676 012 000

64

Skjønnstilskudd , kan nyttes under kap. 571, post 64

382 000 000

34 624 331 000

573

Kommunereform:

60

Kommunesammenslåing

50 000 000

50 000 000

575

Ressurskrevende tjenester:

60

Toppfinansieringsordning , overslagsbevilgning

9 897 112 000

9 897 112 000

577

Tilskudd til de politiske partier:

1

Driftsutgifter

8 468 000

70

Sentrale organisasjoner

314 082 000

71

Kommunale organisasjoner

33 761 000

73

Fylkesorganisasjoner

73 771 000

75

Fylkesungdomsorganisasjoner

21 913 000

76

Sentrale ungdomsorganisasjoner

8 256 000

460 251 000

578

Valgdirektoratet:

1

Driftsutgifter

107 745 000

70

Informasjonstiltak

5 200 000

112 945 000

579

Valgutgifter:

1

Driftsutgifter

11 469 000

11 469 000

Sum Kommunesektoren mv.

182 161 997 000

Bolig, bomiljø og bygg

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

70

Bostøtte , overslagsbevilgning

2 888 591 000

75

Etablering og tilpasning av bolig

481 574 000

76

Utleieboliger , kan overføres

831 464 000

78

Boligsosiale tiltak, kan overføres

15 587 000

79

Heis og tilstandsvurdering, kan overføres

40 000 000

4 257 216 000

585

Husleietvistutvalget:

1

Driftsutgifter

29 874 000

29 874 000

587

Direktoratet for byggkvalitet:

1

Driftsutgifter

105 974 000

22

Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling

49 750 000

155 724 000

Sum Bolig, bomiljø og bygg

4 442 814 000

Planlegging, byutvikling og geodata

590

Planlegging og byutvikling:

61

Byvekstavtaler , kan overføres

20 686 000

65

Områdesatsing i byer, kan overføres

61 274 000

72

Bolig- og områdeutvikling i byer, kan overføres

14 162 000

81

Kompetansetiltak , kan overføres

6 725 000

102 847 000

595

Statens kartverk:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 21 og 45

899 021 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 01 og 45

217 920 000

30

Geodesiobservatoriet , kan overføres

22 600 000

1 139 541 000

Sum Planlegging, byutvikling og geodata

1 242 388 000

Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet

196 810 702 000

Arbeids- og sosialdepartementet

Administrasjon

600

Arbeids- og sosialdepartementet:

1

Driftsutgifter

215 613 000

215 613 000

601

Utredningsvirksomhet, forskning m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter

55 100 000

50

Norges forskningsråd

166 730 000

70

Tilskudd

34 730 000

72

Tilskudd til Senter for seniorpolitikk m.m.

16 280 000

272 840 000

Sum Administrasjon

488 453 000

Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

604

Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 45

71 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 21

352 500 000

423 500 000

605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Driftsutgifter

11 657 125 000

21

Spesielle driftsutgifter

33 320 000

22

Forsknings- og utredningsaktiviteter

54 185 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

303 690 000

12 048 320 000

606

Trygderetten:

1

Driftsutgifter

78 770 000

78 770 000

Sum Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

12 550 590 000

Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

611

Pensjoner av statskassen:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

17 500 000

17 500 000

612

Tilskudd til Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

4 262 000 000

22

Sluttoppgjør , overslagsbevilgning

-1 849 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

161 000 000

2 574 000 000

613

Arbeidsgiveravgift til folketrygden:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

1 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

24 000 000

25 000 000

614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter

27 000 000

70

Tap/avskrivninger

2 000 000

90

Utlån , overslagsbevilgning

5 900 000 000

5 929 000 000

615

Yrkesskadeforsikring:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

91 000 000

91 000 000

616

Gruppelivsforsikring:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

206 000 000

206 000 000

Sum Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

8 842 500 000

Tiltak for bedrede levekår mv.

621

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering:

21

Spesielle driftsutgifter

80 975 000

63

Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres

146 750 000

70

Frivillig arbeid, kan overføres

121 975 000

74

Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv.

13 735 000

363 435 000

Sum Tiltak for bedrede levekår mv.

363 435 000

Arbeidsmarked

634

Arbeidsmarkedstiltak:

1

Driftsutgifter

250 000 000

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

7 110 545 000

77

Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

1 459 405 000

78

Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser

68 120 000

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

61 920 000

8 949 990 000

635

Ventelønn:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

12 000 000

12 000 000

Sum Arbeidsmarked

8 961 990 000

Arbeidsmiljø og sikkerhet

640

Arbeidstilsynet:

1

Driftsutgifter

639 500 000

21

Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud

11 800 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 900 000

656 200 000

642

Petroleumstilsynet:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 21

284 500 000

21

Spesielle driftsutgifter

29 400 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 700 000

315 600 000

643

Statens arbeidsmiljøinstitutt:

50

Statstilskudd

124 875 000

124 875 000

646

Pionerdykkere i Nordsjøen:

72

Tilskudd , kan overføres

3 300 000

3 300 000

648

Arbeidsretten, Riksmekleren m.m.:

1

Driftsutgifter

19 700 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1

1 600 000

70

Tilskudd til faglig utvikling

2 000 000

23 300 000

649

Treparts bransjeprogrammer:

21

Spesielle driftsutgifter - Treparts bransjeprogrammer

2 900 000

2 900 000

Sum Arbeidsmiljø og sikkerhet

1 126 175 000

Kontantytelser

660

Krigspensjon:

70

Tilskudd, militære, overslagsbevilgning

59 000 000

71

Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning

159 000 000

218 000 000

664

Pensjonstrygden for sjømenn:

70

Tilskudd

37 000 000

37 000 000

666

Avtalefestet pensjon (AFP):

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

2 490 000 000

2 490 000 000

667

Supplerende stønad til personer over 67 år:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

345 000 000

345 000 000

Sum Kontantytelser

3 090 000 000

Sum Arbeids- og sosialdepartementet

35 423 143 000

Helse- og omsorgsdepartementet

Helse- og omsorgsdepartementet mv.

700

Helse- og omsorgsdepartementet:

1

Driftsutgifter

240 961 000

240 961 000

701

E-helse, helseregistre mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

488 181 000

70

Norsk Helsenett SF

140 526 000

71

Medisinske kvalitetsregistre

38 866 000

667 573 000

702

Beredskap:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

24 762 000

70

Tilskudd , kan overføres, kan nyttes under post 21

3 897 000

28 659 000

703

Internasjonalt samarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 115 000

71

Internasjonale organisasjoner

43 717 000

51 832 000

704

Helsearkivet:

1

Driftsutgifter

38 700 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

46 000 000

84 700 000

709

Pasient- og brukerombud:

1

Driftsutgifter

74 021 000

74 021 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet mv.

1 147 746 000

Folkehelse mv.

710

Vaksiner mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

336 375 000

336 375 000

712

Bioteknologirådet:

1

Driftsutgifter

9 762 000

9 762 000

714

Folkehelse:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79

147 098 000

60

Kommunale tiltak, kan overføres, kan nyttes under post 21

98 013 000

70

Rusmiddeltiltak mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

120 477 000

74

Skolefrukt mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

20 568 000

79

Andre tilskudd , kan overføres, kan nyttes under post 21

49 135 000

435 291 000

717

Legemiddeltiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

11 836 000

70

Tilskudd

58 451 000

70 287 000

Sum Folkehelse mv.

851 715 000

Spesialisthelsetjenester

732

Regionale helseforetak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

59 710 000

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

828 059 000

71

Kvalitetsbasert finansiering, kan overføres

552 116 000

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres

53 579 738 000

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

18 784 161 000

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

14 272 545 000

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

12 728 492 000

76

Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

37 843 728 000

77

Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning

3 119 112 000

78

Forskning og nasjonale kompetansetjenester, kan overføres

1 216 053 000

80

Kompensasjon for merverdiavgift, overslagsbevilgning

7 030 632 000

81

Protonsenter , kan overføres

96 723 000

82

Investeringslån , kan overføres

5 631 381 000

83

Opptrekksrenter for lån f.o.m. 2008, overslagsbevilgning

81 000 000

86

Driftskreditter

3 359 000 000

159 182 450 000

733

Habilitering og rehabilitering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

16 842 000

70

Behandlingsreiser til utlandet

127 954 000

72

Kjøp av opptrening mv., kan overføres

1 245 000

79

Andre tilskudd , kan nyttes under post 21

6 341 000

152 382 000

734

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak:

1

Driftsutgifter

71 349 000

21

Spesielle driftsutgifter

35 993 000

70

Hjemhenting ved alvorlig psykisk lidelse mv.

2 784 000

71

Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede

85 612 000

72

Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus

13 141 000

208 879 000

737

Historiske pensjonskostnader:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

30 000 000

30 000 000

Sum Spesialisthelsetjenester

159 573 711 000

Sentral helseforvaltning

740

Helsedirektoratet:

1

Driftsutgifter

1 212 918 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

30 421 000

60

Gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger

81 908 000

70

Helsetjenester i annet EØS-land

50 305 000

1 375 552 000

741

Norsk pasientskadeerstatning:

1

Driftsutgifter

205 664 000

70

Advokatutgifter

39 327 000

71

Særskilte tilskudd

10 304 000

255 295 000

742

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

1

Driftsutgifter

146 594 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 837 000

162 431 000

744

Direktoratet for e-helse:

1

Driftsutgifter

213 594 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

150 992 000

364 586 000

745

Folkehelseinstituttet:

1

Driftsutgifter

1 044 831 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

141 489 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

12 477 000

1 198 797 000

746

Statens legemiddelverk:

1

Driftsutgifter

288 252 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

30 000 000

318 252 000

747

Statens strålevern:

1

Driftsutgifter

94 236 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

18 432 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 494 000

117 162 000

748

Statens helsetilsyn:

1

Driftsutgifter

159 164 000

159 164 000

749

Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten:

1

Driftsutgifter

40 433 000

40 433 000

Sum Sentral helseforvaltning

3 991 672 000

Helse- og omsorgstjenester i kommunene

761

Omsorgstjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

179 641 000

60

Kommunale kompetansetiltak, kan overføres

10 125 000

61

Vertskommuner

934 778 000

62

Dagaktivitetstilbud , kan overføres

347 998 000

63

Investeringstilskudd - rehabilitering, kan overføres, kan nyttes under post 69

4 213 357 000

64

Kompensasjon for renter og avdrag

876 900 000

65

Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene, overslagsbevilgning

1 482 840 000

67

Utviklingstiltak

70 227 000

68

Kompetanse og innovasjon

398 050 000

69

Investeringstilskudd - netto tilvekst, kan overføres

65 400 000

71

Frivillig arbeid mv.

17 500 000

72

Landsbystiftelsen

81 007 000

73

Særlige omsorgsbehov

23 975 000

75

Andre kompetansetiltak

10 944 000

79

Andre tilskudd , kan nyttes under post 21

112 975 000

8 825 717 000

762

Primærhelsetjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

119 688 000

60

Forebyggende helsetjenester

333 458 000

61

Fengselshelsetjeneste

178 866 000

63

Allmennlegetjenester

185 723 000

64

Opptrappingsplan habilitering og rehabilitering

88 196 000

70

Tilskudd , kan nyttes under post 21

45 048 000

73

Seksuell helse, kan overføres

56 600 000

74

Stiftelsen Amathea

20 969 000

1 028 548 000

765

Psykisk helse og rusarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

107 523 000

60

Kommunale tjenester, kan overføres

456 180 000

62

Rusarbeid , kan overføres

477 360 000

71

Brukere og pårørende, kan overføres

159 385 000

72

Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

358 742 000

73

Utviklingstiltak mv.

154 677 000

74

Kompetansesentre , kan overføres

308 947 000

75

Vold og traumatisk stress, kan overføres

219 889 000

2 242 703 000

769

Utredningsvirksomhet mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

14 971 000

70

Tilskudd , kan nyttes under post 21

3 020 000

17 991 000

Sum Helse- og omsorgstjenester i kommunene

12 114 959 000

Tannhelse

770

Tannhelsetjenester:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

35 093 000

70

Tilskudd , kan overføres, kan nyttes under post 21

292 393 000

327 486 000

Sum Tannhelse

327 486 000

Kunnskap og kompetanse

780

Forskning:

50

Norges forskningsråd mv.

336 212 000

336 212 000

781

Forsøk og utvikling mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79

63 305 000

79

Tilskudd , kan nyttes under post 21

73 570 000

136 875 000

783

Personell:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

106 234 000

61

Tilskudd til kommuner

142 708 000

79

Andre tilskudd , kan nyttes under post 21

25 745 000

274 687 000

Sum Kunnskap og kompetanse

747 774 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

178 755 063 000

Barne- og likestillingsdepartementet

Administrasjon

800

Barne- og likestillingsdepartementet:

1

Driftsutgifter

150 743 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 111 000

160 854 000

Sum Administrasjon

160 854 000

Familie og oppvekst

840

Tiltak mot vold og overgrep:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 og kap. 846, post 62

25 888 000

61

Tilskudd til incest- og voldtektssentre, overslagsbevilgning

98 607 000

70

Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under post 21 og kap. 858, post 1

78 291 000

73

Tilskudd til senter for voldsutsatte barn, kan overføres

31 090 000

233 876 000

841

Samliv og konfliktløsning:

21

Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse, overslagsbevilgning

11 263 000

22

Opplæring, forskning, utvikling mv.

7 829 000

23

Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning

5 813 000

70

Tilskudd til samlivstiltak, kan nyttes under kap. 842, post 1 og kap. 858, post 1

10 505 000

35 410 000

842

Familievern:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

343 022 000

21

Spesielle driftsutgifter

31 068 000

70

Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1

208 461 000

582 551 000

843

Adopsjonsstøtte:

70

Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning

12 525 000

12 525 000

844

Kontantstøtte:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

1 800 890 000

1 800 890 000

845

Barnetrygd:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

14 830 000 000

14 830 000 000

846

Familie- og oppveksttiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 50 og post 71

12 650 000

50

Norges forskningsråd, kan nyttes under post 21

3 218 000

60

Barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn, kan overføres

36 560 000

61

Nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom, kan nyttes under post 71

291 985 000

62

Utvikling i kommunene

133 229 000

70

Barne- og ungdomsorganisasjoner

151 098 000

71

Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

19 860 000

79

Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv., kan overføres

11 432 000

660 032 000

847

EUs ungdomsprogram:

1

Driftsutgifter , kan overføres

8 431 000

8 431 000

848

Barneombudet:

1

Driftsutgifter

21 968 000

21 968 000

Sum Familie og oppvekst

18 185 683 000

Barnevernet

853

Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker:

1

Driftsutgifter

230 440 000

230 440 000

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71

69 371 000

22

Barnesakkyndig kommisjon

8 194 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

25 500 000

50

Forskning og utvikling

17 631 000

60

Kommunalt barnevern

777 556 000

61

Utvikling i kommunene

28 671 000

62

Tilskudd til barnevernsfaglig videreutdanning, kan nyttes under post 72

20 252 000

71

Utvikling og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

28 658 000

72

Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet, kan overføres, kan nyttes under post 21

113 765 000

1 089 598 000

855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 22 og post 60

3 836 242 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

24 121 000

22

Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1

2 623 089 000

60

Refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak, kan nyttes under post 1

426 801 000

6 910 253 000

856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

1

Driftsutgifter

141 429 000

141 429 000

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 855, post 1

280 076 000

21

Spesielle driftsutgifter

15 556 000

295 632 000

Sum Barnevernet

8 667 352 000

Forbrukerpolitikk

860

Forbrukerrådet:

50

Basisbevilgning

134 924 000

51

Markedsportaler

20 170 000

155 094 000

862

Stiftelsen Miljømerking i Norge:

70

Driftstilskudd

10 630 000

10 630 000

865

Forbrukerpolitiske tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 50

2 244 000

50

Forskning og undervisning, kan nyttes under post 21

9 662 000

70

Tilskudd , kan nyttes under post 21

1 453 000

79

EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk, kan overføres

6 312 000

19 671 000

867

Sekretariatet for Markedsrådet og Forbrukerklageutvalget:

1

Driftsutgifter

14 122 000

14 122 000

868

Forbrukertilsynet:

1

Driftsutgifter

33 485 000

33 485 000

Sum Forbrukerpolitikk

233 002 000

Likestilling og ikke-diskriminering

870

Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda:

1

Driftsutgifter

19 006 000

19 006 000

871

Likestilling og ikke-diskriminering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

13 868 000

70

Likestilling mellom kjønn, kan nyttes under post 21

17 977 000

72

Lesbiske, homofile, bifile, transpersoner og interkjønn

11 914 000

73

Likestillingssentre

13 340 000

57 099 000

872

Nedsatt funksjonsevne:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71

15 060 000

70

Funksjonshemmedes organisasjoner

219 358 000

71

Universell utforming og økt tilgjengelighet, kan overføres, kan nyttes under post 21

29 097 000

72

Funksjonshemmedes levekår og livskvalitet

12 197 000

275 712 000

873

Likestillings- og diskrimineringsombudet:

50

Basisbevilgning

43 843 000

43 843 000

Sum Likestilling og ikke-diskriminering

395 660 000

Sum Barne- og likestillingsdepartementet

27 642 551 000

Nærings- og fiskeridepartementet

Forvaltning og rammebetingelser

900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Driftsutgifter

430 846 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

71 927 000

22

Trygg håndtering av norsk atomavfall og atomanlegg, kan overføres, kan nyttes under kap. 929, post 51

70 000 000

23

Digital Norway/Toppindustrisenteret AS

2 000 000

30

Miljøtiltak Søve, kan overføres

21 094 000

31

Miljøtiltak Svea og Lunckefjell, kan overføres

331 059 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

37 400 000

71

Miljøtiltak Raufoss

5 200 000

72

Tilskudd til beredskapsordninger

3 807 000

73

Tilskudd til Ungt Entreprenørskap

29 944 000

74

Tilskudd til Visit Svalbard AS

2 315 000

75

Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres

8 045 000

76

Tilskudd til Standard Norge

33 648 000

77

Tilskudd til sjømattiltak, kan overføres

12 605 000

78

Tilskudd til Akvariet i Bergen

4 425 000

81

Tilskudd til nasjonalt program for leverandørutvikling

10 290 000

83

Tilskudd til Senter for hav og Arktis

5 000 000

1 079 605 000

902

Justervesenet:

1

Driftsutgifter

120 725 000

21

Spesielle driftsutgifter

357 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 909 000

129 991 000

903

Norsk akkreditering:

1

Driftsutgifter

54 100 000

54 100 000

904

Brønnøysundregistrene:

1

Driftsutgifter

328 430 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

21 275 000

22

Forvaltning av Altinn-løsningen, kan overføres

225 846 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

160 800 000

736 351 000

905

Norges geologiske undersøkelse:

1

Driftsutgifter

185 750 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

75 320 000

261 070 000

906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Driftsutgifter

56 450 000

30

Sikrings- og miljøtiltak, kan overføres

6 998 000

31

Miljøtiltak Løkken, kan overføres

20 480 000

83 928 000

907

Norsk nukleær dekommisjonering:

1

Driftsutgifter

23 419 000

23 419 000

909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

73

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning

2 050 000 000

2 050 000 000

910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

420 750 000

420 750 000

911

Konkurransetilsynet:

1

Driftsutgifter

110 450 000

110 450 000

912

Klagenemndssekretariatet:

1

Driftsutgifter

19 550 000

22

Konkurranseklagenemnda

2 457 000

22 007 000

915

Regelrådet:

1

Driftsutgifter

11 000 000

11 000 000

917

Fiskeridirektoratet:

1

Driftsutgifter

404 350 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 934 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

70 966 000

486 250 000

919

Diverse fiskeriformål:

60

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

519 000 000

74

Erstatninger , kan overføres

1 900 000

75

Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres

16 800 000

76

Tilskudd til fiskeriforskning, kan overføres

15 000 000

79

Tilskudd til informasjon om ressursforvaltning, kan overføres

864 000

553 564 000

Sum Forvaltning og rammebetingelser

6 022 485 000

Forskning og innovasjon

920

Norges forskningsråd:

50

Tilskudd til forskning

2 198 200 000

2 198 200 000

922

Romvirksomhet:

50

Norsk Romsenter

70 283 000

70

Kontingent i European Space Agency (ESA)

215 375 000

71

Internasjonal romvirksomhet

465 250 000

72

Nasjonale følgemidler, kan overføres

20 992 000

73

EUs romprogrammer

487 300 000

74

Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter, kan overføres

42 601 000

95

Egenkapital Space Norway AS

378 500 000

1 680 301 000

923

Havforskningsinstituttet:

1

Driftsutgifter

639 800 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

405 726 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

150 530 000

1 196 056 000

924

Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer:

70

Tilskudd

16 000 000

16 000 000

926

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy:

1

Driftsutgifter

184 450 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

85 683 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

13 000 000

283 133 000

928

Annen marin forskning og utvikling:

50

Tilskudd til Veterinærinstituttet

63 805 000

72

Tilskudd til Nofima

100 846 000

164 651 000

929

Institutt for energiteknikk:

22

Sikring av atomanlegg, kan overføres

40 000 000

51

Tilskudd til atomforskning, kan overføres, kan nyttes under kap. 900, post 22

147 000 000

187 000 000

930

Design og arkitektur Norge:

70

Tilskudd

65 043 000

65 043 000

935

Patentstyret:

1

Driftsutgifter

258 400 000

258 400 000

936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Driftsutgifter

8 000 000

8 000 000

Sum Forskning og innovasjon

6 056 784 000

Markedsadgang og eksport

940

Internasjonaliseringstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

10 239 000

73

Støtte ved kapitalvareeksport

81 500 000

91 739 000

Sum Markedsadgang og eksport

91 739 000

Statlig eierskap

950

Forvaltning av statlig eierskap:

21

Spesielle driftsutgifter

22 938 000

52

Risikokapital, Nysnø Klimainvesteringer AS

140 000 000

90

Kapitalinnskudd, Nysnø Klimainvesteringer AS

260 000 000

422 938 000

Sum Statlig eierskap

422 938 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

12 593 946 000

Landbruks- og matdepartementet

Administrasjon m.m.

1100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Driftsutgifter

161 414 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 836 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - ordinære forvaltningsorganer , kan overføres, kan nyttes under post 50

2 720 000

50

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - forvaltningsorganer med særskilte fullmakter

289 000

180 259 000

Sum Administrasjon m.m.

180 259 000

Matpolitikk

1112

Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet:

50

Kunnskapsutvikling, kunnskapsformidling og beredskap, Veterinærinstituttet

97 976 000

97 976 000

1115

Mattilsynet:

1

Driftsutgifter

1 349 848 000

22

Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser

13 398 000

71

Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning

4 200 000

1 367 446 000

Sum Matpolitikk

1 465 422 000

Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

1136

Kunnskapsutvikling m.m.:

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Norsk institutt for bioøkonomi

227 909 000

227 909 000

1137

Forskning og innovasjon:

50

Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd

248 878 000

51

Basisbevilgninger m.m., Norges forskningsråd

178 036 000

54

Næringsrettet matforskning mv.

158 901 000

70

Innovasjonsaktivitet mv., kan overføres

3 500 000

71

Bioøkonomiordningen , kan overføres

2 832 000

592 147 000

Sum Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

820 056 000

Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

1138

Støtte til organisasjoner m.m.:

70

Støtte til organisasjoner

32 500 000

71

Internasjonalt skogpolitisk samarbeid - organisasjoner og prosesser , kan overføres

1 305 000

72

Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk (NORSØK)

7 068 000

40 873 000

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer:

71

Tilskudd til genressursforvaltning og miljøtiltak, kan overføres

29 059 000

29 059 000

1140

Høstbare viltressurser:

1

Driftsutgifter

16 000 000

21

Spesielle driftsutgifter

22 000 000

23

Jegerprøve m.m., kan overføres

4 500 000

71

Tilskudd til viltformål, kan overføres

46 289 000

75

Organisasjoner - høstbare viltressurser

7 002 000

95 791 000

1142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsutgifter

243 702 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

6 312 000

50

Arealressurskart

7 715 000

60

Tilskudd til veterinærdekning

150 471 000

70

Tilskudd til fjellstuer

819 000

71

Omstillingstiltak i Indre Finnmark, kan overføres

4 524 000

72

Erstatninger ved ekspropriasjon og leie av rett til reinbeite, overslagsbevilgning

452 000

73

Tilskudd til erstatninger mv. etter offentlige pålegg i plante- og husdyrproduksjon , overslagsbevilgning

55 610 000

74

Kompensasjon til dyreeiere som blir pålagt beitenekt

1 000 000

80

Radioaktivitetstiltak , kan overføres

500 000

471 105 000

1148

Naturskade - erstatninger:

71

Naturskade - erstatninger, overslagsbevilgning

182 600 000

182 600 000

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket:

51

Tilskudd til Utviklingsfondet for skogbruket

3 506 000

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket, kan overføres

92 300 000

73

Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres

38 899 000

134 705 000

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

24 033 000

50

Tilskudd til Landbrukets utviklingsfond (LUF)

1 133 553 000

70

Markedsregulering , kan overføres

302 062 000

71

Tilskudd til erstatninger m.m., overslagsbevilgning

43 000 000

73

Pristilskudd , overslagsbevilgning

3 611 045 000

74

Direkte tilskudd, kan overføres

9 024 159 000

77

Utviklingstiltak , kan overføres

264 280 000

78

Velferdsordninger , kan overføres

1 518 391 000

15 920 523 000

1151

Til gjennomføring av reindriftsavtalen:

51

Tilskudd til Utviklings- og investeringsfondet

33 900 000

72

Tilskudd til organisasjonsarbeid

7 500 000

75

Kostnadssenkende og direkte tilskudd, kan overføres

79 100 000

79

Velferdsordninger , kan overføres

2 600 000

123 100 000

1161

Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn:

70

Tilskudd til Statskog SFs myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver

14 194 000

75

Tilskudd til oppsyn i statsallmenninger

10 141 000

24 335 000

Sum Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

17 022 091 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

19 487 828 000

Samferdselsdepartementet

Administrasjon m.m.

1300

Samferdselsdepartementet:

1

Driftsutgifter

194 811 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

42 000 000

71

Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv.

64 000 000

72

Tilskudd til samferdselsberedskap

3 000 000

75

Tilskudd til Norsk Teknisk Museum

7 100 000

76

Tilbakebetaling NELS-samarbeidet

3 100 000

314 011 000

1301

Forskning og utvikling mv.:

21

Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv.

16 000 000

50

Samferdselsforskning , kan overføres

179 000 000

195 000 000

Sum Administrasjon m.m.

