Prop. 1 S

(2020–2021)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2021

Statsbudsjettet

Tilråding fra Finansdepartementet 25. september 2020, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedtrekk og prioriteringer i budsjettet for 2021

1.1 Hovedtrekk

Koronapandemien har preget Norge og verden sterkt det siste halvåret. Koronaviruset rammer liv og helse. Pandemien og smitteverntiltakene har fått store konsekvenser både for enkeltpersoner og bedrifter, og for norsk og internasjonal økonomi. De langsiktige konsekvensene av viruspandemien kjenner vi ennå ikke omfanget av, og det er fortsatt fare for tilbakeslag i bekjempelsen av viruset både i Norge og andre land.

Norsk økonomi er fortsatt satt tilbake av koronapandemien og de strenge smitteverntiltakene som ble innført her hjemme og i resten av verden. Samtidig har gjeninnhentingen startet raskere enn mange fryktet. Smittesituasjonen i Norge kom raskt under kontroll etter den kraftige smitteøkningen i mars, og mange av de strenge smitteverntiltakene er blitt lempet på. Sammen med de kraftfulle økonomiske krisepakkene har det lagt grunnlag for at aktiviteten i norsk økonomi har kunnet ta seg markert opp igjen etter den dramatiske nedgangen i vår.

Selv om gjenopphentingen har gått raskere enn vi så for oss på forsommeren, vil aktivitetsnivået trolig være lavere enn normalt i lang tid fremover. Mange er fortsatt permitterte og arbeidsledige. Usikkerhet og lav etterspørsel demper investeringslysten, og norsk industri melder om et betydelig fall i investeringene i år og neste år. I en del næringer, særlig innenfor tjenesteyting, vil trolig aktiviteten bli liggende lavere enn normalt så lenge det er nødvendig å opprettholde smitteverntiltak. Smittesituasjonen har nylig blitt forverret i mange europeiske land. Også i Norge har smitten økt den siste tiden. Nye smitteverntiltak er innført, først og fremst lokalt i de områdene hvor smitteøkningen har vært størst. Den positive utviklingen er skjør. Samtidig vet vi nå langt mer om hvordan ulike tiltak virker, og vi er bedre rustet til å håndtere en eventuell ny oppblussing av viruset, både helsemessig og økonomisk. Det er særlig viktig at vi unngår at arbeidsledigheten festner seg på et høyt nivå.

Pandemien og innføringen av strenge smitteverntiltak har gitt behov for ekstraordinære tiltak i finans- og pengepolitikken i inneværende år. Norges Bank satte styringsrenten ned til null, og det er satt inn tiltak over statsbudsjettet med et omfang uten sidestykke i norsk moderne historie. De økonomiske krisetiltakene som er vedtatt eller foreslått, utgjør 126 mrd. kroner i 2020. Tiltakene er midlertidige og skal fases ut etter hvert som den økonomiske situasjonen blir mer normal. Staten har samlet sett kompensert for store deler av inntektsbortfallet i privat sektor og dermed bidratt til økonomisk trygghet for den enkelte og til å forhindre konkurser og tap av arbeidsplasser. Tiltakene har begrenset skadeomfanget for norsk økonomi og øker samtidig muligheten for at Norge kan komme styrket ut av krisen på lang sikt.

Regjeringens strategi for veien videre; Norges vei ut av krisen: Skape mer, inkludere flere, ble lagt frem i mai. Statsbudsjettet for 2021 tar denne strategien videre. Budsjettet skal bidra til å ta Norge ut av koronakrisen. Samtidig skal vi sikre godt smittevern og god behandling i helsetjenesten. Budsjettet skal også svare på de langsiktige utfordringene landet står overfor. Da må vi skape mer og inkludere flere. Den økonomiske politikken skal bidra til å:

Få folk tilbake i jobb: Bidra til at bedriftene kommer i gang igjen over hele landet og at flest mulig kommer tilbake i jobb.

Sikre flere bein å stå på: Vi må skape flere jobber, i flere bransjer, over hele landet. Veksten må komme i privat næringsliv. Vi bygger vei og bane, og bedrer rammebetingelsene for bedriftene.

Skape en grønn fremtid: Legge til rette for at næringslivet kan skape grønne jobber og en mer bærekraftig fremtid.

Bygge kompetanse: Vi skal sørge for at flere fullfører videregående skole og at flere får den kompetansen som morgendagens arbeids- og næringsliv trenger. Vi skal videreutvikle Utdanningsløftet 2020.

Inkludere flere: Alle skal få muligheten til å delta, både i arbeidslivet og samfunnslivet.

Bevare tryggheten og tilliten i det norske samfunnet og bevare et sterkt internasjonalt engasjement.

Denne politikken vil både bidra til å få oss ut av krisen og være et steg på veien mot å løse de mer langsiktige utfordringene Norge står overfor, samtidig som bruken av oljeinntekter bringes ned mot et mer bærekraftig nivå. Bruken av oljeinntekter i budsjettet for 2021 tilsvarer 3 pst. av kapitalen i Statens pensjonsfond utland, i tråd med handlingsregelen.

1.2 Hovedprioriteringer i 2021

Hovedprioriteringene i 2021 er:

Godt smittevern og nødvendige støttetiltak for å møte koronakrisen

Pandemien vil fortsette å prege Norge og resten av verden i 2021. Det vil også i 2021 være nødvendig å bruke store midler på håndteringen av virusutbruddet og videreføre støtteordninger for dem som er direkte rammet av smitteverntiltakene.