509 011 000

Luftfartsformål

1310

Flytransport:

70

Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres

717 400 000

717 400 000

1311

Tilskudd til regionale flyplasser:

71

Tilskudd til ikke-statlige flyplasser, kan overføres

31 000 000

31 000 000

1313

Luftfartstilsynet:

1

Driftsutgifter

229 900 000

229 900 000

1314

Statens havarikommisjon for transport:

1

Driftsutgifter

76 700 000

76 700 000

Sum Luftfartsformål

1 055 000 000

Veiformål

1320

Statens vegvesen:

1

Driftsutgifter

4 334 900 000

22

Drift og vedlikehold av riksveier, kan overføres, kan nyttes under post 29 og post 30

6 731 800 000

28

Trafikant- og kjøretøytilsyn, kan overføres

2 179 500 000

29

OPS-prosjekter , kan overføres, kan nyttes under post 30

1 631 400 000

30

Riksveiinvesteringer , kan overføres, kan nyttes under post 22, post 29 og post 31

12 555 200 000

31

Skredsikring riksveier, kan overføres, kan nyttes under post 30

1 093 400 000

34

Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres

18 300 000

36

E16 over Filefjell, kan overføres

179 700 000

61

Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene

264 500 000

62

Skredsikring fylkesveier, kan overføres

776 900 000

63

Tilskudd til gang- og sykkelveier, kan overføres

78 500 000

64

Utbedring på fylkesveier for tømmertransport

25 000 000

72

Kjøp av riksveiferjetjenester, kan overføres

1 277 300 000

73

Tilskudd for reduserte bompengetakster utenfor byområdene

531 400 000

31 677 800 000

1321

Nye Veier AS:

70

Tilskudd til Nye Veier AS

5 431 900 000

5 431 900 000

1323

Vegtilsynet:

1

Driftsutgifter

19 000 000

19 000 000

Sum Veiformål

37 128 700 000

Særskilte transporttiltak

1330

Særskilte transporttiltak:

60

Utvidet TT-ordning for brukere med særskilte behov, kan overføres

139 200 000

61

Belønningsordningen for bedre kollektivtransport mv. i byområdene, kan overføres, kan nyttes under post 64

752 000 000

63

Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, kan overføres

1 532 000 000

64

Belønningsmidler til bymiljøavtaler og byvekstavtaler, kan overføres

771 000 000

65

Konkurransen Smartere transport, kan overføres

15 400 000

70

Kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes

725 100 000

76

Reiseplanlegger og elektronisk billettering, kan overføres

34 100 000

77

Kjøp av tjenester fra Entur AS

14 200 000

3 983 000 000

Sum Særskilte transporttiltak

3 983 000 000

Jernbaneformål

1352

Jernbanedirektoratet:

1

Driftsutgifter

468 500 000

21

Spesielle driftsutgifter - planer og utredninger, kan overføres, kan nyttes under post 72

208 200 000

70

Kjøp av persontransport med tog, kan overføres

3 745 100 000

71

Kjøp av infrastrukturtjenester - drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 72, post 73 og post 74

8 873 500 000

72

Kjøp av infrastrukturtjenester - planlegging av investeringer , kan overføres, kan nyttes under post 71 og post 73

2 153 000 000

73

Kjøp av infrastrukturtjenester - investeringer, kan overføres, kan nyttes under post 71, post 72 og post 74

9 988 700 000

25 437 000 000

1353

NSB AS:

70

Tilskudd til pensjonsforpliktelser

490 300 000

490 300 000

1354

Statens jernbanetilsyn:

1

Driftsutgifter

73 500 000

21

Spesielle driftsutgifter - tilsyn med tau- og kabelbaner og fornøyelsesinnretninger

20 600 000

94 100 000

1357

Mantena AS:

72

Tilskudd til pensjonsforpliktelser

390 400 000

390 400 000

Sum Jernbaneformål

26 411 800 000

Kystforvaltning

1360

Kystverket:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 45

1 715 100 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

44 000 000

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

358 500 000

34

Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres

40 200 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

270 500 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

42 000 000

71

Tilskudd til havnesamarbeid

10 900 000

72

Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø, kan overføres

77 400 000

73

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres

50 000 000

2 608 600 000

1361

Samfunnet Jan Mayen:

1

Driftsutgifter

54 600 000

30

Nytt hovedbygg på Jan Mayen

5 100 000

59 700 000

1362

Senter for oljevern og marint miljø:

50

Tilskudd

27 300 000

27 300 000

Sum Kystforvaltning

2 695 600 000

Post og telekommunikasjoner

1370

Posttjenester:

70

Kjøp av post- og banktjenester, kan overføres

617 400 000

617 400 000

1380

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Driftsutgifter

224 600 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

16 400 000

70

Tilskudd til telesikkerhet og -beredskap, kan overføres

183 000 000

71

Tilskudd til bredbåndsutbygging, kan overføres

99 750 000

72

Tidlig frigjøring av 700 MHz-båndet, kan overføres

150 000 000

673 750 000

Sum Post og telekommunikasjoner

1 291 150 000

Sum Samferdselsdepartementet

73 074 261 000

Klima- og miljødepartementet

Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1400

Klima- og miljødepartementet:

1

Driftsutgifter

288 584 000

21

Spesielle driftsutgifter

106 508 000

50

Helhetlig profilering, grønne løsninger

10 239 000

51

Den naturlige skolesekken

7 904 000

70

Frivillige miljøorganisasjoner og allmennyttige miljøstiftelser

52 541 000

71

Internasjonale organisasjoner

88 053 000

74

Tilskudd til AMAP, kan overføres

4 871 000

76

Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres

97 382 000

656 082 000

1410

Kunnskap om klima og miljø:

21

Miljøovervåking

277 297 000

22

Miljøkartlegging

90 579 000

23

MAREANO , kan overføres

44 386 000

50

Basisbevilgninger til miljøforskningsinstituttene

191 294 000

51

Forskningsprogrammer m.m.

293 105 000

53

Internasjonalt samarbeid om miljøforskning

6 897 000

70

Nasjonale oppgaver ved miljøforskningsinstituttene

38 007 000

72

Tilskudd til GenØk - Senter for biosikkerhet

5 145 000

946 710 000

1411

Artsdatabanken:

1

Driftsutgifter

32 020 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

8 883 000

70

Tilskudd til arter og naturtyper, kan overføres, kan nyttes under post 21

28 890 000

69 793 000

1412

Meteorologiformål:

50

Meteorologisk institutt

313 882 000

70

Internasjonale samarbeidsprosjekt

172 566 000

486 448 000

Sum Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

2 159 033 000

Klima, naturmangfold og forurensning

1420

Miljødirektoratet:

1

Driftsutgifter

689 287 000

21

Spesielle driftsutgifter

263 078 000

22

Statlige vannmiljøtiltak

235 574 000

23

Oppdrags- og gebyrrelatert virksomhet, kan overføres

135 608 000

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder, kan overføres

30 167 000

31

Tiltak i verneområder, kan overføres

81 419 000

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner, kan overføres

1 450 000

33

Statlige erverv, nytt vern, kan overføres

6 200 000

34

Statlige erverv, nasjonalparker, kan overføres

2 053 000

35

Statlige erverv, skogvern, kan overføres

444 612 000

38

Restaurering av myr og annen våtmark, kan overføres

23 625 000

39

Oppryddingstiltak , kan overføres, kan nyttes under postene 69 og 79

12 483 000

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpassing, kan overføres

158 230 000

63

Returordning for kasserte fritidsbåter

20 000 000

64

Skrantesykeprøver fra fallvilt

1 748 000

65

Tiltak i kommuner med ulverevir i Hedmark, Akershus og Østfold

20 560 000

69

Oppryddingstiltak , kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79

50 962 000

70

Tilskudd til vannmiljøtiltak, kan overføres

30 292 000

71

Marin forsøpling , kan overføres

65 290 000

72

Erstatning for beitedyr tatt av rovvilt, overslagsbevilgning

136 978 000

73

Tilskudd til rovvilttiltak, kan overføres

80 426 000

74

CO2-kompensasjonsordning for industrien

538 167 000

75

Utbetaling for vrakpant og tilskudd til kjøretøy og fritidsbåter , overslagsbevilgning

690 992 000

76

Refusjonsordninger , overslagsbevilgning

137 464 000

77

Diverse organisasjoner og stiftelser m.m.

14 416 000

78

Friluftsformål , kan overføres

179 891 000

79

Oppryddingstiltak , kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 69

450 000

81

Naturarv og kulturlandskap, kan overføres, kan nyttes under post 21

62 011 000

82

Tilskudd til truede arter og naturtyper, kan overføres

45 355 000

84

Internasjonalt samarbeid

5 308 000

85

Naturinformasjonssentre , kan overføres

69 031 000

4 233 127 000

1422

Miljøvennlig skipsfart:

21

Spesielle driftsutgifter

5 557 000

70

Tilskudd til private, kan nyttes under post 21

7 000 000

12 557 000

1423

Radioaktiv forurensning i det ytre miljø:

1

Driftsutgifter

27 040 000

27 040 000

1425

Fisketiltak:

21

Spesielle driftsutgifter

100 000

70

Tilskudd til fiskeformål, kan overføres

16 696 000

16 796 000

1428

Reduserte klimagassutslipp, energiomlegging, energi- og klimateknologi:

50

Overføring til Klima- og energifondet

3 064 450 000

3 064 450 000

Sum Klima, naturmangfold og forurensning

7 353 970 000

Kulturminner og kulturmiljø

1429

Riksantikvaren:

1

Driftsutgifter

148 540 000

21

Spesielle driftsutgifter

37 719 000

22

Bevaringsoppgaver , kan overføres

24 708 000

60

Kulturminnearbeid i kommunene

8 600 000

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner , kan overføres

52 164 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap , kan overføres

159 015 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner, kan overføres

58 045 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring , kan overføres

57 575 000

74

Tilskudd til fartøyvern, kan overføres

63 226 000

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene, kan overføres

16 214 000

77

Tilskudd til verdiskapingsarbeid på kulturminneområdet, kan overføres

8 232 000

79

Tilskudd til verdensarven, kan overføres

58 690 000

692 728 000

1432

Norsk kulturminnefond:

50

Til disposisjon for kulturminnetiltak

116 320 000

116 320 000

Sum Kulturminner og kulturmiljø

809 048 000

Nord- og polarområdene

1471

Norsk Polarinstitutt:

1

Driftsutgifter

242 376 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

77 243 000

50

Stipend

509 000

320 128 000

1472

Svalbards miljøvernfond:

50

Overføringer til Svalbards miljøvernfond

19 658 000

19 658 000

1473

Kings Bay AS:

70

Tilskudd

30 270 000

30 270 000

1474

Fram - Nordområdesenter for klima- og miljøforskning:

50

Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 70

24 011 000

70

Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 50

28 812 000

52 823 000

Sum Nord- og polarområdene

422 879 000

Internasjonalt klimaarbeid

1481

Klimakvoter:

1

Driftsutgifter , kan overføres

4 499 000

22

Kvotekjøp, generell ordning, kan overføres

200 000 000

23

Kvotekjøp, statsansattes flyreiser, kan overføres

310 000

204 809 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak:

1

Driftsutgifter

99 039 000

73

Klima- og skogsatsingen, kan overføres

3 081 543 000

3 180 582 000

Sum Internasjonalt klimaarbeid

3 385 391 000

Sum Klima- og miljødepartementet

14 130 321 000

Finansdepartementet

Finansadministrasjon

1600

Finansdepartementet:

1

Driftsutgifter

390 800 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

90 900 000

70

Forskning på og allmennopplysning om finansmarkedet

12 700 000

494 400 000

1602

Finanstilsynet:

1

Driftsutgifter

389 400 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

26 000 000

415 400 000

1605

Direktoratet for økonomistyring:

1

Driftsutgifter

507 200 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

16 200 000

523 400 000

Sum Finansadministrasjon

1 433 200 000

Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

1610

Tolletaten:

1

Driftsutgifter

1 522 600 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

95 200 000

1 617 800 000

1618

Skatteetaten:

1

Driftsutgifter

6 062 100 000

21

Spesielle driftsutgifter

205 900 000

22

Større IT-prosjekter, kan overføres

472 800 000

23

Spesielle driftsutgifter, a-ordningen

88 100 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

115 000 000

70

Tilskudd

3 500 000

6 947 400 000

Sum Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

8 565 200 000

Offisiell statistikk

1620

Statistisk sentralbyrå:

1

Driftsutgifter

593 300 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

253 100 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

20 000 000

866 400 000

Sum Offisiell statistikk

866 400 000

Andre formål

1632

Kompensasjon for merverdiavgift:

61

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning

24 600 000 000

72

Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning

2 180 000 000

26 780 000 000

1633

Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

6 600 000 000

6 600 000 000

Sum Andre formål

33 380 000 000

Statsgjeld, renter og avdrag mv.

1650

Statsgjeld, renter mv.:

1

Driftsutgifter

43 600 000

89

Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

10 489 300 000

10 532 900 000

1651

Statsgjeld, avdrag og innløsning:

98

Avdrag på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

76 515 000 000

76 515 000 000

Sum Statsgjeld, renter og avdrag mv.

87 047 900 000

Sum Finansdepartementet

131 292 700 000

Forsvarsdepartementet

1700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter

821 030 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, overslagsbevilgning

128 779 000

43

Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres

10 242 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

66 546 000

73

Forskning og utvikling, kan overføres

29 724 000

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter , kan overføres

333 283 000

1 389 604 000

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter , kan overføres

4 171 164 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres, kan nyttes under kap. 1761, post 47

2 616 032 000

6 787 196 000

1716

Forsvarets forskningsinstitutt:

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

193 830 000

193 830 000

1720

Felleskapasiteter i Forsvaret:

1

Driftsutgifter

9 217 413 000

71

Overføring til andre, kan overføres

22 052 000

9 239 465 000

1723

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsutgifter

316 418 000

316 418 000

1731

Hæren:

1

Driftsutgifter

5 566 035 000

5 566 035 000

1732

Sjøforsvaret:

1

Driftsutgifter

4 409 630 000

4 409 630 000

1733

Luftforsvaret:

1

Driftsutgifter

5 292 845 000

5 292 845 000

1734

Heimevernet:

1

Driftsutgifter

1 394 798 000

1 394 798 000

1735

Etterretningstjenesten:

21

Spesielle driftsutgifter

2 005 584 000

2 005 584 000

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 1760, post 45

1 629 765 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres

83 185 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under kap. 1761, post 45

8 952 590 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel, kan overføres

205 000 000

75

Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 44

95 110 000

10 965 650 000

1761

Nye kampfly med baseløsning:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 1761, post 45

191 471 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 45

7 009 512 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres, kan nyttes under kap. 1710, post 47

1 176 449 000

8 377 432 000

1790

Kystvakten:

1

Driftsutgifter

1 157 875 000

1 157 875 000

1791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

866 848 000

866 848 000

1792

Norske styrker i utlandet:

1

Driftsutgifter

990 316 000

990 316 000

Sum Forsvarsdepartementet

58 953 526 000

Olje- og energidepartementet

Administrasjon

1800

Olje- og energidepartementet:

1

Driftsutgifter

187 346 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

26 500 000

50

Overføring til andre forvaltningsorganer, kan overføres

500 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv.

10 000 000

71

Tilskudd til Norsk Oljemuseum

14 000 000

72

Tilskudd til olje- og energiformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

5 000 000

243 346 000

Sum Administrasjon

243 346 000

Petroleum

1810

Oljedirektoratet:

1

Driftsutgifter

304 000 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

82 000 000

23

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres

119 000 000

505 000 000

1815

Petoro AS:

70

Administrasjon

358 700 000

358 700 000

Sum Petroleum

863 700 000

Energi og vannressurser

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Driftsutgifter

566 000 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

32 000 000

22

Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 45, 60 og 72

257 000 000

23

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres

89 000 000

26

Driftsutgifter, Reguleringsmyndigheten for energi

56 500 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 22

20 000 000

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 72

66 000 000

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 60

6 000 000

74

Tilskudd til museums- og kulturminnetiltak, kan overføres

8 600 000

1 101 100 000

Sum Energi og vannressurser

1 101 100 000

Forskning og næringsutvikling

1830

Forskning og næringsutvikling:

50

Overføring til Norges forskningsråd

800 500 000

70

Tilskudd til Nordisk Energiforskning

11 000 000

72

Tilskudd til Norwegian Energy Partners

34 000 000

845 500 000

Sum Forskning og næringsutvikling

845 500 000

CO2-håndtering

1840

CO2-håndtering:

50

Forskning, utvikling og demonstrasjon av CO2-håndtering

186 500 000

70

Administrasjon, Gassnova SF, kan overføres, kan nyttes under post 72

126 000 000

71

Tilskudd til Teknologisenter for CO2-fangst på Mongstad

208 000 000

72

Fullskala CO2-håndtering, kan overføres, kan nyttes under post 70

149 000 000

669 500 000

Sum CO2-håndtering

669 500 000

Sum Olje- og energidepartementet

3 723 146 000

Ymse

2309

Tilfeldige utgifter:

1

Driftsutgifter

4 350 000 000

4 350 000 000

Sum Ymse

4 350 000 000

Statsbankene

2410

Statens lånekasse for utdanning:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 45

392 941 000

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

7 167 192 000

70

Utdanningsstipend , overslagsbevilgning

2 983 362 000

71

Andre stipend , overslagsbevilgning

742 493 000

72

Rentestøtte , overslagsbevilgning

1 255 776 000

73

Avskrivninger , overslagsbevilgning

602 006 000

74

Tap på utlån

386 200 000

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

28 584 104 000

42 114 074 000

2412

Husbanken:

1

Driftsutgifter

352 910 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

11 532 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

38 844 000

71

Tap på lån

12 700 000

72

Rentestøtte

4 100 000

90

Nye lån , overslagsbevilgning

14 330 000 000

14 750 086 000

2421

Innovasjon Norge:

50

Innovasjon - prosjekter, fond

507 746 000

70

Basiskostnader

169 469 000

71

Innovative næringsmiljøer, kan overføres

123 271 000

72

Innovasjonskontrakter , kan overføres

328 732 000

74

Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres

555 285 000

76

Miljøteknologi , kan overføres

581 900 000

77

Tilskudd til pre-såkornfond

50 000 000

78

Administrasjonsstøtte for distriktsrettede såkornfond

3 399 000

90

Lån fra statskassen til utlånsvirksomhet, overslagsbevilgning

53 800 000 000

56 119 802 000

2426

Siva SF:

70

Tilskudd

89 840 000

71

Tilskudd til testfasiliteter

125 025 000

90

Lån , overslagsbevilgning

95 000 000

309 865 000

2429

Eksportkredittordningen:

70

Tilskudd til Eksportkreditt Norge AS

115 117 000

71

Viderefakturerte utgifter

206 000

90

Utlån

8 000 000 000

8 115 323 000

Sum Statsbankene

121 409 150 000

Statlig petroleumsvirksomhet

2440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

30

Investeringer

27 000 000 000

27 000 000 000

Sum Statlig petroleumsvirksomhet

27 000 000 000

Statens forretningsdrift

2445

Statsbygg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-5 177 400 000

2 Driftsutgifter

2 165 483 000

3 Avskrivninger

1 442 800 000

4 Renter av statens kapital

93 000 000

5 Til investeringsformål

1 242 976 000

6 Til reguleringsfondet

-113 000 000

-346 141 000

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

648 401 000

31

Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

76 800 000

32

Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter , kan overføres

350 000 000

33

Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

2 237 450 000

34

Videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter, kan overføres

713 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

296 453 000

49

Kjøp av eiendommer, kan overføres

120 964 000

4 096 927 000

2460

Garantiinstituttet for eksportkreditt:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-193 500 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

193 500 000

0

0

2470

Statens pensjonskasse:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning

-652 695 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

452 222 000

3 Avskrivninger

127 106 000

4 Renter av statens kapital

307 000

5 Til investeringsformål

55 645 000

-17 415 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

122 364 000

104 949 000

2490

NVE Anlegg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-80 000 000

2 Driftsutgifter

75 300 000

3 Avskrivninger

4 500 000

4 Renter av statens kapital

200 000

0

0

Sum Statens forretningsdrift

4 201 876 000

Folketrygden

Foreldrepenger

2530

Foreldrepenger:

70

Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning

19 220 000 000

71

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning

610 000 000

72

Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning

485 000 000

73

Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning

63 000 000

20 378 000 000

Sum Foreldrepenger

20 378 000 000

Arbeidsliv

2540

Stønad under arbeidsledighet til fiskere og fangstmenn:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

85 000 000

85 000 000

2541

Dagpenger:

70

Dagpenger , overslagsbevilgning

10 307 000 000

10 307 000 000

2542

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.:

70

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning

890 000 000

890 000 000

Sum Arbeidsliv

11 282 000 000

Sosiale formål

2620

Stønad til enslig mor eller far:

70

Overgangsstønad , overslagsbevilgning

1 940 000 000

72

Stønad til barnetilsyn til enslig mor eller far i arbeid, overslagsbevilgning

170 000 000

73

Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning

91 700 000

76

Bidragsforskott

704 200 000

2 905 900 000

2650

Sykepenger:

70

Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning

37 190 000 000

71

Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning

1 480 000 000

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

1 000 000 000

73

Tilskudd til tilretteleggingstiltak mv., kan overføres

293 660 000

75

Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning

2 080 000 000

42 043 660 000

2651

Arbeidsavklaringspenger:

70

Arbeidsavklaringspenger , overslagsbevilgning

31 670 000 000

71

Tilleggsstønad , overslagsbevilgning

229 600 000

72

Legeerklæringer

425 000 000

32 324 600 000

2655

Uførhet:

70

Uføretrygd , overslagsbevilgning

92 950 000 000

75

Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning

86 000 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning

41 000 000

93 077 000 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.:

70

Grunnstønad , overslagsbevilgning

1 561 600 000

71

Hjelpestønad , overslagsbevilgning

1 514 700 000

72

Stønad til servicehund

5 145 000

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

130 000 000

74

Tilskudd til biler

814 900 000

75

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler

3 369 600 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

310 000 000

77

Ortopediske hjelpemidler

1 637 300 000

78

Høreapparater

737 670 000

79

Aktivitetshjelpemidler til personer over 26 år

50 450 000

10 131 365 000

2670

Alderdom:

70

Grunnpensjon , overslagsbevilgning

75 740 000 000

71

Tilleggspensjon , overslagsbevilgning

147 550 000 000

72

Inntektspensjon , overslagsbevilgning

2 730 000 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning

6 078 000 000

232 098 000 000

2680

Etterlatte:

70

Grunnpensjon , overslagsbevilgning

1 090 000 000

71

Tilleggspensjon , overslagsbevilgning

805 000 000

72

Særtillegg , overslagsbevilgning

85 000 000

74

Utdanningsstønad

300 000

75

Stønad til barnetilsyn, overslagsbevilgning

5 000 000

1 985 300 000

2686

Stønad ved gravferd:

70

Stønad ved gravferd, overslagsbevilgning

196 000 000

196 000 000

Sum Sosiale formål

414 761 825 000

Helsetjenester

2711

Spesialisthelsetjeneste mv.:

70

Spesialisthjelp

2 135 000 000

71

Psykologhjelp

323 000 000

72

Tannbehandling

2 318 320 000

76

Private laboratorier og røntgeninstitutt

1 024 000 000

5 800 320 000

2751

Legemidler mv.:

70

Legemidler

9 476 800 000

71

Legeerklæringer

7 000 000

72

Medisinsk forbruksmateriell

2 042 100 000

11 525 900 000

2752

Refusjon av egenbetaling:

70

Egenandelstak 1

5 243 200 000

71

Egenandelstak 2

1 014 000 000

6 257 200 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.:

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71

413 000 000

70

Allmennlegehjelp

5 274 600 000

71

Fysioterapi , kan nyttes under post 62

1 180 000 000

72

Jordmorhjelp

61 000 000

73

Kiropraktorbehandling

174 000 000

75

Logopedisk og ortoptisk behandling

164 000 000

7 266 600 000

2756

Andre helsetjenester:

70

Helsetjenester i annet EØS-land

13 000 000

71

Helsetjenester i utlandet mv.

490 000 000

72

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

240 000 000

743 000 000

2790

Andre helsetiltak:

70

Bidrag

244 000 000

244 000 000

Sum Helsetjenester

31 837 020 000

Sum Folketrygden

478 258 845 000

Statens pensjonsfond utland

2800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring til fondet

285 822 000 000

285 822 000 000

Sum Statens pensjonsfond utland

285 822 000 000

Totale utgifter:

1 852 351 253 000

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Inntekter:

Inntekter under departementene

Regjering

3021

Statsrådet:

2

Diverse refusjoner

100 000

100 000

3024

Regjeringsadvokaten:

1

Erstatning for utgifter i rettssaker

19 000 000

19 000 000

Sum Regjering

19 100 000

Stortinget og underliggende institusjoner

3041

Stortinget:

1

Salgsinntekter

9 300 000

3

Leieinntekter

1 100 000

10 400 000

3051

Riksrevisjonen:

1

Refusjon innland

2 000 000

2

Refusjon utland

300 000

2 300 000

Sum Stortinget og underliggende institusjoner

12 700 000

Utenriksdepartementet

3100

Utenriksdepartementet:

1

Diverse gebyrer ved utenriksstasjonene

17 231 000

2

Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene

194 940 000

5

Refusjon spesialutsendinger mv.

45 769 000

90

Tilbakebetaling av nødlån fra utlandet

318 000

258 258 000

Sum Utenriksdepartementet

258 258 000

Kunnskapsdepartementet

3220

Utdanningsdirektoratet:

1

Inntekter ved oppdrag

6 030 000

2

Salgsinntekter mv.

1 261 000

7 291 000

3222

Statlige videregående skoler og fjernundervisningstjenester:

2

Salgsinntekter mv.

8 033 000

8 033 000

3225

Tiltak i grunnopplæringen:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

19 734 000

19 734 000

3229

Norges grønne fagskole - Vea:

2

Salgsinntekter mv.

1 829 000

61

Refusjon fra fylkeskommuner

1 229 000

3 058 000

3230

Statlig spesialpedagogisk støttesystem:

1

Inntekter ved oppdrag

47 449 000

2

Salgsinntekter mv.

10 493 000

57 942 000

3256

Kompetanse Norge:

1

Inntekter ved oppdrag

8 205 000

2

Salgsinntekter mv.

368 000

8 573 000

3280

Felles enheter:

1

Inntekter ved oppdrag

10 000

2

Salgsinntekter mv.

601 000

611 000

3281

Felles tiltak for universiteter og høyskoler:

2

Salgsinntekter mv.

10 000

10 000

3288

Internasjonale samarbeidstiltak:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

5 698 000

5 698 000

3291

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

4

Tilskudd til integreringsprosjekter i asylmottak i regi av frivillige organisasjoner, ODA-godkjente utgifter

10 875 000

10 875 000

3292

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

24 185 000

24 185 000

Sum Kunnskapsdepartementet

146 010 000

Kulturdepartementet

3300

Kulturdepartementet:

1

Ymse inntekter

85 000

85 000

3320

Norsk kulturråd:

1

Ymse inntekter

5 000 000

5 000 000

3322

Bygg og offentlige rom:

1

Ymse inntekter

136 000

2

Inntekter ved oppdrag

31 000 000

31 136 000

3323

Musikk og scenekunst:

1

Ymse inntekter

336 000

2

Billett- og salgsinntekter m.m.

28 020 000

28 356 000

3325

Allmenne kulturformål:

1

Ymse inntekter

5 717 000

5 717 000

3326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål:

1

Ymse inntekter

10 730 000

2

Inntekter ved oppdrag

15 883 000

26 613 000

3329

Arkivformål:

1

Ymse inntekter

6 626 000

2

Inntekter ved oppdrag

19 579 000

26 205 000

3334

Filmformål m.m.:

1

Ymse inntekter

5 813 000

2

Inntekter ved oppdrag

6 690 000

12 503 000

3335

Medieformål:

2

Inntekter ved oppdrag

2 838 000

70

Gebyr

1 400 000

4 238 000

3339

Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser:

2

Gebyr - lotterier

6 757 000

4

Gebyr - stiftelser

161 000

7

Inntekter ved oppdrag

9 629 000

16 547 000

3342

Kirkebygg og gravplasser:

1

Ymse inntekter

20 169 000

2

Leieinntekter m.m.

3 996 000

24 165 000

Sum Kulturdepartementet

180 565 000

Justis- og beredskapsdepartementet

3400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Diverse inntekter

5 483 000

5 483 000

3410

Domstolene:

1

Rettsgebyr

257 022 000

2

Saks- og gebyrinntekter jordskiftedomstolene

23 753 000

3

Diverse refusjoner

1 860 000

4

Vernesaker jordskiftedomstolene

5 916 000

288 551 000

3430

Kriminalomsorgen:

2

Arbeidsdriftens inntekter

90 231 000

3

Andre inntekter

24 994 000

4

Tilskudd

2 390 000

117 615 000

3432

Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter:

3

Andre inntekter

1 058 000

1 058 000

3440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten:

1

Gebyr - pass og våpen

320 956 000

2

Refusjoner mv.

280 624 000

3

Salgsinntekter

76 614 000

4

Gebyr - vaktselskap

1 986 000

6

Gebyr - utlendingssaker

282 259 000

7

Gebyr - sivile gjøremål

1 105 679 000

8

Refusjoner fra EUs grense- og visumfond

21 258 000

2 089 376 000

3442

Politihøgskolen:

2

Diverse inntekter

16 643 000

3

Inntekter fra Justissektorens kurs- og øvingssenter

18 507 000

35 150 000

3444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

2

Refusjoner

20 000 000

20 000 000

3445

Den høyere påtalemyndighet:

2

Refusjoner

3 000 000

3 000 000

3451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Gebyr

150 472 000

3

Diverse inntekter

26 750 000

6

Refusjoner

2 236 000

179 458 000

3454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Refusjoner

26 627 000

26 627 000

3456

Nød- og beredskapskommunikasjon:

1

Abonnementsinntekter

347 305 000

2

Refusjoner driftsutgifter

39 228 000

3

Refusjoner spesielle driftsutgifter - tjenester og produkter

97 723 000

4

Refusjoner større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

9 623 000

493 879 000

3469

Vergemålsordningen:

1

Vergemåls-/representantordning, ODA-godkjente utgifter

4 183 000

4 183 000

3470

Fri rettshjelp:

1

Tilkjente saksomkostninger m.m.

4 062 000

2

Fri rettshjelp, ODA-godkjente utgifter

5 118 000

9 180 000

3473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Diverse inntekter

5 000

5 000

3474

Konfliktråd:

2

Refusjoner

701 000

701 000

3490

Utlendingsdirektoratet:

1

Assistert retur fra Norge for asylsøkere med avslag, ODA-godkjente utgifter

1 845 000

3

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter

13 255 000

4

Asylmottak, ODA-godkjente utgifter

279 091 000

5

Refusjonsinntekter

8 862 000

6

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter

11 917 000

7

Tolk og oversettelse, ODA-godkjente utgifter

14 604 000

8

Internasjonalt migrasjonsarbeid og reintegrering i hjemlandet, ODA-godkjente utgifter

61 528 000

391 102 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

3 665 368 000

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

3510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

2

Diverse inntekter

22 166 000

3

Brukerbetaling

67 540 000

89 706 000

3525

Fylkesmannsembetene:

1

Inntekter ved oppdrag

167 804 000

167 804 000

3533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

2

Diverse inntekter

2 383 000

2 383 000

3540

Direktoratet for forvaltning og IKT:

2

Opplæringskontoret OK stat

15 517 000

3

Diverse inntekter

435 000

4

Internasjonale oppdrag

716 000

5

Bruk av nasjonale felleskomponenter

73 700 000

6

Tilleggstjenester til nasjonale felleskomponenter

778 000

86

Tvangsmulkt

100 000

91 246 000

3563

Internasjonalt reindriftssenter:

2

Diverse inntekter

2 717 000

3

Leieinntekter

271 000

2 988 000

3585

Husleietvistutvalget:

1

Gebyrer

1 472 000

1 472 000

3587

Direktoratet for byggkvalitet:

1

Diverse inntekter

106 000

4

Gebyrer

44 031 000

44 137 000

3595

Statens kartverk:

1

Gebyrinntekter tinglysing

416 447 000

2

Salg og abonnement m.m.

134 668 000

3

Samfinansiering

203 966 000

755 081 000

Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet

1 154 817 000

Arbeids- og sosialdepartementet

3605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Administrasjonsvederlag

9 260 000

4

Tolketjenester

2 655 000

5

Oppdragsinntekter mv.

27 155 000

6

Gebyrinntekter for fastsettelse av bidrag

27 600 000

66 670 000

3614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Gebyrinntekter, lån

23 000 000

90

Tilbakebetaling av lån

10 900 000 000

10 923 000 000

3615

Yrkesskadeforsikring:

1

Premieinntekter

118 000 000

118 000 000

3616

Gruppelivsforsikring:

1

Premieinntekter

98 000 000

98 000 000

3634

Arbeidsmarkedstiltak:

85

Innfordring av feilutbetalinger, arbeidsmarkedstiltak

200 000

200 000

3635

Ventelønn mv.:

1

Refusjon statlig virksomhet mv.

8 000 000

8 000 000

3640

Arbeidstilsynet:

4

Kjemikaliekontroll, gebyrer

7 006 000

5

Tvangsmulkt

2 535 000

7

Byggesaksbehandling, gebyrer

22 725 000

8

Refusjon utgifter regionale verneombud

13 090 000

45 356 000

3642

Petroleumstilsynet:

2

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet

7 530 000

3

Gebyr tilsyn

71 170 000

78 700 000

Sum Arbeids- og sosialdepartementet

11 337 926 000

Helse- og omsorgsdepartementet

3701

E-helse, helseregistre mv.:

2

Diverse inntekter

200 097 000

200 097 000

3703

Internasjonalt samarbeid:

2

Diverse inntekter

2 089 000

2 089 000

3710

Vaksiner mv.:

3

Vaksinesalg

96 065 000

96 065 000

3714

Folkehelse:

4

Gebyrinntekter

2 412 000

2 412 000

3732

Regionale helseforetak:

80

Renter på investeringslån

264 000 000

85

Avdrag på investeringslån f.o.m. 2008

525 000 000

90

Avdrag på investeringslån t.o.m. 2007

632 000 000

1 421 000 000

3740

Helsedirektoratet:

2

Diverse inntekter

19 582 000

3

Helsetjenester i annet EØS-land

48 968 000

4

Gebyrinntekter

46 152 000

5

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

63 000 000

6

Gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger

81 908 000

259 610 000

3741

Norsk pasientskadeerstatning:

2

Diverse inntekter

6 602 000

50

Premie fra private

17 802 000

24 404 000

3742

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

50

Premie fra private

2 418 000

2 418 000

3745

Folkehelseinstituttet:

2

Diverse inntekter

184 787 000

184 787 000

3746

Statens legemiddelverk:

2

Diverse inntekter

30 000 000

4

Registreringsgebyr

92 193 000

122 193 000

3747

Statens strålevern:

2

Diverse inntekter

19 831 000

4

Gebyrinntekter

9 151 000

28 982 000

3748

Statens helsetilsyn:

2

Diverse inntekter

1 558 000

1 558 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

2 345 615 000

Barne- og likestillingsdepartementet

3842

Familievern:

1

Diverse inntekter

736 000

736 000

3847

EUs ungdomsprogram:

1

Tilskudd fra Europakommisjonen

2 364 000

2 364 000

3855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Diverse inntekter

16 021 000

2

Barnetrygd

3 959 000

60

Kommunale egenandeler

1 437 256 000

1 457 236 000

3856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

110 127 000

110 127 000

3858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet:

1

Diverse inntekter

484 000

484 000

Sum Barne- og likestillingsdepartementet

1 570 947 000

Nærings- og fiskeridepartementet

3900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Ymse inntekter og refusjoner knyttet til ordinære driftsutgifter

162 000

2

Ymse inntekter og refusjoner knyttet til spesielle driftsutgifter

103 000

86

Tvangsmulkt

10 000

275 000

3902

Justervesenet:

1

Gebyrinntekter

24 883 000

3

Inntekter fra salg av tjenester

24 000 000

4

Oppdragsinntekter

357 000

86

Overtredelsesgebyr

50 000

49 290 000

3903

Norsk akkreditering:

1

Gebyrinntekter og andre inntekter

49 155 000

49 155 000

3904

Brønnøysundregistrene:

1

Gebyrinntekter

494 577 000

2

Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter

30 530 000

3

Refusjoner og inntekter knyttet til Altinn

89 152 000

614 259 000

3905

Norges geologiske undersøkelse:

3

Oppdragsinntekter og andre inntekter

79 601 000

79 601 000

3906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Leie av bergrettigheter og eiendommer

103 000

2

Behandlingsgebyrer

781 000

884 000

3910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR

212 090 000

2

Maritime personellsertifikater

14 305 000

3

Diverse inntekter

412 000

4

Gebyrer for skip i NIS

53 150 000

86

Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt

4 800 000

284 757 000

3911

Konkurransetilsynet:

3

Refusjoner og andre inntekter

206 000

86

Lovbruddsgebyr

100 000

306 000

3912

Klagenemndssekretariatet:

1

Klagegebyr

1 124 000

2

Refusjoner og andre inntekter

206 000

87

Overtredelsesgebyr

100 000

1 430 000

3917

Fiskeridirektoratet:

1

Refusjoner og diverse inntekter

103 000

5

Saksbehandlingsgebyr

18 189 000

22

Inntekter ordningen fiskeforsøk og utvikling

4 598 000

86

Forvaltningssanksjoner

1 000 000

23 890 000

3923

Havforskningsinstituttet:

1

Oppdragsinntekter

419 163 000

419 163 000

3926

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy:

1

Oppdragsinntekter

85 836 000

85 836 000

3935

Patentstyret:

1

Inntekter av informasjonstjenester

5 416 000

2

Inntekter knyttet til NPI

4 599 000

3

Gebyrer immaterielle rettigheter

92 309 000

102 324 000

3936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Gebyrer

716 000

716 000

3950

Forvaltning av statlig eierskap:

90

Avdrag på lån, Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

2 800 000

96

Salg av aksjer

25 000 000

27 800 000

3961

Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

70

Garantiprovisjon, Statkraft SF

1 940 000

1 940 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

1 741 626 000

Landbruks- og matdepartementet

4100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Refusjoner m.m.

123 000

30

Husleie

948 000

1 071 000

4115

Mattilsynet:

1

Gebyr m.m.

198 704 000

2

Driftsinntekter og refusjoner m.m.

5 874 000

204 578 000

4136

Kunnskapsutvikling m.m.:

30

Husleie, Norsk institutt for bioøkonomi

18 081 000

18 081 000

4140

Høstbare viltressurser:

1

Jegerprøve, gebyr m.m.

4 500 000

4 500 000

4142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsinntekter, refusjoner m.m.

43 203 000

43 203 000

4150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

85

Markedsordningen for korn

50 000

50 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

271 483 000

Samferdselsdepartementet

4300

Samferdselsdepartementet:

1

Refusjon fra Utenriksdepartementet

2 700 000

2 700 000

4312

Avinor AS:

90

Avdrag på lån

444 400 000

444 400 000

4313

Luftfartstilsynet:

1

Gebyrinntekter

141 100 000

141 100 000

4320

Statens vegvesen:

1

Salgsinntekter m.m.

220 000 000

2

Diverse gebyrer

500 000 000

3

Refusjoner fra forsikringsselskaper

111 700 000

831 700 000

4322

Svinesundsforbindelsen AS:

90

Avdrag på lån

80 000 000

80 000 000

4330

Særskilte transporttiltak:

1

Gebyrer

14 200 000

14 200 000

4331

Infrastrukturfond:

85

Avkastning infrastrukturfond

2 053 000 000

2 053 000 000

4352

Jernbanedirektoratet:

1

Innbetalinger til Norsk jernbaneskole og Norsk jernbanemuseum

98 600 000

98 600 000

4354

Statens jernbanetilsyn:

1

Gebyrer for tilsyn med tau- og kabelbaner og fornøyelsesinnretninger

14 700 000

14 700 000

4360

Kystverket:

2

Andre inntekter

12 300 000

12 300 000

4361

Samfunnet Jan Mayen:

7

Refusjoner og andre inntekter

6 100 000

6 100 000

4380

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Diverse gebyrer

600 000

600 000

Sum Samferdselsdepartementet

3 699 400 000

Klima- og miljødepartementet

4400

Klima- og miljødepartementet:

2

Diverse inntekter

441 000

3

Refusjon fra Utenriksdepartementet

1 817 000

2 258 000

4411

Artsdatabanken:

2

Diverse inntekter

417 000

417 000

4420

Miljødirektoratet:

1

Oppdrag og andre diverse inntekter

7 373 000

4

Gebyrer, forurensningsområdet

41 141 000

6

Gebyrer, fylkesmannsembetenes miljøvernavdelinger

35 869 000

7

Gebyrer, kvotesystemet

8 270 000

8

Gebyrer, naturforvaltningsområdet

638 000

9

Internasjonale oppdrag

43 816 000

137 107 000

4429

Riksantikvaren:

2

Refusjoner og diverse inntekter

2 637 000

9

Internasjonale oppdrag

3 314 000

5 951 000

4471

Norsk Polarinstitutt:

1

Salgs- og utleieinntekter

11 272 000

3

Inntekter fra diverse tjenesteyting

62 123 000

21

Inntekter, Antarktis

13 877 000

87 272 000

4481

Salg av klimakvoter:

1

Salgsinntekter

6 743 022 000

6 743 022 000

Sum Klima- og miljødepartementet

6 976 027 000

Finansdepartementet

4600

Finansdepartementet:

2

Diverse refusjoner

400 000

400 000

4602

Finanstilsynet:

3

Saksbehandlingsgebyr

12 000 000

86

Vinningsavståelse og overtredelsesgebyr mv.

500 000

12 500 000

4605

Direktoratet for økonomistyring:

1

Økonomitjenester

51 600 000

51 600 000

4610

Tolletaten:

1

Særskilt vederlag for tolltjenester

7 000 000

2

Andre inntekter

2 000 000

4

Diverse refusjoner

1 100 000

5

Refusjon fra Avinor AS

25 200 000

85

Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt

17 000 000

52 300 000

4618

Skatteetaten:

1

Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr

89 500 000

2

Andre refusjoner

46 100 000

3

Andre inntekter

37 900 000

5

Gebyr for utleggsforretninger

49 000 000

7

Gebyr for bindende forhåndsuttalelser

3 500 000

11

Gebyr på kredittdeklarasjoner

5 200 000

85

Inngått på tapsførte lån mv.

246 500 000

86

Bøter, inndragninger mv.

1 430 000 000

87

Trafikantsanksjoner

70 000 000

88

Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret

262 600 000

89

Overtredelsesgebyr

4 000 000

2 244 300 000

4620

Statistisk sentralbyrå:

2

Oppdragsinntekter

256 100 000

85

Tvangsmulkt

25 000 000

281 100 000

Sum Finansdepartementet

2 642 200 000

Forsvarsdepartementet

4700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter

25 745 000

25 745 000

4710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsinntekter

3 892 456 000

47

Salg av eiendom

264 653 000

4 157 109 000

4720

Felleskapasiteter i Forsvaret:

1

Driftsinntekter

517 737 000

517 737 000

4723

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsinntekter

11 895 000

11 895 000

4731

Hæren:

1

Driftsinntekter

91 984 000

91 984 000

4732

Sjøforsvaret:

1

Driftsinntekter

55 089 000

55 089 000

4733

Luftforsvaret:

1

Driftsinntekter

109 679 000

109 679 000

4734

Heimevernet:

1

Driftsinntekter

5 766 000

5 766 000

4760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsinntekter

33 090 000

48

Fellesfinansierte investeringer, inntekter

205 036 000

238 126 000

4790

Kystvakten:

1

Driftsinntekter

1 139 000

1 139 000

4791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsinntekter

774 747 000

774 747 000

4792

Norske styrker i utlandet:

1

Driftsinntekter

39 115 000

39 115 000

4799

Militære bøter:

86

Militære bøter

500 000

500 000

Sum Forsvarsdepartementet

6 028 631 000

Olje- og energidepartementet

4800

Olje- og energidepartementet:

10

Refusjoner

683 000

70

Garantiprovisjon, Gassco

1 400 000

2 083 000

4810

Oljedirektoratet:

1

Gebyrinntekter

26 500 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

119 000 000

145 500 000

4820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Gebyrinntekter

78 000 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

89 000 000

40

Flom- og skredforebygging

27 000 000

194 000 000

Sum Olje- og energidepartementet

341 583 000

Ymse inntekter

5309

Tilfeldige inntekter:

29

Ymse

300 000 000

300 000 000

5310

Statens lånekasse for utdanning:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

18 530 000

29

Termingebyr

16 892 000

89

Purregebyrer

105 016 000

90

Redusert lån og rentegjeld

10 776 474 000

93

Omgjøring av utdanningslån til stipend

6 999 551 000

17 916 463 000

5312

Husbanken:

1

Gebyrer m.m.

11 443 000

11

Diverse inntekter

61 940 000

90

Avdrag

12 350 000 000

12 423 383 000

5325

Innovasjon Norge:

50

Tilbakeføring fra landsdekkende innovasjonsordning

5 000 000

70

Låneprovisjoner

63 500 000

90

Avdrag på utestående fordringer

53 000 000 000

91

Tilbakeført kapital, såkornfond

10 000 000

53 078 500 000

5326

Siva SF:

70

Låne- og garantiprovisjoner

7 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

95 000 000

102 000 000

5329

Eksportkredittordningen:

70

Gebyrer m.m.

20 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

9 000 000 000

9 020 000 000

5341

Avdrag på utestående fordringer:

95

Avdrag på lån til andre stater

500 000

98

Avdrag på egenbeholdning statsobligasjoner

8 000 000 000

8 000 500 000

5351

Overføring fra Norges Bank:

85

Overføring

12 000 000 000

12 000 000 000

Sum Ymse inntekter

112 840 846 000

Sum Inntekter under departementene

155 233 102 000

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

163 500 000 000

2 Driftsutgifter

-28 500 000 000

3 Lete- og feltutviklingsutgifter

-2 100 000 000

4 Avskrivninger

-22 100 000 000

5 Renter av statens kapital

-2 900 000 000

107 900 000 000

30

Avskrivninger

22 100 000 000

80

Renter av statens kapital

2 900 000 000

132 900 000 000

Sum Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

132 900 000 000

Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.

5445

Statsbygg:

39

Avsetning til investeringsformål

1 242 976 000

1 242 976 000

5446

Salg av eiendom, Fornebu:

40

Salgsinntekter

200 000

200 000

5460

Garantiinstituttet for eksportkreditt:

71

Tilbakeføring fra Gammel alminnelig ordning

12 600 000

72

Tilbakeføring fra Gammel særordning for utviklingsland

2 000 000

14 600 000

5470

Statens pensjonskasse:

30

Avsetning til investeringsformål

55 645 000

55 645 000

5490

NVE Anlegg:

1

Salg av utstyr mv.

100 000

100 000

5491

Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift:

30

Avskrivninger

1 574 406 000

1 574 406 000

Sum Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.

2 887 927 000

Skatter og avgifter

5501

Skatter på formue og inntekt:

70

Trinnskatt, formuesskatt mv. fra personlige skattytere

74 700 000 000

72

Fellesskatt mv. fra personlige skattytere

105 600 000 000

74

Selskapsskatter mv. fra upersonlige skattytere utenom petroleum

83 600 000 000

263 900 000 000

5502

Finansskatt:

70

Skatt på lønn

2 050 000 000

71

Skatt på overskudd

1 435 000 000

3 485 000 000

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum:

71

Ordinær skatt på formue og inntekt

52 800 000 000

72

Særskatt på oljeinntekter

103 300 000 000

74

Arealavgift mv.

1 600 000 000

157 700 000 000

5508

Avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen:

70

CO2-avgift i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen

5 600 000 000

5 600 000 000

5509

Avgift på utslipp av NOX i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen:

70

Avgift

2 000 000

2 000 000

5511

Tollinntekter:

70

Toll

3 000 000 000

71

Auksjonsinntekter fra tollkvoter

300 000 000

3 300 000 000

5521

Merverdiavgift:

70

Merverdiavgift

310 000 000 000

310 000 000 000

5526

Avgift på alkohol:

70

Avgift på alkohol

14 200 000 000

14 200 000 000

5531

Avgift på tobakkvarer mv.:

70

Avgift på tobakkvarer mv.

6 600 000 000

6 600 000 000

5536

Avgift på motorvogner mv.:

71

Engangsavgift

14 600 000 000

72

Trafikkforsikringsavgift

9 400 000 000

73

Vektårsavgift

350 000 000

75

Omregistreringsavgift

1 480 000 000

25 830 000 000

5538

Veibruksavgift på drivstoff:

70

Veibruksavgift på bensin

5 700 000 000

71

Veibruksavgift på autodiesel

10 900 000 000

72

Veibruksavgift på naturgass og LPG

7 000 000

16 607 000 000

5541

Avgift på elektrisk kraft:

70

Avgift på elektrisk kraft

11 000 000 000

11 000 000 000

5542

Avgift på mineralolje mv.:

70

Grunnavgift på mineralolje mv.

1 850 000 000

71

Avgift på smøreolje mv.

120 000 000

1 970 000 000

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.:

70

CO2-avgift

8 700 000 000

71

Svovelavgift

6 000 000

8 706 000 000

5547

Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier:

70

Trikloreten (TRI)

1 000 000

71

Tetrakloreten (PER)

1 000 000

2 000 000

5548

Miljøavgift på visse klimagasser:

70

Avgift på hydrofluorkarboner (HFK) og perfluorkarboner (PFK)

370 000 000

370 000 000

5549

Avgift på utslipp av NOX:

70

Avgift på utslipp av NOX

54 000 000

54 000 000

5550

Miljøavgift på plantevernmidler:

70

Miljøavgift på plantevernmidler

65 000 000

65 000 000

5551

Avgifter knyttet til mineralvirksomhet:

70

Avgift knyttet til andre undersjøiske naturforekomster enn petroleum

1 000 000

71

Årsavgift knyttet til mineraler

2 000 000

3 000 000

5555

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.:

70

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.

1 500 000 000

1 500 000 000

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.:

70

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.

3 050 000 000

3 050 000 000

5557

Avgift på sukker mv.:

70

Avgift på sukker mv.

210 000 000

210 000 000

5559

Avgift på drikkevareemballasje:

70

Grunnavgift på engangsemballasje

1 980 000 000

71

Miljøavgift på kartong

55 000 000

72

Miljøavgift på plast

40 000 000

73

Miljøavgift på metall

10 000 000

74

Miljøavgift på glass

85 000 000

2 170 000 000

5561

Flypassasjeravgift:

70

Flypassasjeravgift

2 040 000 000

2 040 000 000

5562

Totalisatoravgift:

70

Totalisatoravgift

135 000 000

135 000 000

5565

Dokumentavgift:

70

Dokumentavgift

9 700 000 000

9 700 000 000

5568

Sektoravgifter under Kulturdepartementet:

71

Årsavgift - stiftelser

24 215 000

73

Refusjon - Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS

41 197 000

74

Avgift - forhåndskontroll av kinofilm

5 500 000

75

Kino- og videogramavgift

32 000 000

102 912 000

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdepartementet:

70

Petroleumstilsynet - sektoravgift

122 120 000

122 120 000

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdepartementet:

70

Legemiddeldetaljistavgift

63 000 000

72

Avgift utsalgssteder utenom apotek

4 900 000

73

Legemiddelleverandøravgift

207 500 000

74

Tilsynsavgift

3 770 000

75

Sektoravgift tobakk

15 000 000

294 170 000

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet:

71

Avgifter immaterielle rettigheter

154 500 000

72

Kontroll- og tilsynsavgift akvakultur

29 600 000

73

Årsavgift Merkeregisteret

8 550 000

74

Fiskeriforskningsavgift

236 496 000

75

Tilsynsavgift Justervesenet

49 634 000

478 780 000

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet:

70

Forskningsavgift på landbruksprodukter

158 901 000

72

Jeger- og fellingsavgifter

95 000 000

253 901 000

5577

Sektoravgifter under Samferdselsdepartementet:

74

Sektoravgifter Kystverket

798 000 000

75

Sektoravgifter Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

243 400 000

1 041 400 000

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet:

70

Sektoravgifter under Svalbards miljøvernfond

19 670 000

72

Fiskeravgifter

19 000 000

73

Påslag på nettariffen til Klima- og energifondet

670 000 000

708 670 000

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet:

70

Finanstilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene

418 400 000

418 400 000

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet:

71

Konsesjonsavgifter fra vannkraftutbygging

166 000 000

166 000 000

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser:

70

Avgift på frekvenser mv.

302 000 000

302 000 000

Sum Skatter og avgifter

852 087 353 000

Renter og utbytte mv.

5603

Renter av statens kapital i statens forretningsdrift:

80

Renter av statens faste kapital

93 507 000

93 507 000

5605

Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer:

80

Av statskassens foliokonto i Norges Bank

2 158 000 000

81

Av verdipapirer og bankinnskudd i utenlandsk valuta

200 000

82

Av innenlandske verdipapirer

1 307 700 000

83

Av alminnelige fordringer

25 000 000

84

Av driftskreditt til statsbedrifter

54 900 000

86

Renter av lån til andre stater

100 000

3 545 900 000

5607

Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

80

Renter

963 000 000

963 000 000

5611

Aksjer i NSB AS:

85

Utbytte

225 000 000

225 000 000

5612

Renter fra Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS:

80

Renter

2 900 000

2 900 000

5613

Renter fra Siva SF:

80

Renter

16 300 000

16 300 000

5615

Husbanken:

80

Renter

3 309 000 000

3 309 000 000

5616

Kommunalbanken AS:

85

Aksjeutbytte

481 000 000

481 000 000

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning:

80

Renter

4 857 196 000

4 857 196 000

5619

Renter av lån til Avinor AS:

80

Renter

30 300 000

30 300 000

5622

Aksjer i Avinor AS:

85

Utbytte

512 500 000

512 500 000

5624

Renter av Svinesundsforbindelsen AS:

80

Renter

3 000 000

3 000 000

5625

Renter og utbytte fra Innovasjon Norge:

80

Renter på lån fra statskassen

244 500 000

81

Rentemargin, innovasjonslåneordningen

20 000 000

85

Utbytte, lavrisikolåneordningen

100 000 000

364 500 000

5629

Renter fra eksportkredittordningen:

80

Renter

1 700 000 000

1 700 000 000

5631

Aksjer i AS Vinmonopolet:

85

Statens overskuddsandel

41 200 000

86

Utbytte

2 000

41 202 000

5652

Statskog SF - renter og utbytte:

85

Utbytte

24 750 000

24 750 000

5656

Aksjer under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

85

Utbytte

21 085 500 000

21 085 500 000

5680

Statnett SF:

85

Utbytte

443 000 000

443 000 000

5685

Aksjer i Equinor ASA:

85

Utbytte

16 620 000 000

16 620 000 000

5692

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank:

85

Utbytte

112 700 000

112 700 000

5693

Utbytte av aksjer i diverse selskaper mv.:

85

Utbytte fra Folketrygdfondet

600 000

600 000

Sum Renter og utbytte mv.

54 431 855 000

Folketrygden

5700

Folketrygdens inntekter:

71

Trygdeavgift

150 700 000 000

72

Arbeidsgiveravgift

191 800 000 000

342 500 000 000

5701

Diverse inntekter:

71

Refusjon ved yrkesskade

940 000 000

73

Refusjon fra bidragspliktige

235 000 000

80

Renter

1 700 000

86

Innkreving feilutbetalinger

1 150 000 000

87

Diverse inntekter

26 950 000

88

Hjelpemiddelsentraler m.m.

63 000 000

2 416 650 000

5704

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs:

70

Dividende

230 000 000

230 000 000

5705

Refusjon av dagpenger:

70

Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs

26 000 000

71

Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge

800 000

26 800 000

Sum Folketrygden

345 173 450 000

Statens pensjonsfond utland

5800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring fra fondet

232 494 395 000

232 494 395 000

Sum Statens pensjonsfond utland

232 494 395 000

Statslånemidler

5999

Statslånemidler:

90

Lån

77 143 171 000

77 143 171 000

Sum Statslånemidler

77 143 171 000

Totale inntekter:

1 852 351 253 000

Folketrygden

II

Stortinget samtykker i at statstilskudd til finansiering av folketrygden, jf. folketrygdlovens § 23-10, gis med 133 085 395 000 kroner, hvorav 18 711 661 000 kroner gis til dekning av utgifter som fullt ut skal dekkes ved tilskudd fra staten, jf. § 23-10 tredje ledd.

Statslån o.a.

II

Andre fullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2019 kan:

ta opp nye langsiktige innenlandske statslån til et beløp inntil 75 000 mill. kroner.

ha utestående kortsiktige markedslån til et beløp inntil 125 000 mill. kroner.

ta imot innskudd i form av kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, og fra institusjoner som kan bli pålagt å plassere likviditet som kontolån til staten.

inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler.

Utenriksdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 100 post 01

kap. 3100 postene 02 og 05

kap. 140 post 01

kap. 3140 post 05

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under kap. 100 Utenriksdepartementet, post 90 Lån til norske borgere i utlandet, ved behov for bistand fra aktuelle transportselskaper ved evakuering av norske borgere i kriserammede land. Fullmakten gjelder i de tilfeller og på de betingelser som gjelder for denne typen bistand.

overskride bevilgningen under kap. 116 Internasjonale organisasjoner, post 90 Innskudd i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB) som følge av valutakursjusteringer dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser overfor AIIB på USD 22 mill.

IV

Valutatap (disagio)/Valutagevinst (agio)

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2019 gis fullmakt til å utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning valutatap (disagio)/valutagevinst (agio) som følge av justering av midlene ved utenriksstasjonene under kap. 100/3100 Utenriksdepartementet og kap. 140/3140 Utenriksdepartementet, postene 89 Valutatap (disagio)/Valutagevinst (agio).

V

Bruk av opptjente rentemidler

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt fra Norge til tematisk støtte, multi-bi-prosjekter, samarbeidsprosjekter, stat-til-stat-bistand, støtte til internasjonale og lokale ikke-statlige aktører, kan benyttes til tiltak som avtales mellom Utenriksdepartementet og den enkelte mottaker.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2019 kan gi tilsagn om:

støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

117

EØS-finansieringsordningene

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021

10 637 mill. kroner

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021

9 038 mill. kroner

162

Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi

70

Næringsutvikling og handel

50 mill. kroner

72

Fornybar energi

100 mill. kroner

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation II (IFFIm II) med inntil 1 500 mill. kroner i perioden 2010–2020 under kap. 160 Helse, samt fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.

tilskudd til en global finansieringsordning for kvinne- og barnehelse med inntil 5 400 mill. kroner samlet i perioden 2015–2023 under kap. 160 Helse.

tilskudd til Vaksinealliansen Gavi med inntil 6 250 mill. kroner i perioden 2016–2020 under kap. 160 Helse.

tilskudd til Koalisjonen for innovasjon for epidemiberedskap (CEPI) med inntil 1 600 mill. kroner under kap. 160 Helse, samt fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Inntil 1 000 mill. kroner gis i direkte støtte til CEPI i årene 2017–2021, og inntil 600 mill. kroner i årene 2021–2025. Hele eller deler av disse midlene kan fra 2019 gå via en finansieringsmekanisme forvaltet av Verdensbanken eller IFFIm.

tilskudd til International Finance Facility for Education (IFFEd) med inntil 850 mill. kroner i perioden 2019–2025 under kap. 161 Utdanning, forskning og faglig samarbeid, samt fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.

tilskudd til Det globale partnerskapet for utdanning (GPE) med inntil 2 070 mill. kroner i perioden 2018–2020 under kap. 161 Utdanning, forskning og faglig samarbeid, post 70 Utdanning.

VII

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2019 kan inngå avtaler om forsikringsansvar for utstillinger ved visningsinstitusjoner i utlandet innenfor en totalramme for gamle og nye garantier på inntil 12 500 mill. kroner. Forsikringsansvaret omfatter tap og skade under transport, lagring og i visningsperioden.

VIII

Toårige budsjettvedtak

Stortinget samtykker i at Norge kan slutte seg til toårige budsjettvedtak i FAO, WHO, ILO, UNIDO, OECD, WTO, IAEA, IEA, Havbunnsmyndigheten, Den internasjonale havrettsdomstolen, Mekanismen for internasjonale straffedomstoler (MICT) og for regulært bidrag til FN.

Andre fullmakter

IX

Ettergivelse av fordringer

Stortinget samtykker i at Kongen i 2019 kan ettergi statlige fordringer på utviklingsland i samsvar med kriteriene i handlingsplanen av 2004 Om gjeldslette for utvikling innenfor den resterende ramme på 834 mill. kroner under Garantiinstituttet for eksportkreditts gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp på ettergivelsestidspunktet inklusive påløpte renter, belastes gjeldsplanens ramme og ettergis uten bevilgning over bistandsbudsjettet. Rammen belastes ikke ved en eventuell ettergivelse av statlige fordringer på Sudan som stammer fra den norske skipseksportkampanjen (1976–1980), jf. Prop. 110 S (2012–2013).

X

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2019 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av norske medlemskapskontingenter, pliktige bidrag og andre bidrag til internasjonale organisasjoner Norge er medlem av, kan foretas en gang i året.

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året dersom avtaler om samfinansiering med andre givere innenfor utviklingssamarbeidet tilsier det.

Eventuelle utbetalinger av regjeringens gave til TV-aksjoner kan i sin helhet utbetales som et engangsbeløp.

Utbetalinger av tilskudd til Climate Investment Fund (CIF) kan foretas i samsvar med fondets prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger av tilskudd til følgende fond forvaltet av Den europeiske bank for gjenoppbygging og utvikling (EBRD) kan foretas i henhold til regelverket til det enkelte fond: Early Transition Countries Fund, Eastern Europe Energy Efficiency and Environment Partnership Fund, Eastern Europe Energy Efficiency and Environment Partnership Regional Fund, EBRD Southern and Eastern Mediterranean Multi-Donor Account samt Multi Donor Account for Ukraine.

Utbetalinger av tilskudd til Ukraine Trust Fund for Military Career Transition forvaltet av NATO, kan foretas i henhold til fondets regelverk.

Utbetalinger av bidrag til Northern Dimension Environment Partnership Support Fund (NDEP), Chernobyl Shelter Fund (CSF) og Nuclear Safety Account (NSA) kan foretas i samsvar med fondets prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger av tilskudd til akutt nødhjelpsarbeid kan i enkelte tilfeller foretas for opptil ett år frem i tid når dette er påkrevd for å sikre raske og nødvendige investeringer.

Utbetalinger av tilskudd til fond forvaltet av Verdensbanken, Afrikabanken, Asiabanken, Den interamerikanske utviklingsbanken og Det internasjonale fond for jordbruksutvikling kan foretas i henhold til regelverket for det enkelte fond.

Utbetalinger til Vaksinealliansen Gavi kan foretas årlig i tråd med organisasjonens finansieringsstrategi og regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) kan foretas i samsvar med fondets strategi og prosedyrer for fondsoppbygging.

XI

Bruk av gjeldsbrev og raskere trekk på gjeldsbrev

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2019 kan fravike Bevilgningsreglementet § 3 annet ledd ved utstedelse av gjeldsbrev i forbindelse med kapitalpåfyllinger under Det internasjonale utviklingsfondet, Det asiatiske utviklingsfondet, Det afrikanske utviklingsfondet og Den globale miljøfasiliteten.

XII

Deltakelse i kapitaløkninger i internasjonale banker og fond

Stortinget samtykker i at:

Norge deltar, i forbindelse med formalisering av Sør-Sudans medlemskap i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB), i en selektiv kapitaløkning i banken, med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen UA 0,57 mill. (UA tilsvarer IMFs spesielle trekkrettigheter XDR). Innbetalingen foretas i løpet av årene 2016–2023, og belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond. Kapitaløkningen innebærer også en økning i den norske statsgarantien i AfDB med UA 8,93 mill.

Norge deltar i kapitalpåfyllingen til Den interamerikanske utviklingsbankens (IDB) organisasjon for privat sektor, Inter-American Investment Corporation (IIC), med en andel på USD 10,1 mill. innbetalt i syv årlige avdrag for perioden 2016–2022. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i de første kapitalinnskuddene i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen USD 110 mill., innbetalt i fem like årlige bidrag og gir garantier tilsvarende USD 440 mill. for perioden 2016–2020. Innbetalingen belastes kap. 116 Internasjonale organisasjoner, post 90 Innskudd i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB).

Norge deltar i den 12. kapitalpåfyllingen i Det asiatiske utviklingsfondet (AsDF-12) med et bidrag på til sammen 229,44 mill. kroner for perioden 2017–2020, innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den 5. kapitaløkningen i Den internasjonale bank for rekonstruksjon og utvikling (IBRD) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av inntil USD 47,6 mill. i perioden 2020–2024, som belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 70 Verdensbanken. Den norske statsgarantien i IBRD økes samtidig med inntil USD 354 mill.

Norge deltar i kapitaløkningen i Det internasjonale finansieringsinstituttet (IFC) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av inntil USD 46,1 mill. innbetalt over perioden 2020–2024, som belastes kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 73 Det internasjonale finansieringsinstituttet (IFC).

Norge deltar i kapitalpåfyllingen i Den globale miljøfasiliteten (GEF) med en innbetalt andel på inntil 520 mill. kroner over perioden 1. juli 2018 – 30. juni 2022. Innbetalingene belastes kap. 163 Klima, miljø og hav, post 70 Miljø og klima.

Norge deltar i den 11. kapitalpåfylling i Det internasjonale fond for jordbruksutvikling (IFAD-11) med et bidrag på til sammen 360 mill. kroner for perioden 2019–2021, innbetalt i tre årlige bidrag på 120 mill. kroner per år i 2019–2021. Innbetalingene belastes kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 71 Matsikkerhet og landbruk.

Kunnskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 200 post 01

kap. 3200 post 02

kap. 220 post 01

kap. 3220 post 02

kap. 222 post 01

kap. 3222 post 02

kap. 229 post 01

kap. 3229 postene 02 og 61

kap. 230 post 01

kap. 3230 post 02

kap. 256 post 01

kap. 3256 post 02

kap. 280 post 01

kap. 3280 post 02

kap. 281 post 01

kap. 3281 post 02

kap. 290 post 01

kap. 3290 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningene til oppdragsvirksomhet på postene 21 mot tilsvarende merinntekter.

avhende fast eiendom, jf. Instruks om avhending av statlig eiendom mv., og bruke inntekter fra salg av eiendommer til kjøp, vedlikehold og bygging av andre lokaler til undervisnings- og forskningsformål ved den samme virksomheten.

gi Norges forskningsråd fullmakt til å kjøpe og avhende eiendommer. Salgsinntektene blir ført til eiendomsfondet til Norges forskningsråd.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2019 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

30 mill. kroner

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

20 mill. kroner

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

236,9 mill. kroner

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

1 313,1 mill. kroner

gi tilsagn om å utbetale 20 pst. av tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen over kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 68 Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen påfølgende budsjettår, når endelig regnskap foreligger.

gi tilsagn om å utbetale utdanningsstøtte for første halvår 2020 (andre halvdelen av undervisningsåret 2019–20) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2019 (første halvdelen av undervisningsåret 2019–20), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, postene 70 Utdanningsstipend, 71 Andre stipend, 72 Rentestøtte og 90 Økt lån og rentegjeld samt kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning, post 80 Renter.

gi tilsagn om å omgjøre lån til stipend første halvår 2020 (andre halvdelen av undervisningsåret 2019–20) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2019 (første halvdelen av undervisningsåret 2019–20), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning post 50 Avsetning til utdanningsstipend.

Andre fullmakter

IV

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at:

privatister som melder seg opp til eksamen, og kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3-5, skal betale et gebyr per prøve. Gebyret skal betales til fylkeskommunen. Privatister som melder seg opp til eksamen, skal betale 1 114 kroner dersom privatisten ikke har prøvd seg i faget tidligere som privatist eller elev, og 2 231 kroner ved forbedringsprøver. Kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringslova § 3-5, skal betale 951 kroner per prøve dersom kandidaten ikke har gått opp tidligere, og 1 905 kroner ved senere forsøk.

Kunnskapsdepartementet i 2019 kan gi universiteter og høyskoler fullmakt til å:

opprette nye selskap og delta i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke overskudd av oppdragsvirksomhet til kapitalinnskudd ved opprettelse av nye selskap eller ved deltagelse i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke utbytte fra selskap som virksomheten har kjøpt aksjer i eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

bruke inntekt fra salg av aksjer i selskap som virksomheten har ervervet med overskudd fra oppdragsvirksomhet eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud blir fastsatt til 2 990 kroner per måned fra 1. januar 2019, til 3 040 kroner per måned fra 1. august 2019 og til 33 140 kroner per år fra 1. januar 2019, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 1.

inntektsgrensen for fritak i foreldrebetalingen i barnehage for 20 timer settes til 548 500 kroner per år fra 1. august 2019, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 3.

Kunnskapsdepartementet i 2019 kan overføre aksjene i UNINETT AS til UNIT - Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning, og at direktoratet kan forvalte eierskapet i selskapet. Aksjene blir flyttet fra gruppe 1 til gruppe 2 og ført ut av kapitalregnskapet i 2019 mot konto for forskyvninger i balansen.

Kulturdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 300 post 01

kap. 3300 post 01

kap. 320 post 01

kap. 3320 postene 01 og 03

kap. 322 post 01

kap. 3322 post 01

kap. 322 post 21

kap. 3322 post 02

kap. 323 post 01

kap. 3323 post 01

kap. 323 post 21

kap. 3323 post 02

kap. 325 post 01

kap. 3325 post 01

kap. 326 post 01

kap. 3326 post 01

kap. 326 post 21

kap. 3326 post 02

kap. 329 post 01

kap. 3329 post 01

kap. 329 post 21

kap. 3329 post 02

kap. 334 post 01

kap. 3334 post 01

kap. 334 post 21

kap. 3334 post 02

kap. 335 post 21

kap. 3335 post 02

kap. 339 post 01

kap. 3339 postene 02 og 04

kap. 339 post 01

kap. 5568 post 71

kap. 339 post 21

kap. 3339 post 07

kap. 342 post 01

kap. 3342 postene 01 og 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2019 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

322

Bygg og offentlige rom

50

Kunst i offentlige rom

11 mill. kroner

70

Nasjonale kulturbygg

771,7 mill. kroner

IV

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2019 kan inngå avtaler om forsikringsansvar i forbindelse med større utenlandske utstillinger i Norge innenfor enn samlet ramme for nytt og gammelt ansvar som til enhver tid ikke må overstige 4 000 mill. kroner.

Andre fullmakter

V

Fastsetting av fordelingsnøkler for visse tilskudd

Stortinget fastsetter følgende fordelingsnøkler for 2019:

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til region-/landsdelsinstitusjoner fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikk og scenekunst, post 71 Region-/landsdelsinstitusjoner.

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til region- og distriktsoperatiltak fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikk og scenekunst, post 73 Region- og distriktsopera.

VI

Fastsetting av gebyrer og avgifter m.m.

Stortinget samtykker i at for 2019 skal:

gebyret for merking og registrering av hver kopi av et videogram for utleie eller salg være 0,60 kroner. Kulturdepartementet kan sette ned eller frita for gebyr i visse tilfeller.

avgiften per videogram for omsetning i næring være 3,50 kroner.

kringkastingsavgiften for fjernsynsmottakere være 2 713 kroner ekskl. merverdiavgift. Tilleggsavgiften ved forsinket betaling av kringkastingsavgiften og når melding ikke blir gitt etter reglene i lov av 4. desember 1992 nr. 127 om kringkasting § 8–1 andre ledd skal være 15 pst. av kringkastingsavgiften.

VII

Fullmakt til å benytte åremål

Stortinget samtykker i at det gis adgang til i henhold til statsansattelovens regler å benytte åremål for kuratorer som forestår utvikling og gjennomføring av kunstproduksjoner i KORO. For disse gis det mulighet for åremål i en periode på fire år for konsulentene og inntil seks år for leder, med mulighet til én gangs fornyelse.

Justis- og beredskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 61 post 01

kap. 3061 post 03

kap. 400 post 01

kap. 3400 post 01

kap. 410 post 01

kap. 3410 postene 02 og 03

kap. 410 post 22

kap. 3410 post 04

kap. 430 post 01

kap. 3430 postene 03 og 04

kap. 430 post 21

kap. 3430 post 02

kap. 432 post 01

kap. 3432 post 03

kap. 440 post 01

kap. 3440 postene 02, 03, 04

kap. 442 post 01

kap. 3442 post 02 og 03

kap. 444 post 01

kap. 3444 post 02

kap. 451 post 01

kap. 3451 post 03 og 06

kap. 454 post 01

kap. 3454 post 01

kap. 455 post 01

kap. 3455 post 01

kap. 456 post 01

kap. 3456 post 02

kap. 456 post 22

kap. 3456 post 03

kap. 456 post 45

kap. 3456 post 04

kap. 473 post 01

kap. 3473 post 01

kap. 474 post 01

kap. 3474 post 02

kap. 490 post 01

kap. 3490 post 05

kap. 491 post 01

kap. 3491 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 01 Driftsutgifter med inntil 75 pst. av inntekter ved salg av sivilforsvarsanlegg og fast eiendom. Inntekter inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2019 kan bestille varer utover den gitte bevilgning, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

440

Politidirektoratet – politi- og lensmannsetaten

01

Driftsutgifter

150 mill. kroner

454

Redningshelikoptertjenesten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

60 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2019 kan:

gi tilsagn om støtte utover gitte bevilgninger på kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 72 Internasjonalt migrasjonsarbeid, og assistert retur og reintegrering i hjemlandet, overslagsbevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

gi tilsagn som pådrar staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre forsøk med velferdsobligasjoner innenfor en samlet ramme på inntil 10 mill. kroner i 2018 og 2019 på kap. 430 Kriminalomsorgen, post 70 Tilskudd.

V

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i byggeprosjekt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2019 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre byggingen av politiets nasjonale beredskapssenter som omtalt i Prop. 1 S (2017–2018) under kap. 440 Politi- og lensmannsetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, innenfor en kostnadsramme på 2 620 mill. kroner.

VI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2019 under kap. 430 Kriminalomsorgen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å anskaffe brukerutstyr til nytt fengsel i Agder. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammer omtalt i Prop. 129 S (2016–2017) på 125 mill. kroner for avdelingen i Froland og 75 mill. kroner for avdelingen i Mandal.

Andre fullmakter

VII

Videreføring av bobehandling

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2019 kan bestemme at det under ordningen med utgifter til fortsatt bobehandling pådras forpliktelser utover gitt bevilgning under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, med inntil 10 mill. kroner, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 33 mill. kroner.

VIII

Nettobudsjetteringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2019 kan:

trekke politiets direkte utgifter til oppbevaring, tilsyn og salg av beslag fra salgsinntekten, før det overskytende inntektsføres under kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

trekke salgsomkostninger ved salg av faste eiendommer fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 473 Statens sivilrettsforvaltning, post 01 Driftsutgifter, inntektene ved avholdelse av kurs og konferanser i regi av Konkursrådet, samt inntekter fra rådets øvrige virksomhet.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, tilbakebetalte inntekter under ordningen med utgifter til bobehandling.

IX

Stortingets rettferdsvederlagsordning

Stortingets utvalg for rettsferdsvederlag får fullmakt til å tilstå rettferdsvederlag av statskassen med inntil 250 000 kroner for hver enkelt søknad, men slik at grensen er 500 000 kroner for HIV-ofre og 300 000 kroner for tidligere barn i barnehjem, offentlige fosterhjem og spesialskoler. Søknader der utvalget anbefaler å innvilge erstatning som er høyere enn nevnte beløp, fremmes for Stortinget til avgjørelse. Det samme gjelder søknader som etter utvalgets vurdering reiser spørsmål av særlig prinsipiell art.

X

Avhending av sivilforsvarsanlegg

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2019 kan overdra sivilforsvarsanlegg til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

XI

Innkvartering av utlendinger som søker beskyttelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2019 kan inngå avtaler med varighet utover 2019 om midlertidig drift av innkvartering for utlendinger som søker beskyttelse i Norge. Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet kan øke innkvarteringskapasiteten selv om det medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak eller post 70 Stønader til beboere i asylmottak, dersom det er nødvendig for å gi innkvartering av utlendinger som søker beskyttelse. Stortinget samtykker videre i at Justis- og beredskapsdepartementet kan iverksette beredskapstiltak med varighet utover 2019 for eventuelt sterkt økte ankomster av asylsøkere selv om det medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak og kap. 2445 Statsbygg, post 31 Igangsetting av ordinære byggeprosjekter og post 49 Kjøp av eiendommer og selv om det ikke foreligger fastsatt kostnadsramme. Summen av overskridelser på postene kan ikke overstige 3 mrd. kroner i 2019.

XII

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2019 kan overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 21 Spesielle driftsutgifter med inntil 50 mill. kroner dersom det oppstår en situasjon med ekstraordinært mange skogbranner, og det i den forbindelse er nødvendig med innsats for slokking og beredskap utover det som må påregnes i et normalår, uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

XIII

Forslag til endring av anmodningsvedtak nr. 68 vedtakspunkt 18, 3. desember 2015

Stortinget samtykker i at regjeringen bidrar aktivt i de brede internasjonale prosessene i EU og FN med det mål å fremme tiltak som støtter opp om kontrollert og regulert migrasjon og å begrense irregulære ankomster av migranter uten beskyttelsesbehov eller annet grunnlag for lovlig opphold. Norge skal arbeide for å ivareta statens folkerettslige handlingsrom og for at flere land oppfyller internasjonale forpliktelser knyttet til flukt og migrasjon. Norge tar på nåværende tidspunkt ikke initiativ til endring av sentrale konvensjoner av relevans for flukt og migrasjon eller til en internasjonal gjennomgang av disse.

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 500 post 01

kap. 3500 post 01

kap. 510 post 01

kap. 3510 postene 02 og 03

kap. 525 post 21

kap. 3525 post 01

kap. 533 post 01

kap. 3533 post 02

kap. 540 post 01

kap. 3540 postene 03 og 04

kap. 540 post 21

kap. 3540 post 03

kap. 540 post 22

kap. 3540 post 05

kap. 540 post 23

kap. 3540 post 06

kap. 540 postene 01 og 27

kap. 3540 post 02

kap. 554 post 01

kap. 3554 post 01

kap. 563 post 01

kap. 3563 post 03

kap. 563 post 21

kap. 3563 post 02

kap. 585 post 01

kap. 3585 post 01

kap. 587 post 01

kap. 3587 post 04

kap. 595 post 01

kap. 3595 postene 02 og 03

kap. 595 post 21

kap. 3595 postene 02 og 03

kap. 595 post 45

kap. 3595 post 04

kap. 2412 post 01

kap. 5312 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Forskudd på rammetilskudd

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i statsbudsjettet for 2019 kan utgiftsføre uten bevilgning:

inntil 350 mill. kroner på kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2020 til kommuner.

inntil 150 mill. kroner på kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2020 til fylkeskommuner.

IV

Utsatt utgifts- og inntektsføring

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2019 kan gi Statens kartverk fullmakt til å plassere innbetalinger fra samfinansierte prosjekter på mellomværende med statskassen. Inntektene vil bli rapportert til statsregnskapet på det tidspunkt utgiftene i de samfinansierte prosjektene kommer til utbetaling og rapporteres til statsregnskapet.

V

Samfinansiering

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2019 kan gi Statens kartverk fullmakt til å sette i gang samfinansierte prosjekter før finansieringen i sin helhet er innbetalt til Statens kartverk, forutsatt at det er inngått en bindende avtale med betryggende sikkerhet om innbetaling mellom partene. Fullmakten begrenses oppad til 90 mill. kroner og gjelder utgifter ført på kap. 595 Statens kartverk, post 21 Spesielle driftsutgifter mot inntekter ført på kap. 3595 Statens kartverk, post 03 Samfinansiering.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2019 kan gi Statens kartverk fullmakt til å foreta bestillinger av kartgrunnlag utover gitt bevilgning under kap. 595 Statens kartverk, post 21 Spesielle driftsutgifter, men slik at rammen for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 120 mill. kroner.

VII

Fullmakt til nettobudsjettering

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2019 kan nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 525 Fylkesmannsembetene, post 21 Spesielle driftsutgifter, refusjoner av utgifter til fellestjenester der Fylkesmannen samordner utgiftene.

VIII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2019 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

540

Direktoratet for forvaltning og IKT

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter

108,9 mill. kroner

567

Nasjonale minoriteter

74

Kultur- og ressurssenter for norske rom

4,1 mill. kroner

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Utleieboliger

667,1 mill. kroner

79

Heis og tilstandsvurdering

45,0 mill. kroner

590

Planlegging og byutvikling

72

Bolig- og områdeutvikling i byer

22,3 mill. kroner

Andre fullmakter

IX

Husbankens låneramme

Stortinget samtykker i at Husbanken i 2019 kan gi tilsagn om lån for 16 mrd. kroner. Lånene vil bli utbetalt i 2019 og senere år.

X

Tilskudd uten krav om tilbakebetaling

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2019 kan:

tildele midler til fylkeskommunene som tilskudd uten krav om tilbakebetaling under kap. 550 Omstillingsdyktig næringsliv og lokalsamfunn i distriktene, post 62 Bedriftsrettede låne- og tilskuddsordninger i distriktene og post 64 Inkluderende og vekstkraftige lokalsamfunn, og under kap. 553 Omstillingsdyktige regioner, post 60 Regionale tiltak for utvikling av næringsmiljøer og tilgang til kompetanse, post 63 Grenseregionale Interreg-program og post 65 Omstillingsprogrammer ved akutte endringer i arbeidsmarkedet.

tildele midler til Innovasjon Norge, Siva og Forskningsrådet som tilskudd uten krav om tilbakebetaling under kap. 550 Omstillingsdyktig næringsliv og lokalsamfunn i distriktene, post 70 Bedriftsrettede programmer i distriktene og under kap. 553 Omstillingsdyktige regioner, post 74 Nasjonale tiltak for klynger og innovasjonsmiljø.

XI

Sikringsprosjekt på de kongelige eiendommer

Stortinget samtykker i at H.M. Kongen i 2019 kan pådra forpliktelser utover bevilgningen på kap. 1, post 51 for å gjennomføre sikringsprosjektet på de kongelige eiendommer. Kostnadsrammen er 602,9 mill. kroner i prisnivå per juli 2019.

Bygge- og eiendomsfullmakter

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

XII

Fullmakter til overskridelse

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2019 kan:

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med inntil 250 mill. kroner, mot dekning i reguleringsfondet.

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med beløp som tilsvarer netto gevinst fra salg av eiendommer.

XIII

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2019 kan omdisponere:

under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, mellom postene 31 og 33 og mellom postene 30 og 34.

under kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, fra post 01 til 45.

under kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen, fra post 01 til 45.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 30, 31, 33, 45 og 49.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 32 og 34, samt post 49 i de tilfeller det er aktuelt å kjøpe en eiendom som ledd i gjennomføringen av brukerfinansierte byggeprosjekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

XIV

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2019 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre byggeprosjekter og andre investeringsprosjekter som er omtalt under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, kap. 532 Utvikling av Fornebuområdet, kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen og kap. 2445 Statsbygg, innenfor de kostnadsrammene som er omtalt i Prop. 1 S (2018–2019) eller i tidligere proposisjoner til Stortinget.

XV

Fullmakter som gjelder brukerfinansierte byggeprosjekter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2019 kan:

sette i gang byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter, uten at disse er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, når leietakeren har de husleiemidlene det er behov for innenfor gjeldende budsjettrammer.

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret, innenfor en samlet ramme på 1 500 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser, ved gjennomføring av brukerfinansierte byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter og post 34 Videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter.

Andre fullmakter

XVI

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2019 kan:

godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Statsbygg eller av statlige virksomheter som ikke har egen salgsfullmakt, for inntil 750 mill. kroner.

godkjenne kjøp av eiendom finansiert ved salgsinntekter, innsparte midler eller midler fra reguleringsfondet for inntil 800 mill. kroner totalt, utover bevilgningen på kap. 2445 Statsbygg, post 49.

korrigere Statsbyggs balanse i de tilfellene hvor prosjekterings- og investeringsmidler ført på kap. 2445 Statsbygg blir overført til andre budsjettkapitler eller prosjektene ikke blir realisert.

Arbeids- og sosialdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 600 post 01

kap. 3600 post 02

kap. 601 post 21

kap. 3601 post 02

kap. 605 post 01

kap. 3605 postene 01, 04 og 05

kap. 605 post 21

kap. 3605 post 02

kap. 621 post 21

kap. 3621 post 02

kap. 640 post 01

kap. 3640 postene 06 og 07

kap. 640 post 21

kap. 3640 post 08

kap. 642 post 01

kap. 3642 postene 06 og 07

kap. 642 post 21

kap. 3642 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2019 kan:

omdisponere inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 01 Driftsutgifter til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere inntil 11 mill. kroner under kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid i forbindelse med forsøket med VTA i kommunal regi.

omdisponere inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634, post 79 Funksjonsassistanse i arbeidslivet inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, post 79.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2019 kan overskride bevilgningen under kap. 2470 Statens pensjonskasse, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med inntil 50 mill. kroner mot dekning i reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2019 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 774,8 mill. kroner

77

Varig tilrettelagt arbeid

822,1 mill. kroner

VI

Fullmakt til å starte opp Prosjekt 3 i IKT-moderniseringsprogrammet i Arbeids- og velferdsetaten

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2019 kan starte opp Prosjekt 3 i IKT-moderniseringsprogrammet i Arbeids- og velferdsetaten med utgangspunkt i en kostnadsramme på 847 mill. kroner. Utover denne rammen vil eventuelle ubrukte midler fra Prosjekt 2 kunne benyttes i Prosjekt 3.

VII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for gjennomføring av forsøk med velferdsobligasjoner

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2019 kan gi tilsagn som pådrar staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre forsøk med velferdsobligasjoner innenfor en samlet ramme på inntil 10 mill. kroner i 2018 og 2019 på kap. 621 Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering, post 63 Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte.

Andre fullmakter

VIII

Fullmakt til å ettergi rente- og avdragsfrie lån

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2019 kan ettergi rente- og avdragsfrie lån til arbeidsmarkedstiltak for personer med nedsatt arbeidsevne der dette blir vurdert som nødvendig for å sikre den videre driften.

IX

Fullmakt til nettobudsjettering

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2019 kan nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, postene 01, 21 og 45, refusjoner av kommunenes andel av utgifter til opprettelse og drift av NAV-kontorer.

Folketrygden

Andre fullmakter

II

Stortinget samtykker i at med virkning fra 1. januar 2019 skal følgende ytelser i folketrygden gis etter disse satsene¹:

kroner

1a.

Grunnstønad for ekstrautgifter grunnet varig sykdom, skade eller lyte etter lovens § 6-3 (laveste sats)

8 232

1b.

Ved ekstrautgifter utover laveste sats, kan grunnstønaden forhøyes til

12 564

1c.

eller til

16 464

1d.

eller til

24 252

1e.

eller til

32 868

1f.

eller til

41 052

2a.

Hjelpestønad etter lovens § 6-4 til de som må ha særskilt tilsyn og pleie grunnet varig sykdom, skade eller lyte

14 748

2b.

Forhøyet hjelpestønad etter lovens § 6-5 til barn under 18 år som må ha særskilt tilsyn og pleie

29 496

2c.

eller til

58 992

2d.

eller til

88 488

3.

Behovsprøvet gravferdsstønad opptil

23 990

4.

Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a)²

for første barn

47 724

for to barn

62 280

for tre og flere barn

70 572

¹ Satsene under 1, 2 og 4 er årsbeløp for ytelsene.

² Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a) gjelder fra 1.1.2016 stønad til barnetilsyn for enslige forsørgere og etterlatte som er i arbeid. Stønaden dekker 64 pst. av dokumenterte utgifter til barnetilsyn. Beløpene i tabellen er maksimale refusjonssatser. Stønaden er inntektsprøvet.

Helse- og omsorgsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 701 post 21

kap. 3701 post 02

kap. 703 post 21

kap. 3703 post 02

kap. 710 post 21

kap. 3710 post 03

kap. 714 post 21

kap. 3714 post 04

kap. 740 postene 01 og 21

kap. 3740 postene 02 og 04

kap. 740 post 01

kap. 5572 post 75

kap. 740 post 70

kap. 3740 post 03

kap. 740 post 60

kap. 3740 post 06

kap. 741 post 01

kap. 3741 postene 02 og 50

kap. 742 post 01

kap. 3742 post 50

kap. 745 post 01

kap. 3710 post 03

kap. 745 postene 01 og 21

kap. 3745 post 02

kap. 745 post 01

kap. 3740 post 04

kap. 746 postene 01 og 21

kap. 3746 post 02

kap. 747 postene 01 og 21

kap. 3747 postene 02 og 04

kap. 748 post 01

kap. 3748 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2019 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

710

Vaksiner mv.

21

Spesielle driftsutgifter

580 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2019 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

761

Omsorgstjeneste

63

Investeringstilskudd – rehabilitering

8 009,2 mill. kroner

69

Investeringstilskudd – netto tilvekst

1 241,0 mill. kroner

79

Andre tilskudd

1,0 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2019:

aktiverer investeringslån og driftskredittrammen til regionale helseforetak i statens kapitalregnskap.

i tilknytning til oppgjørsordningene for h-reseptlegemidler og fritt behandlingsvalg kan føre utgifter og inntekter uten bevilgning over kap. 740 Helsedirektoratet, hhv. post 71 Oppgjørsordning h-reseptlegemidler og post 72 Oppgjørsordning fritt behandlingsvalg. Netto mellomregning med helseforetakene føres ved årets slutt i kapitalregnskapet for hver av ordningene.

Barne- og likestillingsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Barne- og likestillingsdepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 842 post 01

kap. 3842 post 01

kap. 847 post 01

kap. 3847 post 01

kap. 855 post 01

kap. 3855 postene 01, 02 og 60

kap. 856 post 01

kap. 3856 post 01

kap. 858 post 01

kap. 3858 post 01

kap. 868 post 01

kap. 3868 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Andre fullmakter

III

Satser for barnetrygd

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2019 i henhold til lov 8. mars 2002 nr. 4 om barnetrygd § 10 kan betale ut barnetrygd med 11 640 kroner per barn per år.

Enslige forsørgere som oppfyller vilkårene for rett til utvidet stønad etter barnetrygdloven og full overgangsstønad etter folketrygdloven, og som har barn i alderen 0–3 år, har rett til et småbarnstillegg på 7 920 kroner per år. Dette tillegget gjelder per enslige forsørger, uavhengig av hvor mange barn i alderen 0–3 år vedkommende faktisk forsørger.

IV

Satser for kontantstøtte

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2019 i henhold til lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre § 7 kan betale ut kontantstøtte med følgende beløp for barn i alderen 13–23 måneder:

Avtalt oppholdstid i barnehage per uke

Kontantstøtte i prosent av full sats

Kontantstøtte per barn i alderen 13– 23 måneder

Ikke bruk av barnehageplass

100

7 500

Til og med 8 timer

80

6 000

Fra 9 til og med 16 timer

60

4 500

Fra 17 til og med 24 timer

40

3 000

Fra 25 til og med 32 timer

20

1 500

33 timer eller mer

0

0

V

Sats for engangsstønad ved fødsel og adopsjon

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2019 i henhold til lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd § 14-17 kan betale ut:

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon

63 140 kroner per barn

Nærings- og fiskeridepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 900 post 01

kap. 3900 post 01

kap. 900 post 21

kap. 3900 post 02

kap. 902 post 01

kap. 3902 postene 01 og 03 og kap. 5574 post 75

kap. 902 post 21

kap. 3902 post 04

kap. 903 post 01

kap. 3903 post 01

kap. 904 post 01

kap. 3904 post 02

kap. 904 post 21

kap. 3904 post 02

kap. 904 post 22

kap. 3904 post 03

kap. 905 post 21

kap. 3905 post 03

kap. 910 post 01

kap. 3910 post 03

kap. 912 post 01

kap. 3912 post 01

kap. 917 post 01

kap. 3917 post 01

kap. 917 post 21

kap. 3917 post 22

kap. 923 post 21

kap. 3923 post 01

kap. 926 post 21

kap. 3926 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 917, post 22, kap. 919, post 76 og kap. 923, post 22, slik at summen av overskridelser tilsvarer merinntekter under kap. 5574, post 74.

overskride bevilgningen under kap. 919, post 60 med 80 pst. av tilsvarende merinntekter under kap. 3917, post 13.

III

Utbetaling under garantiordninger (trekkfullmakter)

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2019 kan:

foreta utbetalinger til Garantiinstituttet for eksportkreditt uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under byggelånsgarantiordningen overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 600 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Garantiinstituttet for eksportkreditt, post 91 Utbetaling iflg. trekkfullmakt – byggelånsgarantiordning.

foreta utbetalinger til Garantiinstituttet for eksportkreditt uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under Garantiordning for kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge (skipsgarantiordningen) overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 150 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Garantiinstituttet for eksportkreditt, post 92 Utbetaling iflg. trekkfullmakt – skipsgarantiordning.

IV

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 71 Miljøtiltak Raufoss, for miljøtiltak innenfor gitt garantiramme på 168 mill. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorarer og utgifter til faglig bistand ved salg av statlige aksjeposter, samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i selskapene.

overskride bevilgningen under kap. 2429 Eksportkredittordningen, post 90 Utlån, men slik at utlån i 2019 ikke overstiger 38 mrd. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 905 Norges geologiske undersøkelse, post 21 Spesielle driftsutgifter, kap. 923 Havforskningsinstituttet, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 926 Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy, post 21 Spesielle driftsutgifter i forbindelse med gjennomføringen av bestemte oppdragsprosjekter, mot tilsvarende kontraktsfestede innbetalinger til disse prosjektene under henholdsvis kap. 3905 Norges geologiske undersøkelse, post 03 Oppdragsinntekter og andre inntekter, kap. 3923 Havforskningsinstituttet, post 01 Oppdragsinntekter og kap. 3926 Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy, post 01 Oppdragsinntekter. Ved beregning av beløp som kan overføres til 2020 under de nevnte utgiftsbevilgninger, skal alle ubrukte merinntekter og mindreinntekter regnes med, samt eventuell inndekning av foregående års overskridelse på posten.

overskride bevilgningen under kap. 922 Romvirksomhet, post 95 Egenkapital Space Norway AS innenfor en totalramme på 139 mill. USD.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2019 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

929

Institutt for energiteknikk

51

Tilskudd til atomforskning

42 mill. kroner

2421

Innovasjon Norge

72

Innovasjonskontrakter

400 mill. kroner

76

Miljøteknologi

550 mill. kroner

gi tilsagn om tilskudd på 115,6 mill. euro i tillegg til eksisterende bevilgning, for å delta i de frivillige programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA. Samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar skal likevel ikke overstige 160,5 mill. euro.

VI

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2019 kan:

inngå forpliktelser for inntil 7,5 mill. kroner til utredninger og lignende ut over bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

foreta bestillinger ut over gitt bevilgning under kap. 904 Brønnøysundregistrene, post 22 Forvaltning av Altinn-løsningen, men slik at ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

VII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2019 kan gi:

Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier for inntil 160 mill. kroner for lån til realinvesteringer og driftskapital, men slik at total ramme for nytt og gammelt ansvar ikke overstiger 290 mill. kroner.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 145 000 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utlandet innenfor Alminnelig garantiordning og inkludert Gammel alminnelig ordning.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 3 150 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utviklingsland, samt innenfor en øvre rammebegrensning på syv ganger det til enhver tid innestående beløp på ordningens grunnfond.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 7 000 mill. kroner ved byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme på 20 000 mill. kroner ved etablering av langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 10 000 mill. kroner ved kjøp av skip fra verft i Norge når disse skipene skal brukes i Norge.

VIII

Garantifullmakt og fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2019 kan inngå standardavtaler for leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard med garantier overfor långiver som har pant i bygg som står på statens grunn. Garantiansvar kan kun utløses dersom staten sier opp avtalen eller nekter overføring av leierett. Samlet garantiramme for avtalene begrenses oppad til 25 mill. kroner. Det kan utgiftsføres utbetalinger knyttet til garantiene uten bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 80 Lånesikringsordning, bolig- og næringsformål på Svalbard, innenfor en ramme på 10 mill. kroner.

IX

Dekning av forsikringstilfeller

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2019 kan:

gi tilsagn til Institutt for energiteknikk og Statsbygg om dekning av forsikringsansvar for inntil 80 000 000 euro overfor tredjeperson for instituttets og Statsbyggs ansvar etter lov av 12. mai 1972 nr. 28 om atomenergivirksomhet, kapittel III.

inngå avtaler om forsikringsansvar under beredskapsordningen for statlig varekrigsforsikring innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 2 000 mill. kroner.

X

Utlånsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2019 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende innovasjonslån innenfor en ramme på 1 200 mill. kroner.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye lån under lavrisikolåneordningen innenfor en ramme på 2 500 mill. kroner.

gi Eksportkreditt Norge AS fullmakt til å gi tilsagn om lån i tråd med selskapets og eksportkredittordningens formål uten en øvre ramme.

XI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til miljøtiltak

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2019 kan:

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 190 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak på Løkken.

pådra staten forpliktelser ut over budsjettåret for inntil 375,5 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak i Lunckefjell.

Andre fullmakter

XII

Fullmakt til å bortfeste

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2019 kan bortfeste hjemfalte gruveeiendommer til museale formål vederlagsfritt.

XIII

Fullmakt til å erverve og avhende aksjer og opsjoner

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2019 kan gi Garantiinstituttet for eksportkreditt anledning til å erverve og avhende aksjer og opsjoner med formål å få dekning for krav i misligholds- og gjenvinningssaker. Eierskapet skal være midlertidig.

XIV

Endring i statlige eierposter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2019 gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner kan:

redusere eierskapet i Ambita AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i Baneservice AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i Entra ASA helt eller delvis.

redusere eierskapet i Mesta AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i Veterinærmedisinsk Oppdragssenter AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i Telenor ASA ned mot 34 prosent.

XV

Salgsfullmakt og nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2019 kan avhende eiendom på Raudsand i Nesset kommune i Møre og Romsdal og ved Løkken Verk i Meldal kommune i Trøndelag. Utgifter knyttet til eventuell avhending kan trekkes fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 3900, post 30 Inntekter fra salg av gruveeiendom.

XVI

Bruk av holdingselskap

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2019 kan gi Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å:

benytte holdingselskapet for å forvalte eierandeler som følge av misligholds- og gjenvinningssaker under GIEKs Alminnelig garantiordning. Selskapet oppkapitaliseres med midler fra Alminnelig garantiordning. Alminnelig garantiordning kan også gi lån til holdingselskapet eller overføre andre verdier for oppkapitalisering. Holdingselskapet skal være midlertidig.

plassere aksjer eller andre verdier tilhørende Alminnelig garantiordning i holdingselskapet.

overføre utbytte fra holdingselskapet tilbake til Alminnelig garantiordning.

overføre inntekter fra salg av aksjer eid av holdingselskapet til Alminnelig garantiordning.

avvikle holdingselskapet, samt tilbakeføre eventuelle midler til eller dekke eventuelt kapitalbehov fra Alminnelig garantiordning.

Landbruks- og matdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1115 post 01

kap. 4115 post 02

kap. 1137 post 54

kap. 5576 post 70

kap. 1140, post 23

kap. 4140, post 01

kap. 1142 post 01

kap. 4142 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet, post 45 Store utstyrsanskaffelser og vedlikehold – ordinære forvaltningsorganer, med et beløp som tilsvarer merinntektene fra salg av eiendom, avgrenset oppad til 25 mill. kroner. Ubenyttede merinntekter fra salg av eiendom kan regnes med ved utregning av overførbart beløp under bevilgningen.

III

Forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2019 kan overskride bevilgningen under kap. 1142 Landbruksdirektoratet, post 01 Driftsutgifter, med inntil 0,5 mill. kroner i forbindelse med forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2019 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1137

Forskning og innovasjon

71

Bioøkonomiordningen

5,2 mill. kroner

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade – erstatninger

107,8 mill. kroner

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket

118,7 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Salg av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2019 kan selge innkjøpt og opprinnelig statseiendom for inntil 75 mill. kroner.

Departementet kan trekke utgifter ved salget fra salgsinntektene før disse inntektsføres.

VI

Salg av aksjer

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2019 kan

avvikle NIBIO og Veterinærinstituttet sitt eierskap i Instrumenttjenesten AS, og at virksomhetene kan benytte inntektene fra salget.

avvikle NIBIO sitt eierskap i Instidata AS, og at virksomheten kan benytte inntektene fra salget.

Samferdselsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 1313 post 01

kap. 4313 post 02

kap. 1320 postene 01, 22, 28 og 30

kap. 4320 post 01

kap. 1320 post 28

kap. 4320 post 02

kap. 1320 post 22

kap. 4320 post 03

kap. 1352 post 01

kap. 4352 post 01

kap. 1354 post 21

kap. 4354 post 01

kap. 1360 postene 01 og 45

kap. 4360 post 02 og kap. 5577 post 74

kap. 1361 post 01

kap. 4361 post 07

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

nytte inntil 10 mill. kroner av salgsinntekter fra salg av ikke næringsaktive fiskerihavner under kap. 4360, post 02 til følgende formål under kap. 1360, post 30:

dekning av salgsomkostninger forbundet med salget

oppgradering og vedlikehold av fiskerihavner.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2019 kan overskride bevilgningen under kap. 1360 Kystverket, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 70 mill. kroner per aksjon dersom det er nødvendig å sette i verk tiltak mot akutt forurensing uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2019 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitt bevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1320

Statens vegvesen

63

Tilskudd til gang- og sykkelveier

40 mill. kroner

1352

Jernbanedirektoratet

74

Tilskudd til eksterne

1 340 mill. kroner

1380

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

70

Tilskudd til telesikkerhet og -beredskap, fiberkabler

20 mill. kroner

V

Fullmakter til forskuttering

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2019 kan inngå avtaler om forskuttering av midler utover gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Ramme for samlede, løpende refusjonsforpliktelser

1320

Statens vegvesen

30, 31 og 36

Investeringer, riksvei

2 600 mill. kroner

1360

Kystverket

30

Nyanlegg og større vedlikehold, fiskerihavner og farleder

350 mill. kroner

Forskutteringene skal refunderes uten kompensasjon for renter og prisstigning.

VI

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2019 kan:

starte opp dette investeringsprosjektet:

innenfor en kostnadsramme på:

rv. 5 Kjøsnesfjorden

1 331 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektet. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

pådra forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor det enkelte prosjekts kostnadsramme for prosjekter som har startet opp før 2016 og er omtalt i Prop. 1 S. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1352

Jernbanedirektoratet

72

Planlegging nye prosjekter

3 000 mill. kroner

1 500 mill. kroner

73

Investeringer, jernbane

3 000 mill. kroner

1 500 mill. kroner

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

1320

Statens vegvesen

30, 31 og 36

Investeringer, riksvei

3 000 mill. kroner

1360

Kystverket

21 og 30

Investeringer

330 mill. kroner

VII

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drift- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2019 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

22

Drift og vedlikehold

8 400 mill. kroner

2 700 mill. kroner

1352

Jernbanedirektoratet

71

Drift og vedlikehold

9 000 mill. kroner

3 000 mill. kroner

VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for riksveiferjedriften

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2019 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 72 Kjøp av riksveiferjetjenester, slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 9 700 mill. kroner, og slik at forpliktelsene som forfaller hvert år ikke overstiger 1 600 mill. kroner.

IX

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for Nye Veier AS

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2019 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1321 Nye Veier AS, post 70 Tilskudd til Nye Veier AS, likevel slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 21 600 mill. kroner og årlige forpliktelser ikke overstiger 5 400 mill. kroner.

Andre fullmakter

X

Salg og bortfeste av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2019 kan selge og bortfeste fast eiendom inntil en verdi av 50 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle.

XI

Restverdisikring for eksisterende materiell, oppgraderinger av eksisterende materiell og investeringer i nytt materiell

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2019 for det togmateriellet som inngår i statens kjøp av persontransporttjenester med tog på kap. 1352 Jernbanedirektoratet, post 70 Kjøp av persontransport med tog, kan:

gi en restverdigaranti for bokførte verdier på inntil 7 103 mill. kroner

gi ytterligere restverdigaranti til oppgraderinger og nyinvesteringer innenfor en ramme på inntil 3 007 mill. kroner. Det legges til grunn 75 pst. restverdigaranti.

XII

Opprettelse av post uten bevilgning

Stortinget samtykker i at kap. 1352 Jernbanedirektoratet, post 74 Tilskudd til eksterne, opprettes i statsregnskapet 2019 uten bevilgning.

XIII

Overføringer til og fra reguleringsfond

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2019 kan overføre inntil 10 mill. kroner til eller fra Nasjonal kommunikasjonsmyndighets reguleringsfond.

Klima- og miljødepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1400 post 01

kap. 4400 post 02

kap. 1411 post 21

kap. 4411 post 02

kap. 1420 post 01

Kap. 4420 post 01

kap. 1420 post 23

kap. 4420 postene 04, 06, 08 og 09

kap. 1429 post 01

kap. 4429 postene 02 og 09

kap. 1471 post 01

kap. 4471 postene 01 og 03

kap. 1471 post 21

kap. 4471 post 21

kap. 1472 post 50

kap. 5578 post 70

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 01 Driftsutgifter, til dekning av honorar, transaksjonskostnader og utgifter til faglig bistand i forbindelse med salg av klimakvoter.

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Kvotekjøp, generell ordning, med et beløp som svarer til inntekter fra salg av klimakvoter under statens kvotekjøpsprogram som er regnskapsført på kap. 4481 Salg av klimakvoter, post 01 Salgsinntekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Kjøp av klimakvoter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2019 kan inngå avtaler om kjøp av klimakvoter innenfor en samlet ramme på 1 700 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser under kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Kvotekjøp, generell ordning.

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2019 kan foreta bestillinger av materiell o.l. utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1420

Miljødirektoratet

22

Statlige vannmiljøtiltak

9,1 mill. kroner

31

Tiltak i verneområder

3 mill. kroner

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner

6,7 mill. kroner

33

Statlige erverv, nytt vern

7,7 mill. kroner

35

Statlige erverv, skogvern

351,3 mill. kroner

38

Restaurering av myr og annen våtmark

9,5 mill. kroner

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2019 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1411

Artsdatabanken

70

Tilskudd til arter og naturtyper

27 mill. kroner

1420

Miljødirektoratet

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder

55 mill. kroner

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpassing

176,7 mill. kroner

71

Marin forsøpling

15 mill. kroner

78

Friluftsformål

3 mill. kroner

1428

Reduserte klimagassutslipp, energiomlegging, energi- og klimateknologi

50

Overføring til Klima- og energifondet

400 mill. kroner

1429

Riksantikvaren

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner

61 mill. kroner

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap

40 mill. kroner

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

10 mill. kroner

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

10 mill. kroner

74

Tilskudd til fartøyvern

15 mill. kroner

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene

1,5 mill. kroner

79

Tilskudd til verdensarven

15 mill. kroner

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

73

Klima- og skogsatsingen

2 052 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2019 kan pådra forpliktelser for fremtidige år til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger under kap. 1420 Miljødirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 76,3 mill. kroner.

Andre fullmakter

VIII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2019 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året for FNs klima- og skogprogram, Verdensbankens Forest Carbon Partnership Facility, Forest Investment Program, og BioCarbon Fund plus.

Utbetalinger av kjernebidrag til Global Green Growth Institute kan foretas i henhold til organisasjonens regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til fond forvaltet av FNs Multi Partner Trust Fund og Inter-American Development Bank (IDB) kan foretas i henhold til regelverket for det enkelte fond.

IX

Utbetaling til Verdensbankens karbonfond

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2019 får unntak fra forutsetningene i Stortingets vedtak av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger gjennom at tilskudd til Verdensbankens Forest Carbon Partnership Facility Carbon Fund kan utbetales med det formål å betale for framtidige verifiserte utslippsreduksjoner.

X

Utbetaling av tilskudd til offentlig-privat samarbeid

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2019 får unntak fra forutsetningene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om at utbetaling av gitte bevilgninger kun skal skje ved behov, slik at det kan utbetales tilskudd til risikoreduksjon for investeringer i avskogingsfri og bærekraftig råvareproduksjon i tråd med kriteriene for kap. 1482 Internasjonale klima- og utviklingstiltak, post 73 Klima- og skogsatsingen.

XI

Utbetaling av renter på tilskudd

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalte fra Norge under Klima- og skogsatsingen på kap. 1482, post 73 kan benyttes til tiltak etter avtale mellom Klima- og miljødepartementet og den enkelte mottaker.

XII

Omgjøring av betingede lån til tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2019 kan gi Enova SF fullmakt til å omgjøre betingede lån fra Klima- og energifondet til tilskudd etter forhåndsdefinerte og forutsigbare betingelser.

Finansdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 21 post 01

kap. 3021 post 02

kap. 1600 post 21

kap. 4600 post 02

kap. 1605 post 01

kap. 4605 post 01

kap. 1610 post 01

kap. 4610 postene 01, 04 og 05

kap. 1618 post 01

kap. 4618 post 02

kap. 1618 post 01

kap. 4618 post 03

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen og berører derfor også kap. 1633, post 01, for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen til oppdragsvirksomhet på kap. 1620 Statistisk sentralbyrå, post 21 Spesielle driftsutgifter, med et beløp som tilsvarer alle merinntektene på kap. 4620 Statistisk sentralbyrå, post 02 Oppdragsinntekter.

Ubrukte merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med ved utregning av overførbart beløp på posten.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen og berører derfor også kap. 1633, post 01.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Statsministerens kontor i 2019 kan overskride bevilgningen på kap. 21 Statsrådet, post 01 Driftsutgifter, for å iverksette nødvendige sikkerhetstiltak for regjeringen.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2019 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1610

Tolletaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 mill. kroner

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35 mill. kroner

V

Fullmakt til å inngå avtaler om investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2019 kan inngå avtaler om gjennomføring av de investeringsprosjektene som er omtalt i Prop. 1 S (2018–2019) under kap. 1618 Skatteetaten, post 22 Større IT-prosjekter, innenfor de kostnadsrammene som der er angitt.

VI

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2019 kan gi garantier for:

grunnkapitalen til Den nordiske investeringsbank innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar som ikke må overstige 1 230 785 695 euro.

lån fra Den nordiske investeringsbank vedrørende ordningen med prosjektinvesteringslån innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt garantiansvar som ikke må overstige 387 086 761 euro.

miljølån gjennom Den nordiske investeringsbank innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt garantiansvar som ikke må overstige 57 243 888 euro.

VII

Fullmakt til fortsatt bobehandling

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet for 2019 kan bestemme at det under ordningen med oppfølging av statens krav i konkursbo pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 20,8 mill. kroner. Utbetalinger dekkes av bevilgningen under kap. 1618 Skatteetaten, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Andre fullmakter

VIII

Fullmakt til å korrigere uoppklarte differanser og feilposteringer i tidligere års statsregnskap

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2019 i enkeltsaker kan korrigere uoppklarte differanser i regnskapene og feilposteringer i statsregnskapet som gjelder tidligere års regnskaper, ved postering over konto for forskyvninger i balansen i statsregnskapet i det inneværende års regnskap. Fullmakten gjelder inntil 1 mill. kroner.

IX

Nettoposteringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2019 kan:

trekke direkte utgifter i forbindelse med auksjonssalg fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 4610 Tolletaten, post 02 Andre inntekter.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1610 Tolletaten, post 01 Driftsutgifter, refusjoner av fellesutgifter og liknende der Tolletaten framleier lokaler.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1618 Skatteetaten, post 01 Driftsutgifter, refusjoner av fellesutgifter og liknende der Skatteetaten framleier lokaler.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1618 Skatteetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, refusjoner fra andre offentlige institusjoner for investeringer Skatteetaten gjør i samarbeid med disse.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1620 Statistisk sentralbyrå, post 01 Driftsutgifter, refusjoner av fellesutgifter og liknende der Statistisk sentralbyrå framleier lokaler.

Forsvarsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2019 kan benytte alle merinntekter til å overskride enhver utgiftsbevilgning under Forsvarsdepartementet, med følgende unntak:

Inntekter fra militære bøter kan ikke benyttes som grunnlag for overskridelse.

Inntekter ved salg av større materiell kan benyttes med inntil 75 pst. til overskridelse av bevilgningen under kapittel 1760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kapittel 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2019 kan:

foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1720

Felleskapasiteter i Forsvaret

01

Driftsutgifter

1 517 mill. kroner

1731

Hæren

01

Driftsutgifter

30 mill. kroner

1732

Sjøforsvaret

01

Driftsutgifter

910 mill. kroner

1733

Luftforsvaret

01

Driftsutgifter

1 500 mill. kroner

1734

Heimevernet

01

Driftsutgifter

65 mill. kroner

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

01

Driftsutgifter

1 100 mill. kroner

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

80 mill. kroner

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

65 000 mill. kroner

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

165 mill. kroner

1761

Nye kampfly med baseløsning

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

34 335 mill. kroner

1790

Kystvakten

01

Driftsutgifter

2 080 mill. kroner

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 mill. kroner

1792

Norske styrker i utlandet

01

Driftsutgifter

25 mill. kroner

gi Forsvarets forskningsinstitutt fullmakt til å ha økonomiske forpliktelser på inntil 60 mill. kroner utover det som dekkes av egne avsetninger.

IV

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2019 kan gi tilsagn om økonomisk støtte utover bevilgningen, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1700

Forsvarsdepartementet

73

Forskning og utvikling

68 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2019 kan trekke salgsomkostninger ved salg av materiell og fast eiendom fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kapittel 4760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter og kapittel 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg, post 47 Salg av eiendom.

VI

Personell

Stortinget samtykker i at:

Forsvarsdepartementet i 2019 kan fastsette lengden på førstegangstjenesten, repetisjonstjenesten og heimevernstjenesten slik det går frem av Prop. 1 S (2018–2019).

enheter oppsatt med frivillig heimevernspersonell kan overføres til forsvarsgrener og fellesinstitusjoner, og benyttes i operasjoner i utlandet.

VII

Investeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2019 kan:

starte opp nye investeringsprosjekter som er presentert i Prop. 1 S (2018–2019), innenfor de kostnadsrammer som der er omtalt.

endre tidligere godkjente prosjekter som anført i Prop. 1 S (2018–2019), herunder endrede kostnadsrammer.

starte opp og gjennomføre materiellinvesteringsprosjekter med en kostnadsramme under 500 mill. kroner.

starte opp og gjennomføre eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) med en kostnadsramme under 200 mill. kroner.

nytte bevilgningen på den enkelte investeringspost, hhv. post 44, 45, 47 og 48 fritt mellom formål, bygg- og eiendomskategorier, anskaffelser og prosjekter som presentert i Prop. 1 S (2018–2019).

gjennomføre konsept- og definisjonsfasen av planlagte materiellanskaffelser.

igangsette planlegging og prosjektering av eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) innenfor rammen av bevilgningen på de respektive poster.

inkludere gjennomføringskostnader i eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter på post 47.

VIII

Fullmakter vedrørende fast eiendom

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2019 kan:

avhende fast eiendom uansett verdi til markedspris når det ikke foreligger annet statlig behov for eiendommen. Eiendommene skal normalt legges ut for salg i markedet, men kan selges direkte til fylkeskommuner eller kommuner til markedspris, innenfor EØS-avtalens bestemmelser. Dersom eiendommene er aktuelle for frilufts- eller kulturformål kan de selges på samme vilkår til Statskog SF hvis ikke fylkeskommuner eller kommuner ønsker å kjøpe eiendommene. Likeledes kan eiendommer som er nødvendige for å oppfylle samfunnets målsetting om å opprettholde en selvfinansiert sivil luftfart, selges direkte til Avinor AS. Dette gjelder følgende eiendomskategorier:

rullebaner, taksebaner med tilhørende sikkerhetsområder, flyoppstillingsplasser og andre arealer og infrastruktur for flyoperasjoner

terminal innrettet mot det service- og tjenestebehov som forbrukere og myndigheter har bruk for

områder for kollektiv og privat tilbringertjeneste

kontorer og lignende

eiendommer for fremtidig utbygging.

avhende fast eiendom til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Tidspunkt for belastning av utgiftsbevilgninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2019 kan belaste utgiftsbevilgninger for bestillinger gjennom NSPA (NATO Support and Procurement Agency), andre internasjonale organisasjoner eller andre lands myndigheter fra det tidspunkt materiell blir bestilt, selv om levering først skjer senere i budsjettåret eller i et etterfølgende budsjettår.

X

Andre fullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet gjennom Forsvarsbygg i 2019 kan kjøpe/innløse boliger med fellesgjeld, slik at samlet gjeld knyttet til eierskap av slike boliger ikke overstiger 100 mill. kroner.

Olje- og energidepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2019 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1810 post 23

kap. 4810 post 02

kap. 1820 post 23

kap. 4820 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Kongen i 2019 kan overskride bevilgningen under:

kap. 1800 Olje- og energidepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorar og utgifter til faglig bistand ved statlig kjøp/salg av aksjeposter samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i Equinor ASA.

kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten med inntil 5 mrd. kroner ved utøvelse av statens forkjøpsrett ved overdragelser av andeler i utvinningstillatelser på norsk kontinentalsokkel.

IV

Fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2019 kan utgiftsføre uten bevilgning under:

kap. 1815 Petoro AS, post 79 Erstatninger, erstatning til Norges Bank som omfatter netto rentetap og andre dokumenterte kostnader grunnet avvik i varslet og faktisk innbetaling av valuta fra SDØE til Norges Bank, jf. avtale om overføring og kjøp av valuta fra SDØE til Norges Bank.

kap. 2440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, post 90 Lån til Norpipe Oil AS, inntil 25 mill. kroner til utlån til Norpipe Oil AS.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2019 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

72

Tilskudd til olje- og energiformål

126 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

70 mill. kroner

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 mill. kroner

VI

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2019 kan pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 mill. kroner

1810

Oljedirektoratet

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

1815

Petoro AS

70

Administrasjon

35 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

22

Flom- og skredforebygging

150 mill. kroner

1840

CO₂-håndtering

70

Administrasjon, Gassnova SF

20 mill. kroner

VII

Forpliktelser under avsetningsinstruksen og øvrige driftsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2019 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, knyttet til:

løpende forretningsvirksomhet i interessentskapene, samt deltakelse i annen virksomhet som har tilknytning til leting og utvinning av petroleum.

avsetning av statens petroleum etter avsetningsinstruksen gitt Equinor ASA.

VIII

Utbyggingsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2019 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, hvor øvre grense for statens forholdsmessige andel for det enkelte prosjekt/fase utgjør inntil 5 mrd. kroner knyttet til deltakelse i:

utbyggingsprosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel.

utviklingsprosjekter under Gassled eller andre interessentskap.

IX

Forpliktelser før plan for utbygging og drift og for anlegg og drift er behandlet

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2019 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten knyttet til kontraktsmessige forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift er godkjent eller før tillatelse til anlegg og drift er gitt, herunder forpliktelser knyttet til en pre-interessentskapsfase.

Andre fullmakter

X

Overføring av eiendomsrett mot bruksrett

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2019 kan godkjenne overføring av eiendomsrett fra en rettighetshavergruppe hvor Petoro AS som forvalter av SDØE er en av rettighetshaverne, til en annen rettighetshavergruppe. Det forutsettes at Petoro AS som forvalter av SDØE er sikret tilstrekkelig bruksrett. Denne fullmakt vil gjelde for de prosjekter hvor Olje- og energidepartementet har fullmakt til å godkjenne plan for utbygging/anlegg og drift, samt ved mindre endringer for prosjekter hvor plan for utbygging/anlegg og drift allerede er godkjent. Fullmakten gis under forutsetning av at overføring av eiendomsrett ikke har prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

XI

Overdragelse av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2019 kan godkjenne overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler for Petoro AS som forvalter av SDØE der det antas at ressursene i utvinningstillatelsen på tidspunkt for overdragelsen er mindre enn 3 mill. Sm³ oljeekvivalenter.

XII

Overdragelse og samordning av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2019 kan godkjenne at Petoro AS kan delta i:

overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler i interessentskap hvor en rettighetshaver velger å tre ut av interessentskapet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

forenklet samordning av utvinningstillatelser med SDØE-andeler.

ny/endret plan for utbygging og drift av forekomster innenfor et samordnet område med SDØE-deltakelse.

overdragelse av deltakerandeler for å oppnå fortsatt harmonisering av deltakerandeler i utvinningstillatelser som er samordnet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

XIII

Overdragelse av andeler i rørledninger mv.

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2019 kan godkjenne nødvendige transaksjoner for overdragelse av andeler for Petoro AS som forvalter av SDØE for å innlemme rørledninger og transportrelaterte anlegg med SDØE-andel i Gassled eller andre interessentskap. Statens andel i Gassled eller andre interessentskap skal justeres for å gjenspeile innlemmelsen.

XIV

Utbyggingsprosjekter på norsk kontinentalsokkel

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet kan godkjenne prosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel under følgende forutsetninger:

Prosjektet må ikke ha prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

Øvre grense for de samlede investeringer per prosjekt utgjør 20 mrd. kroner.

Hvert enkelt prosjekt må vise akseptabel samfunnsøkonomisk lønnsomhet og være rimelig robust mot endringer i prisutviklingen for olje og naturgass.

Vedlegg 1
Oversikt over utgifter og inntekter i statsbudsjettet for budsjetterminen 2019

i
1 000 kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Drifts-utgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

Det kongelige hus

433 897

22 158

-

411 739

-

Regjering

431 600

431 600

-

-

-

Stortinget og underliggende institusjoner

2 332 100

1 637 600

441 800

252 700

-

Høyesterett

112 195

112 195

-

-

-

Utenriksdepartementet

41 940 892

5 086 412

91 063

35 166 807

1 596 610

Kunnskapsdepartementet

77 872 709

6 569 413

130 785

71 172 511

-

Kulturdepartementet

14 828 416

2 122 742

32 885

12 672 789

-

Justis- og beredskapsdepartementet

41 470 386

35 011 782

4 493 562

1 965 042

-

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

196 810 702

5 708 430

2 661 789

188 440 483

-

Arbeids- og sosialdepartementet

35 423 143

16 252 988

662 790

12 607 365

5 900 000

Helse- og omsorgsdepartementet

178 755 063

6 029 017

16 971

172 709 075

-

Barne- og likestillingsdepartementet

27 642 551

7 955 089

25 500

19 661 962

-

Nærings- og fiskeridepartementet

12 593 946

4 522 668

562 340

6 870 438

638 500

Landbruks- og matdepartementet

19 487 828

1 850 731

9 032

17 628 065

-

Samferdselsdepartementet

73 074 261

18 223 111

14 537 300

40 313 850

-

Klima- og miljødepartementet

14 130 321

3 038 935

602 009

10 489 377

-

Finansdepartementet

131 292 700

17 219 800

272 400

37 285 500

76 515 000

Forsvarsdepartementet

58 953 526

38 159 971

20 053 010

740 545

-

Olje- og energidepartementet

3 723 146

1 719 346

20 000

1 983 800

-

Ymse

4 350 000

4 350 000

-

-

-

Statsbankene

121 409 150

757 383

38 844

15 803 819

104 809 104

Statlig petroleumsvirksomhet

27 000 000

-

27 000 000

-

-

Statens forretningsdrift

4 201 876

-363 556

4 565 432

-

-

Folketrygden

478 258 845

-

-

478 258 845

-

Statens pensjonsfond utland

285 822 000

-

-

285 822 000

-

Sum utgifter

1 852 351 253

176 417 815

76 217 512

1 410 256 712

189 459 214

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folke- trygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføringer fra Statens pensjonsfond utland)

1 085 224 194

345 173 450

1 430 397 644

2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 184 633 194

478 258 845

1 662 892 039

Driftsutgifter

176 417 815

-

176 417 815

Nybygg anlegg mv.

76 217 512

-

76 217 512

Overføringer til andre

646 175 867

478 258 845

1 124 434 712

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

285 822 000

-

285 822 000

3. Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-99 409 000

-133 085 395

-232 494 395

4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland

232 494 395

-

232 494 395

5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

133 085 395

-133 085 395

-

i
1 000 kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Drifts- inntekter

Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv.

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbake- betalinger mv.

Skatt på formue og inntekt

267 385 000

-

-

267 385 000

-

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

342 500 000

-

-

342 500 000

-

Tollinntekter

3 300 000

-

-

3 300 000

-

Merverdiavgift

310 000 000

-

-

310 000 000

-

Avgifter på alkohol

14 200 000

-

-

14 200 000

-

Avgifter på tobakk

6 600 000

-

-

6 600 000

-

Avgifter på motorvogner

25 830 000

-

-

25 830 000

-

Andre avgifter

61 470 353

-

-

61 470 353

-

Sum skatter og avgifter

1 031 285 353

-

-

1 031 285 353

-

Renter av statens forretningsdrift

93 507

-

-

93 507

-

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 887 927

100

2 873 227

14 600

-

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 981 434

100

2 873 227

108 107

-

Renter fra statsbankene

10 146 996

-

-

10 146 996

-

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

4 810 800

-

-

4 810 800

-

Utbytte ekskl. Equinor

23 026 252

-

-

23 026 252

-

Renteinntekter og utbytte (eksl. statens forretningsdrift og Equinor)

37 984 048

-

-

37 984 048

-

Inntekter under departementene

33 324 809

23 832 870

515 718

8 976 221

-

Overføring fra Norges Bank

12 000 000

-

-

12 000 000

-

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

-

-

-

-

-

Sum andre inntekter

45 324 809

23 832 870

515 718

20 976 221

-

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

132 900 000

107 900 000

22 100 000

2 900 000

-

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

163 302 000

-

-

163 302 000

-

Aksjeutbytte fra Equinor

16 620 000

-

-

16 620 000

-

Sum petroleumsinntekter

312 822 000

107 900 000

22 100 000

182 822 000

-

Tilbakebetalinger

112 316 043

-

-

-

112 316 043

Statens pensjonsfond utland

232 494 395

-

-

232 494 395

-

Sum inntekter

1 775 208 082

131 732 970

25 488 945

1 505 670 124

112 316 043

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folketrygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

Lånetransaksjoner:

6. Utlån gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

189 459 214

-

189 459 214

Utlån til statsbanker

104 809 104

-

104 809 104

Gjeldsavdrag

76 515 000

-

76 515 000

Andre utlån, aksjetegning mv.

8 135 110

-

8 135 110

7. Tilbakebetalinger mv.

112 316 043

-

112 316 043

8. Utlån mv. (netto) (6 - 7)

77 143 171

-

77 143 171

9. Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8 - 5)

-55 942 224

133 085 395

77 143 171

Vedlegg 2
Statsbudsjettet

Tabell 2.1 Hovedtallene i statsbudsjettet for perioden 2013 – 2019

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2018

Anslag regn-skap 2018

Forslag 2019

2013

2014

2015

2016

2017

Driftsutgifter og investeringer ekskl. petroleumsvirksomhet

185 772
199 461
213 942
233 553
210 329
219 396
220 514
225 999

Driftsresultat forretningsdriften

195
-349
-593
-334
-176
-459
-428
-364

Renter av statsgjeld

12 186
11 117
11 249
10 825
8 833
8 872
9 196
10 489

Overføringer til andre

831 385
881 498
940 912
974 232
1 035 317
1 075 173
1 068 563
1 113 945

Utgifter ekskl. lån og petroleums-virksomhet

1 029 538
1 091 727
1 165 509
1 218 276
1 254 303
1 302 982
1 297 845
1 350 070

Inntekter ekskl. lån, oljeskatter og petroleumsvirksomhet

913 084
931 719
980 197
1 009 888
1 031 477
1 047 616
1 063 142
1 117 576

Oljekorrigert overskudd

-116 454
-160 008
-185 312
-208 388
-222 826
-255 366
-234 703
-232 494

Overført fra Statens pensjonsfond utland

117 340
156 164
186 063
212 516
231 394
255 366
234 703
232 494

Overskudd før lånetransaksjoner

885
-3 844
751
4 127
8 568
0
0
0

Oljeskatter

206 436
176 164
110 157
47 606
71 177
91 105
123 602
163 302

Utbytte fra Equinor

14 421
22 646
15 382
10 717
8 398
14 544
14 544
16 620

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

157 880
148 229
121 673
94 270
114 836
102 400
145 800
132 900

Utgifter til statlig petroleumsvirksomhet

-33 585
-35 372
-28 955
-27 815
-26 564
-25 000
-25 000
-27 000

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

345 151
311 667
218 256
124 779
167 847
183 049
258 946
285 822

Overskudd før overføring til Statens pensjonsfond utland

228 697
151 658
32 945
-83 609
-54 979
-72 317
24 243
53 328

Utlån og avdrag, brutto

233 208
192 855
222 159
163 718
163 595
104 783
125 532
189 459

Tilbakebetalinger

96 233
215 040
126 087
111 351
120 138
167 234
186 165
112 316

Utlån, netto

136 974
-22 185
96 072
52 367
43 456
-62 451
-60 634
77 143

Overskudd før lånetransaksjoner

885
-3 844
751
4 127
8 568
0
0
0

Samlet finansieringsbehov

136 089
-18 341
95 321
48 240
34 888
-62 451
-60 634
77 143

Tabell 2.2 Samlede utgifter etter departement 2013 – 2019

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2013

2014

2015

2016

2017

2018 ¹

2019 ²

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

2 305
2 438
2 614
2 871
3 003
3 322
3 310

Utenriksdepartementet

35 865
35 890
40 035
41 352
37 353
38 136
41 941

Kunnskapsdepartementet

43 816
47 844
52 109
55 780
58 242
61 841
77 873

Kulturdepartementet

9 759
12 460
12 790
13 149
13 694
14 188
14 828

Justis- og beredskapsdepartementet

31 637
34 740
35 496
52 667
57 272
57 404
41 470

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

159 424
172 049
176 469
180 774
187 390
189 084
196 811

Arbeids- og sosialdepartementet

70 704
62 493
43 353
40 673
35 828
34 813
35 423

Helse- og omsorgsdepartementet

121 545
131 313
147 936
150 198
158 223
165 951
178 755

Barne- og likestillingsdepartementet

34 626
34 825
37 252
28 421
28 020
27 550
27 643

Nærings- og fiskeridepartementet

8 472
14 722
10 160
10 257
11 098
11 024
12 594

Fiskeri- og kystdepartementet

5 083
0
0
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

17 206
17 459
17 496
17 749
18 283
18 580
19 488

Samferdselsdepartementet

50 980
70 655
94 063
90 981
71 827
67 694
73 074

Klima- og miljødepartementet

5 420
8 616
8 323
8 519
9 858
10 701
14 130

Fornyings-, administrasjons- og kirke-departementet

6 724
0
0
0
0
0
0

Finansdepartementet

107 331
57 873
107 121
64 082
101 208
51 509
131 293

Forsvarsdepartementet
43 571
46 675
45 339
49 254
52 429
54 945
58 954

Olje- og energidepartementet

16 528
18 614
15 790
25 933
14 312
8 097
3 723

Ymse utgifter

61
0
0
1
0
4 498
4 350

Statsbankene

121 021
124 001
118 410
109 057
106 972
113 860
121 409

Statlig petroleumsvirksomhet

33 585
35 372
28 955
27 815
26 564
25 000
27 000

Statens forretningsdrift

2 568
1 986
2 452
3 188
3 053
3 892
4 202

Folketrygden

368 100
389 928
420 461
437 087
449 831
470 675
478 259

Statens pensjonsfond utland

345 151
311 667
218 256
124 779
167 847
183 049
285 822

Utgifter i alt

1 641 483
1 631 621
1 634 880
1 534 588
1 612 308
1 615 814
1 852 351

¹ Saldert budsjett 2018.

² Forslag 2019 Prop. 1 S (2018–2019).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.3 Driftsutgifter (postene 1–29) etter departement 2013 – 2019

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2013

2014

2015

2016

2017

2018 1

2019 2

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

1 772
1 854
1 839
1 961
2 002
2 159
2 204

Utenriksdepartementet

5 245
5 510
7 686
10 741
5 544
5 843
5 086

Kunnskapsdepartementet

3 400
3 799
4 160
4 630
5 252
5 905
6 569

Kulturdepartementet

1 725
3 160
3 160
3 219
2 001
2 036
2 123

Justis- og beredskapsdepartementet

27 205
29 223
31 602
35 869
35 767
35 101
35 012

Kommunal- og moderniserings-departementet

411
4 965
4 862
5 090
5 556
5 502
5 708

Arbeids- og sosialdepartementet

23 038
23 387
23 927
25 179
18 844
17 942
16 253

Helse- og omsorgsdepartementet

4 782
5 110
5 259
5 470
5 656
5 396
6 029

Barne- og likestillingsdepartementet

7 138
7 319
7 752
8 476
7 886
7 831
7 955

Nærings- og fiskeridepartementet

1 938
4 015
3 641
3 831
4 302
4 335
4 523

Fiskeri- og kystdepartementet

3 521
0
0
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

1 708
1 673
1 586
1 646
1 795
1 742
1 851

Samferdselsdepartementet

15 831
19 789
21 009
23 040
15 121
15 978
18 223

Klima- og miljødepartementet

2 915
2 297
2 329
2 433
2 807
2 895
3 039

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

4 578
0
0
0
0
0
0

Finansdepartementet

9 571
9 027
14 158
14 908
16 225
16 543
17 220

Forsvarsdepartementet

32 606
33 808
32 722
34 045
35 847
36 636
38 160

Olje- og energidepartementet

2 130
1 639
1 562
1 644
1 672
1 643
1 719

Ymse utgifter

61
0
0
1
0
4 498
4 350

Statsbankene

668
721
724
725
738
748
757

Statlig petroleumsvirksomhet

1
0
0
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

195
-349
-593
-334
-176
-459
-364

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

150 439
156 948
167 382
182 574
166 839
172 275
176 418

1 Saldert budsjett 2018.

2 Forslag 2019 Prop. 1 S (2018–2019).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.4 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) etter departement 2013 – 2019

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2013

2014

2015

2016

2017

2018 1

2019 ²

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

183
209
354
477
543
593
442

Utenriksdepartementet

93
179
282
63
261
59
91

Kunnskapsdepartementet

23
84
21
57
20
26
131

Kulturdepartementet

32
39
32
29
36
32
33

Justis- og beredskapsdepartementet

1 587
1 377
1 710
999
1 388
3 408
4 494

Kommunal- og moderniserings-departementet

1
1 122
1 696
2 053
2 574
2 420
2 662

Arbeids- og sosialdepartementet
312
689
549
391
523
841
663

Helse- og omsorgsdepartementet

20
24
27
22
7
20
17

Barne- og likestillingsdepartementet

13
48
71
10
7
0
26

Nærings- og fiskeridepartementet

9
50
776
101
532
481
562

Fiskeri- og kystdepartementet

858
0
0
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

11
9
46
33
20
4
9

Samferdselsdepartementet

18 022
22 881
24 634
27 482
17 356
15 877
14 537

Klima- og miljødepartementet

429
544
494
606
610
626
602

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

828
0
0
0
0
0
0

Finansdepartementet

226
237
185
201
213
258
272

Forsvarsdepartementet

10 345
12 220
11 982
14 532
15 927
17 609
20 053

Olje- og energidepartementet

12
12
8
7
15
17
20

Ymse utgifter

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

153
106
56
62
55
48
39

Statlig petroleumsvirksomhet

33 585
35 372
28 955
27 815
26 564
25 000
27 000

Statens forretningsdrift

2 372
2 335
3 045
3 522
3 228
4 341
4 565

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

69 114
77 536
74 922
78 460
69 878
71 662
76 218

1 Saldert budsjett 2018.

2 Forslag 2019 Prop. 1 S (2018–2019).

3 Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.5 Overføringer til andre (postene 50–89) etter departement 2013 – 2019

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2013

2014

2015

2016

2017

2018 ¹

2019 ²

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

351
374
421
433
459
570
664

Utenriksdepartementet

29 616
29 279
30 957
29 247
30 234
30 778
35 167

Kunnskapsdepartementet

40 392
43 961
47 928
51 093
52 970
55 910
71 173

Kulturdepartementet

8 003
9 262
9 599
9 902
11 657
12 120
12 673

Justis- og beredskapsdepartementet

2 844
4 139
2 184
15 799
20 118
18 895
1 965

Kommunal- og moderniserings-departementet

159 005
165 962
169 911
173 631
179 257
181 162
188 440

Arbeids- og sosialdepartementet

10 996
11 171
11 033
11 552
12 388
12 629
12 607

Helse- og omsorgsdepartementet

116 741
126 178
142 651
144 706
152 560
160 535
172 709

Barne- og likestillingsdepartementet

27 475
27 458
29 429
19 936
20 127
19 719
19 662

Nærings- og fiskeridepartementet

4 463
5 657
5 538
5 987
6 095
6 034
6 870

Fiskeri- og kystdepartementet

703
0
0
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

15 488
15 777
15 865
16 071
16 469
16 834
17 628

Samferdselsdepartementet

7 096
7 985
8 420
10 458
31 651
35 839
40 314

Klima- og miljødepartementet

2 076
5 776
5 500
5 480
6 441
7 180
10 489

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

1 318
0
0
0
0
0
0

Finansdepartementet

30 990
31 403
32 859
34 196
33 695
34 708
37 286

Forsvarsdepartementet

621
648
634
676
656
700
741

Olje- og energidepartementet

4 387
4 463
4 971
5 007
5 084
4 537
1 984

Ymse utgifter

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

12 905
13 194
13 801
13 796
14 460
15 210
15 804

Statlig petroleumsvirksomhet

0
0
0
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

0
0
0
0
0
10
0

Folketrygden

368 100
389 928
420 461
437 087
449 831
470 675
478 259

Statens pensjonsfond utland

345 151
311 667
218 256
124 779
167 847
183 049
285 822

Utgifter i alt

1 188 722
1 204 282
1 170 417
1 109 835
1 211 996
1 267 094
1 410 257

1 Saldert budsjett 2018.

2 Forslag 2019 Prop. 1 S (2018–2019).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.6 Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99) etter departement 2013 – 2019

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2013

2014

2015

2016

2017

2018 1

2019 2

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

0
0
0
0
0
0
0

Utenriksdepartementet

911
923
1 110
1 301
1 315
1 456
1 597

Kunnskapsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Kulturdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Justis- og beredskapsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Kommunal- og moderniserings- departementet

6
0
0
0
3
0
0

Arbeids- og sosialdepartementet

36 358
27 246
7 844
3 552
4 074
3 400
5 900

Helse- og omsorgsdepartementet

2
1
0
0
0
0
0

Barne- og likestillingsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Nærings- og fiskeridepartementet

2 062
5 000
205
338
169
173
639

Fiskeri- og kystdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Samferdselsdepartementet

10 030
20 000
40 000
30 000
7 700
0
0

Klima- og miljødepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Finansdepartementet

66 544
17 206
59 919
14 778
51 074
0
76 515

Forsvarsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Olje- og energidepartementet

10 000
12 500
9 250
19 275
7 541
1 900
0

Ymse utgifter

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

107 295
109 980
103 831
94 474
91 719
97 854
104 809

Statlig petroleumsvirksomhet

0
0
0
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

0
0
0
0
0
0
0

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

233 208
192 855
222 159
163 718
163 595
104 783
189 459

1 Saldert budsjett 2018.

2 Forslag 2019 Prop. 1 S (2018–2019).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og

folkeketrygden som vises separat.

Tabell 2.7 Skatter og avgifter i perioden 2013 – 2019

Mill. kroner

Kapittel

Regnskap

Budsjett

2013

2014

2015

2016

2017

2018 ¹

2019 ²

5501

Skatter på formue og inntekt

243 362
238 985
237 996
240 088
252 627
244 527
263 900

5502
Finansskatt
0
0
0
0
1 563
2 300
3 485

5506

Avgift av arv og gaver

2 246
1 880
295
206
91
0
0

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

203 204
171 586
105 223
42 496
65 988
85 500
157 700

5508

Avgift på utslipp av CO₂ kontinentalsokkelen

3 293
4 516
4 959
5 108
5 182
5 600
5 600

5509

Avgift på utslipp av NOx kontinentalsokkelen

-61
62
-26
2
7
5
2

5511

Tollinntekter

3 111
3 205
3 305
3 369
3 498
3 450
3 300

5521

Merverdiavgift

233 874
242 571
252 220
266 172
267 433
291 500
310 000

5526

Avgift på alkohol

12 239
12 643
12 827
13 503
13 692
13 800
14 200

5531

Avgift på tobakkvarer mv.

7 080
7 259
7 265
7 254
7 027
7 100
6 600

5536

Avgift på motorvogner mv.

Engangsavgift

20 184
18 533
17 995
16 867
16 227
15 935
14 600

Trafikkforsikringsavgift

9 695
9 975
10 170
10 526
9 606
7 100
9 400

Vektårsavgift

328
359
352
344
339
350
350

Omregistreringsavgift

2 103
1 907
1 370
1 404
1 474
1 450
1 480

5537

Avgift på båter mv.

169
50
0
0
0
0
0

5538

Veibruksavgift på drivstoff

16 426
16 562
16 079
15 152
15 430
15 008
16 607

5541

Avgift på elektrisk kraft

7 961
7 538
8 563
10 117
10 884
11 100
11 000

5542

Avgift på mineralolje mv.

1 443
1 876
2 035
2 016
1 924
1 815
1 970

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.

4 768
5 238
5 766
6 576
7 111
7 949
8 706

5546

Avgift på sluttbehandling av avfall

49
53
3
0
0
0
0

5547

Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier

2
1
8
10
1
2
2

5548

Miljøavgift på visse klimagasser

282
355
345
404
429
560
370

5549

Avgift på utslipp av NOx

55
58
54
50
52
50
54

5550

Miljøavgift på plantevernmidler

64
71
68
73
39
65
65

5551

Avgifter knyttet til mineralvirksomhet

20
6
5
4
4
3
3

5555

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.

1 265
1 240
1 401
1 421
1 411
2 520
1 500

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.

1 911
1 968
1 961
2 026
2 091
3 170
3 050

5557

Avgift på sukker mv.

201
197
206
203
206
210
210

5559

Avgift på drikkevareemballasje

1 325
1 596
1 798
1 921
1 999
2 115
2 170

5561
Flypassasjeravgift
0
0
0
927
1 813
1 850
2 040

5562
Totalisatoravgift
0
0
0
0
0
135
135

5565

Dokumentavgift

7 310
7 607
8 446
8 501
9 259
9 300
9 700

5568

Sektoravgifter under Kulturdepartementet

70
75
75
106
107
107
103

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdep.

46
89
79
84
94
107
122

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdep.

192
167
199
235
233
236
294

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridep.

149
317
388
486
479
494
479

5575

Sektoravgifter under Fiskeri- og kystdep.

889
0
0
0
0
0
0

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdep.

140
135
138
142
317
160
254

5577
Sektoravgifter under Samferdselsdep.
0
841
847
746
985
977
1 041

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødep.

112
105
104
113
110
125
709

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet

312
309
333
342
362
389
418

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidep.

0
160
168
154
847
835
166

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser

236
274
281
297
292
294
302

5584

Andre avgifter, etterslep utgåtte avgifter

0
0
-6
1
4
0
0

5700

Trygdeavgift

111 686
119 936
129 807
133 599
137 747
144 613
150 700

5700

Arbeidsgiveravgift

157 743
164 015
169 628
171 325
175 773
182 205
191 800

Sum skatter og avgifter inkl. folketrygden

1 055 482
1 044 319
1 002 733
964 368
1 014 754
1 065 010
1 194 587

1 Saldert budsjett 2018.

2 Forslag 2019 Prop. 1 S (2018–2019).

Tabell 2.8 Samlede inntekter i perioden 2013 – 2019

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2018

Anslag regnskap 2018

Forslag 2019

2013

2014

2015

2016

2017

Skatter på formue og inntekt

245 608
240 865
238 291
240 294
254 280
246 827
247 055
267 385

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

269 430
283 951
299 435
304 924
313 520
326 818
327 700
342 500

Tollinntekter

3 111
3 205
3 305
3 369
3 498
3 450
3 740
3 300

Merverdiavgift

233 874
242 571
252 220
266 172
267 433
291 500
294 000
310 000

Avgifter på alkohol

12 239
12 643
12 827
13 503
13 692
13 800
14 100
14 200

Avgifter på tobakk

7 080
7 259
7 265
7 254
7 027
7 100
6 600
6 600

Avgifter på motorvogner

32 309
30 773
29 887
29 140
27 644
24 835
23 790
25 830

Andre avgifter

45 396
46 888
49 344
52 105
56 483
59 575
61 200
61 470

Sum skatter og avgifter

849 047
868 156
892 576
916 762
943 577
973 905
978 185
1 031 285

Renter av statens forretningsdrift

85
80
76
77
72
87
87
94

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

1 964
2 334
2 659
2 527
2 838
2 407
2 659
2 888

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 049
2 413
2 735
2 604
2 910
2 495
2 746
2 981

Renter fra statsbankene

8 370
9 014
9 280
8 445
8 829
8 785
9 517
10 147

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

6 585
5 657
4 841
3 823
3 385
3 387
4 645
4 811

Utbytte ekskl. Equinor

14 528
14 029
19 651
14 703
17 408
18 458
21 875
23 026

Sum renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Equinor)

29 484
28 699
33 772
26 971
29 622
30 630
36 037
37 984

Inntekter under departementene

32 505
32 451
40 696
36 962
37 642
26 086
31 841
33 325

Overføring fra Norges Bank

0
0
10 419
26 589
17 726
14 500
14 333
12 000

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0
0
0
0
0
0
0
0

Sum andre inntekter

32 505
32 451
51 115
63 550
55 368
40 586
46 174
45 325

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

157 880
148 229
121 673
94 270
114 836
102 400
145 800
132 900

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

206 436
176 164
110 157
47 606
71 177
91 105
123 602
163 302

Aksjeutbytte fra Equinor

14 421
22 646
15 382
10 717
8 398
14 544
14 544
16 620

Sum petroleumsinntekter

378 737
347 039
247 212
152 594
194 411
208 049
283 946
312 822

Tilbakebetalinger

96 233
215 040
126 087
111 351
120 138
167 234
186 165
112 316

Statens pensjonsfond utland

117 340
156 164
186 063
212 516
231 394
255 366
234 703
232 494

Sum inntekter

1 505 394
1 649 962
1 539 559
1 486 348
1 577 420
1 678 265
1 767 956
1 775 208

Tabell 2.9 Vedtatt budsjett 2018 (des. 2017). Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer.

1000 kroner.

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Driftsut-gifter. (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Driftsresultat forretnings driften (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn- skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre over- føringer (postnr. 70-89)

Utlån gjelds-avdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

357 345

21 493

21 493

0

0

0

335 852

335 852

0

0

0

Regjering

406 092

406 092

392 436

13 656

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og underliggende institusjoner

2 449 200

1 622 000

1 622 000

0

0

593 400

233 800

0

0

233 800

0

Høyesterett

109 750

109 750

109 750

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

38 135 933

5 843 098

4 404 690

1 438 408

0

59 116

30 777 734

0

0

30 777 734

1 455 985

Kunnskapsdepartementet

61 841 398

5 905 038

2 169 405

3 735 633

0

26 285

55 910 075

39 768 546

3 657 705

12 483 824

0

Kulturdepartementet

14 187 737

2 036 031

1 858 536

177 495

0

32 118

12 119 588

1 598 820

54 461

10 466 307

0

Justis- og beredskapsdepartementet

57 404 192

35 100 994

32 660 602

2 440 392

0

3 408 066

18 895 132

270 183

17 085 123

1 539 826

0

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

189 084 303

5 502 078

4 399 271

1 102 807

0

2 420 315

181 161 910

394 446

175 424 583

5 342 881

0

Arbeids- og sosialdepartementet

34 812 554

17 942 435

17 609 729

332 706

0

840 677

12 629 442

284 662

151 410

12 193 370

3 400 000

Helse- og omsorgsdepartementet

165 951 491

5 395 963

3 692 407

1 703 556

0

20 480

160 535 048

336 181

9 702 604

150 496 263

0

Barne- og likestillingsdepartementet

27 550 471

7 831 407

5 025 968

2 805 439

0

0

19 719 064

233 869

1 703 755

17 781 440

0

Nærings- og fiskeridepartementet

11 023 650

4 335 349

3 103 200

1 232 149

0

481 100

6 034 201

2 446 108

15 000

3 573 093

173 000

Landbruks- og matdepartementet

18 579 957

1 741 625

1 708 108

33 517

0

4 032

16 834 300

2 093 351

146 373

14 594 576

0

Samferdselsdepartementet

67 693 841

15 978 232

2 971 593

13 006 639

0

15 876 600

35 839 009

194 314

3 442 300

32 202 395

0

Klima- og miljødepartementet

10 700 683

2 894 953

1 492 990

1 401 963

0

626 042

7 179 688

956 369

311 707

5 911 612

0

Finansdepartementet

51 509 104

16 542 504

15 337 467

1 205 037

0

258 400

34 708 200

10 000

23 650 000

11 048 200

0

Forsvarsdepartementet

54 945 177

36 636 246

34 605 586

2 030 660

0

17 609 044

699 887

186 247

0

513 640

0

Olje- og energidepartementet

8 097 429

1 643 077

1 030 250

612 827

0

17 000

4 537 352

3 672 513

67 000

797 839

1 900 000

Ymse

4 498 022

4 498 022

4 498 022

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

113 859 755

747 542

736 279

11 263

0

47 699

15 210 144

7 499 577

0

7 710 567

97 854 370

Statlig petroleumsvirksomhet

25 000 000

0

0

0

0

25 000 000

0

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

3 892 098

-459 344

0

0

-459 344

4 341 442

10 000

0

0

10 000

0

Folketrygden

470 674 975

0

0

0

0

0

470 674 975

0

380 000

470 294 975

0

Statens pensjonsfond utland

183 049 000

0

0

0

0

0

183 049 000

183 049 000

0

0

0

Sum utgifter

1 615 814 157

172 274 585

139 449 782

33 284 147

-459 344

71 661 816

1 267 094 401

243 330 038

235 792 021

787 972 342

104 783 355

Tabell 2.10 Forslag for 2019. Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1000 kroner

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Drifts- utgifter. (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Drifts- resultat forretnings driften (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre overføringer (postnr. 70-89)

Utlån gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

433 897

22 158

22 158

0

0

0

411 739

411 739

0

0

0

Regjering

431 600

431 600

417 600

14 000

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og underliggende institusjoner

2 332 100

1 637 600

1 637 600

0

0

441 800

252 700

8 000

0

244 700

0

Høyesterett

112 195

112 195

112 195

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

41 940 892

5 086 412

4 240 663

845 749

0

91 063

35 166 807

0

0

35 166 807

1 596 610

Kunnskapsdepartementet

77 872 709

6 569 413

2 371 172

4 198 241

0

130 785

71 172 511

41 571 656

16 830 520

12 770 335

0

Kulturdepartementet

14 828 416

2 122 742

1 887 596

235 146

0

32 885

12 672 789

1 571 435

76 961

11 024 393

0

Justis- og beredskapsdepartementet

41 470 386

35 011 782

33 266 279

1 745 503

0

4 493 562

1 965 042

403 035

227 162

1 334 845

0

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

196 810 702

5 708 430

4 516 444

1 191 986

0

2 661 789

188 440 483

603 526

182 311 840

5 525 117

0

Arbeids- og sosialdepartementet

35 423 143

16 252 988

17 761 708

-1 508 720

0

662 790

12 607 365

291 605

146 750

12 169 010

5 900 000

Helse- og omsorgsdepartementet

178 755 063

6 029 017

3 840 479

2 188 538

0

16 971

172 709 075

336 212

10 442 087

161 930 776

0

Barne- og likestillingsdepartementet

27 642 551

7 955 089

5 078 964

2 876 125

0

25 500

19 661 962

229 448

1 813 661

17 618 853

0

Nærings- og fiskeridepartementet

12 593 946

4 522 668

3 256 470

1 266 198

0

562 340

6 870 438

2 619 288

519 000

3 732 150

638 500

Landbruks- og matdepartementet

19 487 828

1 850 731

1 770 964

79 767

0

9 032

17 628 065

2 090 663

150 471

15 386 931

0

Samferdselsdepartementet

73 074 261

18 223 111

7 391 611

10 831 500

0

14 537 300

40 313 850

206 300

4 396 500

35 711 050

0

Klima- og miljødepartementet

14 130 321

3 038 935

1 531 385

1 507 550

0

602 009

10 489 377

4 048 269

260 100

6 181 008

0

Finansdepartementet

131 292 700

17 219 800

16 109 000

1 110 800

0

272 400

37 285 500

0

24 600 000

12 685 500

76 515 000

Forsvarsdepartementet

58 953 526

38 159 971

36 025 608

2 134 363

0

20 053 010

740 545

193 830

0

546 715

0

Olje- og energidepartementet

3 723 146

1 719 346

1 057 346

662 000

0

20 000

1 983 800

987 500

66 000

930 300

0

Ymse

4 350 000

4 350 000

4 350 000

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

121 409 150

757 383

745 851

11 532

0

38 844

15 803 819

7 674 938

0

8 128 881

104 809 104

Statlig petroleumsvirksomhet

27 000 000

0

0

0

0

27 000 000

0

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

4 201 876

-363 556

0

0

-363 556

4 565 432

0

0

0

0

0

Folketrygden

478 258 845

0

0

0

0

0

478 258 845

0

413 000

477 845 845

0

Statens pensjonsfond utland

285 822 000

0

0

0

0

0

285 822 000

285 822 000

0

0

0

Sum utgifter

1 852 351 253

176 417 815

147 391 093

29 390 278

-363 556

76 217 512

1 410 256 712

349 069 444

242 254 052

818 933 216

189 459 214

Vedlegg 3
Bevilgningsregnskapet

Tabell 3.1 Utgifter og inntekter i bevilgningsregnskapet per 1. halvår 2018

Mill. kroner

Utgifter

Overført fra forrige termin¹

Budsjettets stilling 2018

Samlet til disposisjon

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Det kongelige hus

0
357
357
303
54

Regjering

15
414
429
192
237

Stortinget og underliggende institusjoner

76
2 838
2 914
1 286
1 628

Høyesterett

1
111
112
52
60

Utenriksdepartementet

784
37 987
38 771
17 302
21 469

Kunnskapsdepartementet

1 035
79 172
80 207
45 052
35 155

Kulturdepartementet

321
14 305
14 626
9 117
5 509

Justis- og beredskapsdepartementet

1 184
39 696
40 880
19 020
21 860

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

1 038
189 269
190 307
105 918
84 389

Arbeids- og sosialdepartementet

586
35 854
36 440
19 048
17 393

Helse- og omsorgsdepartementet

1 055
165 479
166 534
96 021
70 513

Barne- og likestillingsdepartementet

92
27 448
27 540
14 075
13 465

Nærings- og fiskeridepartementet

1 467
13 665
15 132
5 534
9 598

Landbruks- og matdepartementet

205
18 670
18 875
13 592
5 283

Samferdselsdepartementet

2 369
68 365
70 734
33 911
36 823

Klima- og miljødepartementet

731
13 301
14 032
3 743
10 289

Finansdepartementet

551
71 574
72 125
57 625
14 500

Forsvarsdepartementet

1 572
55 263
56 835
23 264
33 571

Olje- og energidepartementet

422
5 290
5 712
6 289
-578

Ymse utgifter

0
6 138
6 138
0
6 138

Statsbankene

576
114 274
114 850
58 813
56 037

Statlig petroleumsvirksomhet

0
25 000
25 000
10 802
14 198

Statens forretningsdrift

294
4 301
4 595
1 076
3 519

Folketrygden

133
464 052
464 185
225 761
238 424

Statens pensjonsfond utland

0
183 049
183 049
-7 913
190 962

Sum utgifter

14 506
1 635 873
1 650 380
759 882
890 498

¹ Fordelingen av overført beløp fra 2017 avviker noe fra Meld. St. 3 (2017–2018) Statsrekneskapen 2017. Dette er en konsekvens av Prop. 48 S (2017–2018)/Innst. 230 S (2017–2018) om Endringer i statsbudsjettet 2018 under Utenriksdepartementet, Kunnskapsdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet, Landbruks- og matdepartementet, Klima- og miljødepartementet og Olje- og energidepartementet (endringer i departementsstrukturen mv.).

Mill. kroner

Inntekter

Budsjettets stilling 2018

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Skatt på formue og inntekt

246 827
150 219
96 608

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

326 818
160 669
166 149

Tollinntekter

3 450
1 497
1 953

Merverdiavgift

291 505
144 468
147 037

Avgifter på alkohol

13 793
6 885
6 908

Avgifter på tobakk

7 100
3 243
3 857

Avgifter på motorvogner

24 840
10 736
14 104

Andre avgifter

59 581
29 932
29 649

Sum skatter og avgifter

973 914
507 650
466 264

Renter av statens forretningsdrift

87
-1
89

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 659
796
1 863

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 746
794
1 952

Renter fra statsbankene

9 517
4 468
5 050

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

3 684
3 238
446

Aksjeutbytte ekskl. Equinor

21 875
10 817
11 058

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Equinor)

35 076
18 523
16 554

Inntekter under departementene

29 470
15 143
14 327

Overføring fra Norges Bank

14 333
14 333
0

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0
0
0

Sum andre inntekter

43 803
29 476
14 327

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

122 800
66 075
56 725

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

91 105
48 378
42 727

Aksjeutbytte fra Equinor

14 544
6 273
8 271

Sum petroleumsinntekter

228 449
120 726
107 723

Tilbakebetalinger

186 165
137 765
48 400

Statens pensjonsfond utland

255 366
0
255 366

Sum inntekter

1 725 520
814 933
910 586

Tabell 3.2 Bevilgningsregnskapet for 1. halvår 2017 og 2018

Mill. kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Driftsutgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

2017

2018

2017

2018

2017

2018

2017

2018

2017

2018

Det kongelige hus

194
303
16
16
0
0
178
287
0
0

Regjering

185
192
185
192
0
0
0
0
0
0

Stortinget og underliggende institusjoner

1 071
1 286
756
803
202
366
113
117
0
0

Høyesterett

52
52
52
52
0
0
0
0
0
0

Utenriksdepartementet

16 836
17 302
1 988
2 042
261
24
13 272
13 794
1 315
1 443

Kunnskapsdepartementet

34 809
45 052
2 151
2 559
16
25
32 642
42 468
0
0

Kulturdepartementet

8 633
9 117
962
971
8
9
7 664
8 136
0
0

Justis- og beredskapsdep.

25 868
19 020
17 354
16 993
396
1 073
8 118
954
0
0

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

113 341
105 918
2 578
2 559
1 276
1 098
109 487
102 261
0
0

Arbeids- og sosialdepartementet

18 555
19 048
10 052
10 478
182
232
6 399
6 354
1 922
1 985

Helse- og omsorgs-departementet

90 781
96 021
2 629
2 643
3
5
88 149
93 373
0
0

Barne- og likestillingsdepartementet

14 172
14 075
3 852
3 899
5
0
10 315
10 176
0
0

Nærings- og fiskeridepartementet

5 294
5 534
2 015
2 065
439
785
2 696
2 684
144
0

Landbruks- og matdepartementet

13 465
13 592
860
824
12
1
12 594
12 767
0
0

Samferdselsdepartementet

35 323
33 911
6 764
6 678
8 069
8 219
20 491
19 014
0
0

Klima- og miljødepartementet

3 472
3 743
1 105
1 146
79
127
2 288
2 470
0
0

Finansdepartementet

79 612
57 625
7 482
7 739
85
125
20 972
22 276
51 074
27 485

Forsvarsdepartementet

22 644
23 264
16 743
17 160
5 550
5 789
351
315
0
0

Olje- og energidepartementet

6 535
6 289
731
770
1
4
3 825
3 762
1 979
1 754

Ymse utgifter

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

55 592
58 813
364
370
28
38
7 019
7 446
48 181
50 959

Statlig petroleumsvirksomhet

13 781
10 802
0
0
13 781
10 802
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

304
1 076
-1 116
-959
1 420
2 025
0
10
0
0

Folketrygden

223 137
225 761
0
0
0
0
223 137
225 761
0
0

Statens pensjonsfond utland

-39 110
-7 913
0
0
0
0
-39 110
-7 913
0
0

Sum utgifter

744 547
759 882
77 521
78 999
31 812
30 747
530 600
566 509
104 614
83 626

Lånetransaksjoner

Regnskap 2017

Budsjettets stilling 2018

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2017

Regnskap 1. halvår 2018

End- ringer i pst.

1 Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra

Statens pensjonsfond utland

1 225 888

1 283 988

4,7
640 207
677 169
5,8

2 Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld)

1 448 713

1 510 341

4,3
639 933
676 256
5,7

Driftsutgifter

166 839
174 228
4,4
77 521
78 999
1,9

Nybygg, anlegg mv.

69 878
72 648
4,0
31 812
30 747
-3,3

Overføringer til andre

1 044 150
1 080 416
3,5
569 711
574 422
0,8

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

167 847
183 049
9,1
-39 110
-7 913
-79,8

3 Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra

Statens pensjonsfond utland (1-2)

-222 826
-226 353

-

275
913

-

4 Overføring fra Statens pensjonsfond utland

231 394
255 366

-

0
0

-

5 Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

8 568
29 013

-

275
913

-

Mill. kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Driftsinntekter

Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv.

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbake-betalinger

mv.

2017

2018

2017

2018

2017

2018

2017

2018

2017

2018

Skatt på formue og inntekt

156 180
150 219
0
0
0
0
156 180
150 219
0
0

Arbeidsgiveravgift og folketrygdavgift

155 239
160 669
0
0
0
0
155 239
160 669
0
0

Tollinntekter

1 613
1 497
0
0
0
0
1 613
1 497
0
0

Merverdiavgift

123 770
144 468
0
0
0
0
123 770
144 468
0
0

Avgifter på alkohol

6 646
6 885
0
0
0
0
6 646
6 885
0
0

Avgifter på tobakk

3 432
3 243
0
0
0
0
3 432
3 243
0
0

Avgifter på motorvogner

18 651
10 736
0
0
0
0
18 651
10 736
0
0

Andre avgifter

27 441
29 932
0
0
0
0
27 441
29 932
0
0

Sum skatter og avgifter

492 972
507 650
0
0
0
0
492 972
507 650
0
0

Renter av statens forretningsdrift

-1
-1
0
0
0
0
-1
-1
0
0

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

676
796
0
0
658
744
18
51
0
0

Sum inntekter av statens forretningsdrift

675
794
0
0
658
744
16
50
0
0

Renter fra statsbankene

4 434
4 468
0
0
0
0
4 434
4 468
0
0

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

2 306
3 238
0
0
0
0
2 306
3 238
0
0

Aksjeutbytte ekskl. Equinor

12 847
10 817
0
0
0
0
12 847
10 817
0
0

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Equinor)

19 587
18 523
0
0
0
0
19 587
18 523
0
0

Inntekter under departementene

16 326
15 143
7 492
8 911
570
212
8 263
6 020
0
0

Overføring fra Norges Bank

17 726
14 333
0
0
0
0
17 726
14 333
0
0

Tilbakeføring av midler fra

Statens banksikringsfond

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Sum andre inntekter

34 051
29 476
7 492
8 911
570
212
25 989
20 352
0
0

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

62 573
66 075
48 388
53 300
12 426
11 220
1 759
1 556
0
0

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

28 331
48 378
0
0
0
0
28 331
48 378
0
0

Aksjeutbytte fra Equinor

2 018
6 273
0
0
0
0
2 018
6 273
0
0

Sum petroleumsinntekter

92 922
120 726
48 388
53 300
12 426
11 220
32 108
56 206
0
0

Tilbakebetalinger

57 484
137 765
0
0
0
0
0
0
57 484
137 765

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Sum inntekter

697 691
814 933
55 880
62 211
13 655
12 176
570 673
602 781
57 484
137 765

Lånetransaksjoner

Regnskap 2017

Budsjettets stilling 2018

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2017

Regnskap 1. halvår 2018

End- ringer i pst.

6 Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

163 595
125 532
-23,3
104 614
83 626
-20,1

Utlån mv. til statsbankene

91 719
97 849
6,7
48 181
50 959
5,8

Gjeldsavdrag

50 959
20 000

-

50 959
27 485

-

Andre utlån, aksjetegning mv.

20 916
7 683
-63,3
5 474
5 182
-5,3

7 Tilbakebetalinger mv.

120 138
186 165
55,0
57 484
137 765
139,7

8 Utlån mv. netto (6-7)

43 456
-60 634
-239,5
47 130
-54 139
-214,9

9 Samlet finansieringsbehov dekket av kontantbeholdning og lån(8-5) ¹⁾

34 888
-89 646

-

46 856
-55 052

-

10 Statslånemidler

34 888
0

-

0
0

-

11 Endring i diverse beholdninger

0
-89 646

-

46 856
-55 052

-

¹ Inkluderer ikke finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten

Vedlegg 4
Virksomheter med særskilte fullmakter (nettobudsjetterte forvaltningsorganer)

Finansdepartementet har i samråd med berørte departementer etablert prosedyrer for innrapportering av standardiserte nøkkeltall for nettobudsjetterte virksomheter, jf. omtale i Gul bok 2010, kapittel 9.3. Tabellene 4.1 - 4.3 nedenfor oppsummerer tall som Finansdepartementet har mottatt fra de berørte departementene. Tabell 4.4 gir en oversikt over aktuelle departementer og tilhørende nettobudsjetterte virksomheter. De enkelte departementene gir i sine fagproposisjoner et mer detaljert tallgrunnlag for sine nettobudsjetterte virksomheter.

Tabellene nedenfor er en ren oppsummering av tall for enkeltvirksomheter, og det er ikke foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene. Som følge av dette vil for eksempel bevilgninger til Norges Forskningsråd som viderefordeles til øvrige nettobudsjetterte virksomheter, fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger to ganger i den aggregerte fremstillingen. Videre vil bevilgninger og tildelinger som de nettobudsjetterte virksomhetene mottar fra andre departementer eller statlige virksomheter, og som ikke tilflyter virksomheten direkte over den statlige nettobevilgning (post 50-59), fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger i tabellene 4.1 og 4.2 nedenfor. Det er gjort noen mindre reklassifiseringer i sammenligningstall for 2015 og 2016, basert på tallgrunnlag mottatt fra departementene.

Utgifter og inntekter fordelt etter art 1

Budsjett

Beløp i mill. kroner

2015

2016

2017

2018

1. Utgifter

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

27 399

28 710

29 632

31 466

Varer og tjenester

14 394

14 019

15 399

15 925

Sum driftsutgifter

41 793

42 729

45 030

47 391

Investeringsutgifter

Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

2 510

2 641

2 549

2 254

Sum investeringsutgifter

2 510

2 641

2 549

2 254

Overføringer fra virksomheten ²

Utbetalinger til andre statlige regnskaper

3 488

4 354

4 687

5 428

Andre utbetalinger

5 550

5 882

6 260

5 919

Sum overføringsutgifter

9 038

10 237

10 947

11 346

Finansielle aktiviteter

Kjøp av aksjer og andeler

9

8

10

3

Andre finansielle utgifter

7

17

15

1

Sum finansielle utgifter

16

25

25

5

Sum utgifter

53 358

55 631

58 552

60 996

2. Inntekter

Driftsinntekter

Inntekter fra salg av varer og tjenester

3 668

3 478

3 767

3 341

Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser

15

15

15

15

Refusjoner

702

620

303

308

Andre driftsinntekter

2 691

2 114

2 986

2 514

Sum driftsinntekter

7 076

6 227

7 072

6 178

Investeringsinntekter

Salg av varige driftsmidler

102

7

34

0

Sum investeringsinntekter

102

7

34

0

Overføringer til virksomheten

Inntekter fra statlige bevilgninger ³

45 987

49 628

52 264

53 654

Andre innbetalinger

716

925

829

823

Sum overføringsinntekter

46 703

50 554

53 093

54 477

Finansielle aktiviteter

Innbetalinger ved salg av aksjer og andeler

1

36

9

0

Andre finansielle innbetalinger

11

14

22

3

Sum finansielle inntekter

12

49

31

3

Sum inntekter

53 892

56 837

60 230

60 660

3. Netto endring i kontantbeholdningen (2-1) ⁴

534

1 206

1 679

-336

¹ Tabell 4.1 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede brutto utgifter og inntekter fordelt etter art for årene 2015, 2016 og 2017, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2018. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen oppstilling av brutto utgifter og inntekter på en standard mal.

2 Overføringer fra Norges Forskningsråd (NFR) utgjør den vesentligste delen av overføringsutgiftene, med samlede overføringer på henholdsvis 7,7 mrd. kroner, 8,7 mrd. kroner og 9,5 mrd. kroner i årene 2015, 2016 og 2017, og estimerte utbetalinger i 2018 på om lag 9,7 mrd. kroner.

³ Inntekter fra statlige bevilgninger omfatter blant annet bevilgninger fra overordnet fagdepartement, bevilgninger fra andre departementer, bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer og tildelinger fra NFR. Det vises til innledende kommentarer til tabellene, hvor det fremgår at det ikke er foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene i oppstillingen.

⁴ Netto endring i kontantbeholdningen i tabell 4.1, beregnet ut fra sum inntekter med fradrag av sum utgifter, tilsvarer endringen i kontantbeholdningen mellom årene i tabell 4.3.

Tabell 4.2 Inntekter etter inntektskilde ¹

Inntektskilde

Budsjett

 Beløp i mill. kroner

2015

2016

2017

2018

Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget

Bevilgninger fra fagdepartementet

36 020

38 438

39 665

41 710

Bevilgninger fra andre departement

5 274

5 890

6 301

5 513

Bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer

1 441

1 301

1 622

1 479

Tildelinger fra Norges forskningsråd

3 023

3 270

3 594

3 776

Sum bevilgninger

45 758

48 898

51 183

52 478

Offentlige og private bidrag

Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner

189

287

294

278

Bidrag fra private

1 030

1 056

998

934

Tildelinger fra internasjonale organisasjoner

509

509

625

639

Sum bidrag

1 727

1 851

1 917

1 851

Oppdragsinntekter mv.

Oppdrag fra statlige virksomheter

1 231

1 231

1 380

1 057

Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter

110

99

113

100

Oppdrag fra private

600

614

643

536

Andre inntekter

4 466

4 143

4 995

4 637

Sum oppdragsinntekter mv.

6 407

6 087

7 131

6 330

Sum inntekter

53 892

56 837

60 230

60 660

1 Tabell 4.2 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede inntekter spesifisert etter inntektskilde for årene 2015, 2016 og 2017, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2018. Sum inntekter i tabell 4.2 skal samsvare med summen av inntekter i tabell 4.1, men gir supplerende informasjon om hva som er kilden til inntektene. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen spesifikasjon av brutto inntekter på en standard mal.

Forholdet mellom kontantbeholdning, påløpte kostnader og avsetninger pr. 31.12 1

Endring

Beløp i mill. kroner

2015

2016

2017

2016 til 2017

Kontantbeholdning

Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank ²

16 359

17 592

18 989

1 397

Beholdning på andre bankkonti

619

626

880

254

Andre kontantbeholdninger

49

16

43

28

Sum kontanter og kontantekvivalenter

17 028

18 234

19 912

1 679

Påløpte kostnader og avsetninger

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår ³

Feriepenger mv.

2 291

2 407

2 524

117

Skattetrekk og offentlige avgifter

1 823

1 954

2 030

76

Gjeld til leverandører

3 125

3 730

4 001

271

Gjeld til oppdragsgivere

-301

-347

-431

-83

Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår

379

930

975

45

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

7 319

8 673

9 099

426

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i fremtidige budsjettår

Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd

255

254

346

91

Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

-131

-355

-396

-41

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

2 085

2 084

2 706

622

Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål ⁴

4 107

4 421

4 292

-129

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer

62

115

110

-5

Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

6 379

6 520

7 058

538

Andre avsetninger

Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål

2 558

2 334

2 988

654

Fri virksomhetskapital

694

728

744

16

Sum andre avsetninger

3 252

3 063

3 733

670

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler ⁵

-123

-80

-65

15

Annen langsiktig gjeld

202

58

88

30

Sum langsiktig gjeld

79

-22

23

45

Sum netto gjeld og forpliktelser

17 028

18 234

19 912

1 679

¹ Tabell 4.3 viser samlet kontantbeholdning i nettobudsjetterte virksomheter ved utgangen av 2015, 2016 og 2017, og endringen i kontantbeholdningen mellom de to siste årene. Tabellen spesifiserer også de formål som kontantbeholdningen er bundet opp i. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egne balanseoppstillinger basert på en standard mal.

² Samlet bankbeholdning til nettobudsjetterte virksomheter på oppgjørskonto i Norges Bank tilsvarer beholdning bokført i kapitalregnskapets kontogruppe 82, eksklusiv Sametinget (konto 820501) som ikke omfattes av dette sammendraget.

³ Postene på eiendelssiden av balansen er i oppstillingen ikke spesifisert hver for seg, men er inkludert i de relaterte postene på gjeldssiden av balansen. Tallene i tabellen er derfor nettotall, og gruppen avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår, inneholder for eksempel også fordringer og andre omløpsmidler.

⁴ Forskningsprogram under behandling i NFR utgjør en betydelig del av denne avsetningen, med henholdsvis 3 159 mill. kroner, 3 305 mill. kroner og 2 929 mill. kroner for årene 2015, 2016 og 2017.

⁵ Negative tall for netto langsiktig forpliktelse knytter seg til anleggsmidler i NFR.

Tabell 4.4 Oversikt over nettobudsjetterte virksomheter

Overordnet departement/virksomhet 1

Antall

Kunnskapsdepartementet ²

Norges forskningsråd (NFR)

1

Universiteter 3

10

Vitenskapelige høyskoler ⁴

5

Statlige høyskoler ⁵

6

DIKU, Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høyere utdanning

1

UNIT – Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning ⁷

1

NUPI, Norsk utenrikspolitisk institutt

1

Kulturdepartementet

Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond

1

Arbeids- og sosialdepartementet

Statens arbeidsmiljøinstitutt

1

Barne- og likestillingsdepartementet

Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO)

1

Forbrukerrådet

1

Nærings- og fiskeridepartementet

Norsk romsenter

1

Landbruks- og matdepartementet

Norsk institutt for bioøkonomi

1

Veterinærinstituttet

1

Klima- og miljødepartementet

Norsk kulturminnefond

1

Meteorologisk institutt ⁶

1

Forsvarsdepartementet

Forsvarets forskningsinstitutt (FFI)

1

Sum virksomheter

35

¹ Sametinget (KMD) inngår ikke i tabellverket for nettobudsjetterte virksomheter.

² Antall virksomheter gruppert under kategoriene universiteter og høyskoler (UH-sektoren), baserer seg på oversikt fra KD per 2018. (Det er de senere år gjennomført sammenslåing av flere virksomheter innenfor UH-sektoren, og i 2018 er to statlige høyskoler omgjort til universiteter.)

³ Universiteter omfatter: Nord Universitet, Norges miljø- og biovitenskapelige universitet, Norges teknisk- naturvitenskapelige universitet, OsloMet – Storbyuniversitetet, Universitet i Agder, Universitet i Bergen, Universitet i Oslo, Universitet i Stavanger, Universitetet i Sørøst–Norge, og Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

⁴ Vitenskapelige høyskoler omfatter: Norges handelshøyskole, Norges idrettshøyskole, Norges musikkhøgskole, Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo, og Høgskolen i Molde, vitenskapelig høgskole i logistikk.

⁵ Statlige høyskoler omfatter: Høgskolen i Innlandet, Høgskolen i Østfold, Høgskulen i Volda, Høgskulen på Vestlandet, Kunsthøgskolen i Oslo, og Samisk høgskole.

6 Meteorologisk institutt er fra 2018 flyttet fra Kunnskapsdepartementet til Klima- og miljødepartementet.

7 Ny virksomhet etablert fra 1.1.2018. Budsjettall for virksomheten inngår ikke i tabellene ovenfor.

Kilde: Finansdepartementet

Vedlegg 5
Bestillingsfullmakt, tilsagnsfullmakt og garantifullmakt

5.1 Bestillings- og tilsagnsfullmakter

I sammenheng med budsjettet for 2019 foreslås det bestillings- og tilsagnsfullmakter for i alt 150 039 mill. kroner, mot 100 461 mill. kroner i Gul bok 2018.

Forslagene til bestillingsfullmakter utgjør i alt 108 297 mill. kroner, mot 67 734 mill. kroner i Gul bok 2018. Under Forsvarsdepartementet er det foreslått bestillingsfullmakter på 106 867 mill. kroner, mot 66 867 mill. kroner i Gul bok 2018. Det fremmes forslag om tilsagnsfullmakter på i alt 41 742 mill. kroner, mot 32 727 mill. kroner i Gul bok 2018. Utover fullmaktene i tabellen, foreslås det enkelte tilsagnsfullmakter uten en beløpsramme, for eksempel en fullmakt som hjemler at Statens lånekasse for utdanning kan gi tilsagn om støtte for vårhalvåret 2020 etter de samme satser som for høsthalvåret 2019. For øvrige fullmakter til å forplikte staten for fremtidige budsjettår, eksempelvis bygge- og eiendomsfullmakter under KMD og investerings-, drifts- og vedlikeholdsfullmakter under SD, vises det til forslag til romertallsvedtak under det enkelte departement.

Oversikt over bestillingsfullmakter og tilsagnsfullmakter

1 000 kroner

Kap.

Post

Betegnelse

Bestillingsfullmakt

Tilsagnsfullmakt

117

EØS-finansieringsordningene

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021

10 637 000

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021

9 038 000

162

Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi

70

Næringsutvikling og handel

50 000

72

Fornybar energi

100 000

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

30 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

20 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

236 900

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

1 313 100

322

Bygg og offentlige rom

50

Kunst i offentlige rom

11 000

70

Nasjonale kulturbygg

771 700

430

Kriminalomsorgen

70

Tilskudd

10 000

440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten

01

Driftsutgifter

150 000

454

Redningshelikoptertjenesten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

60 000

490

Utlendingsdirektoratet

72

Internasjonalt migrasjonsarbeid, og assistert retur og reintegrering i hjemlandet

50 000

540

Direktoratet for forvaltning og IKT

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter

108 900

567

Nasjonale minoriteter

74

Kultur- og ressurssenter for norske rom

4 100

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Utleieboliger

667 100

79

Heis og tilstandsvurdering

45 000

590

Planlegging og byutvikling

72

Bolig- og områdeutvikling i byer

22 300

595

Statens kartverk

21

Spesielle driftsutgifter

120 000

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 774 800

77

Varig tilrettelagt arbeid

822 100

710

Vaksiner mv.

21

Spesielle driftsutgifter

580 000

761

Omsorgstjeneste

63

Investeringstilskudd – rehabilitering

8 009 200

69

Investeringstilskudd – netto tilvekst

1 241 000

79

Andre tilskudd

1 000

900

Nærings- og fiskeridepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 500

904

Brønnøysundregistrene

22

Forvaltning av Altinn-løsningen

50 000

929

Institutt for energiteknikk

51

Tilskudd til atomforskning

42 000

1137

Forskning og innovasjon

71

Bioøkonomiordningen

5 200

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade – erstatninger

107 800

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket

118 700

1320

Statens vegvesen

63

Tilskudd til gang- og sykkelveier

40 000

1352

Jernbanedirektoratet

74

Tilskudd til eksterne

1 340 000

1380

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

70

Tilskudd til telesikkerhet og -beredskap, fiberkabler

20 000

1411

Artsdatabanken

70

Tilskudd til arter og naturtyper

27 000

1420

Miljødirektoratet

22

Statlige vannmiljøtiltak

9 100

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder

55 000

31

Tiltak i verneområder

3 000

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner

6 700

33

Statlige erverv, nytt vern

7 700

35

Statlige erverv, skogvern

351 300

38

Restaurering av myr og annen våtmark

9 500

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpassing

176 700

71

Marin forsøpling

15 000

78

Friluftsformål

3 000

1428

Reduserte klimagassutslipp, energiomlegging, energi- og klimateknologi

50

Overføring til Klima- og energifondet

400 000

1429

Riksantikvaren

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner

61 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap

40 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

10 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

10 000

74

Tilskudd til fartøyvern

15 000

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene

1 500

79

Tilskudd til verdensarven

15 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

73

Klima- og skogsatsingen

2 052 000

1610

Tolletaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 000

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35 000

1700

Forsvarsdepartementet

73

Forskning og utvikling

68 000

1720

Felleskapasiteter i Forsvaret

01

Driftsutgifter

1 517 000

1731

Hæren

01

Driftsutgifter

30 000

1732

Sjøforsvaret

01

Driftsutgifter

910 000

1733

Luftforsvaret

01

Driftsutgifter

1 500 000

1734

Heimevernet

01

Driftsutgifter

65 000

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

01

Driftsutgifter

1 100 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

80 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

65 000 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

165 000

1761

Nye kampfly med baseløsning

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

34 335 000

1790

Kystvakten

01

Driftsutgifter

2 080 000

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 000

1792

Norske styrker i utlandet

01

Driftsutgifter

25 000

1800

Olje- og energidepartementet

72

Tilskudd til olje- og energiformål

126 000

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

70 000

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 000

2421

Innovasjon Norge

72

Innovasjonskontrakter

400 000

76

Miljøteknologi

550 000

108 296 800

41 742 100

Kilde: Finansdepartementet

5.2 Statlige garantier

For 2019 bes det om fullmakt til å gi nye garantier innenfor følgende totale garantirammer under disse ordningene:

Nærings- og fiskeridepartementet

Avtaler for leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard

25 mill. kroner

Innovasjon Norge

Lån til realinvesteringer og driftskapital

290 mill. kroner

GIEK

Alminnelig garantiordning og Gammel alminnelig ordning

145 000 mill. kroner

Eksport til og investeringer i utviklingsland

3 150 mill. kroner

Byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien

7 000 mill. kroner

Langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri

20 000 mill. kroner

Kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge

10 000 mill. kroner

Samferdselsdepartementet

Restverdigaranti for togmateriell, bokførte verdier

7 103 mill. kroner

Restverdigaranti for togmateriell, oppgraderinger og nyinvesteringer

3 007 mill. kroner

Finansdepartementet

Den nordiske investeringsbank

Grunnkapital til Den nordiske investeringsbank

1 231 mill. euro

Prosjektinvesteringslån

387 mill. euro

Miljølån

57 mill. euro

Kilde: Finansdepartementet

Det vises for øvrig til spesifisert oversikt over statens garantiansvar og utbetalinger i 2017 i Meld. St. 3 (2017–2018) Statsrekneskapen for 2017, vedlegg 4.

Økonomireglementet for staten med tilhørende utfyllende bestemmelser fastsetter normalvilkår for statlige garantier. Normalvilkårene er basert på tidligere generelle behandlinger i Stortinget av garantisaker, senest på grunnlag av Dokument nr. 3:6 (1995–96), jf. Innst. S. nr. 218 (1995–96). Stortinget har imidlertid akseptert unntak fra normalvilkårene for flere av de eksisterende ordningene. Det forutsettes at de tidligere godtatte unntakene kan legges til grunn også for garantier som gis i 2019. Vilkårene for de enkelte garantiordningene omtales i departementenes fagproposisjoner.

Fotnoter

1)

Utgifter til alderspensjon justeres med G fratrukket 0,7 pst. som følge av at satsene for minste pensjonsnivå reguleres med en høyere sats enn andre pensjoner under utbetaling.

2)

Resten av kap. 2751 (dvs. post 71 Legeerklæring og post 72 Medisinsk forbruksmateriell) er justert med KPI.

3)

Ved innføringen av uførereformen 1. januar 2015 endret ytelsen navn fra uførepensjon til uføretrygd.

4)

OECD (2013). Value for Money in Government: Norway 2013, Value for Money in Government, OECD Publishing, Paris.