En godt fungerende helsesektor er avgjørende for dem som behøver hjelp og for at samfunnet skal fungere. Derfor prioriterer regjeringen om lag 11 mrd. kroner til helsesektoren knyttet til pandemien. Av dette foreslås nærmere 5 mrd. kroner ekstra til de regionale helseforetakene utover ordinær aktivitetsvekst som følge av demografi. Helseforetakene skal med dette kunne opprettholde en beredskap for å håndtere et stort antall innleggelser, håndtere økte kostnader til smittevern, fortsatt kunne tilby god helsehjelp til andre pasientgrupper og ta igjen helsekøer. Regjeringens forslag omfatter også 1,1 mrd. kroner til beredskapslagring av legemidler og 650 mill. kroner til teststasjoner ved grenseovergangene. Regjeringen foreslår dessuten 3,8 mrd. kroner til inngåelse av forhåndsavtaler om levering av vaksiner mot covid-19, samt til gjennomføring av vaksinasjon.

Kommunene har økte kostnader og reduserte inntekter som følge av pandemien. Regjeringen prioriterer derfor midler til kommunene i 2021 slik at de settes i stand til å håndtere pandemien.

Innenfor kultur, frivillighet og idrett foreslås det egne ordninger som skal stimulere til aktivitet og legge til rette for at det kan gjennomføres arrangementer med de begrensninger som smittevernreglene setter. Det er usikkerhet om smitteverntiltakenes omfang og varighet neste år. Ordningene foreslås innrettet med varighet på et halvt år inn i 2021, med forslag om bevilgninger på til sammen 2,6 mrd. kroner.

Det skal være mulig å opprettholde et velfungerende tog- og kollektivtilbud gjennom pandemien. Kollektivselskapene opplever reduserte inntekter grunnet pandemien og smitteverntiltakene. Regjeringen foreslår til sammen 1,9 mrd. kroner for å ta høyde for inntektssvikt. I likhet med ordningene under kultur-, frivillighets- og idrettssektoren er ordningene innrettet med varighet på et halvt år inn i 2021.

For å håndtere det fortsatt høye saksomfanget og for å følge opp personer uten arbeid foreslår regjeringen en ettårig økning av NAVs driftsbevilgning på 500 mill. kroner i 2021 sammenlignet med saldert budsjett for 2020.

Tiltak for å få folk tilbake i jobb

Både for den enkelte og for landet er det viktig at flest mulig er i arbeid. Budsjettet skal bidra til at bedriftene kommer i gang igjen over hele landet og at flere permitterte kommer tilbake i jobb. Finanspolitikken vil også neste år på bred basis bidra til aktivitet i økonomien. Vi fremmer arbeid og aktivitet blant annet gjennom oppfølging av Nasjonal transportplan og langtidsplanen for forsvarssektoren, gjennom overføringer til kommunene og til helsevesenet, gjennom skattelettelser, nye byggeprosjekter og støtteordninger som stimulerer til aktivitet i næringslivet og gjennom ordninger som ivaretar dem som står uten jobb.

Konsekvensene av koronapandemien vil prege arbeidsmarkedet også i 2021. For å bidra til økt sysselsetting, lav ledighet og god mobilitet foreslår regjeringen å øke bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak rettet mot arbeidssøkere. Den økte innsatsen skal bidra til å få ledige raskere i jobb og motvirke at ledigheten blir varig høyere som følge av pandemien. Samtidig har regjeringen i Prop. 142 S (2019–2020) foreslått at permitteringsperioden midlertidig økes til 52 uker.

Det er innført flere målrettede ordninger for reiselivsnæringen. Deler av reiselivet er fortsatt hardt rammet av virusutbruddet og smitteverntiltakene, og for 2021 foreslås det 680 mill. kroner til særskilte tiltak rettet mot næringen.

Regjeringen følger opp flere tiltak som ble igangsatt for å skape aktivitet i 2020. Blant annet videreføres over 300 mill. kroner til mindre investeringstiltak på riksveier, over 200 mill. kroner til oppfølging av verftspakken med anskaffelse av nye forskningsfartøy og marinefartøy, og økte midler til istandsetting av gamle kirkebygg.

Tiltak for å sikre flere bein å stå på

Et sterkt, mangfoldig og omstillingsdyktig næringsliv er avgjørende for Norges vekstevne og for et godt velferdsnivå i fremtiden. Vi må skape flere jobber, i flere bransjer, over hele landet. Veksten må komme i privat næringsliv. Vi bygger vei og bane, og bedrer rammebetingelsene for bedriftene. Vi må investere fremtidsrettet, omstille oss og føre en ansvarlig økonomisk politikk. Det gjør vi blant annet ved å tilpasse oljepengebruken til konjunkturene innenfor handlingsregelens rammer. Budsjettet for 2021 er basert på en oljepengebruk på 3 pst. kapitalen i Statens pensjonsfond utland. Lønnsoppgjøret er så langt gjennomført innenfor moderate rammer, samtidig som svekkelse av kronen over flere år har bidratt til å bedre konkurranseevnen.

Gode generelle rammevilkår for næringslivet og et skattesystem som gir insentiver til verdiskaping og arbeid, er sentralt for å lykkes med omstillingen. Regjeringen prioriterer i 2021 brede lettelser i inntektsskatten for personer og en videre nedtrapping av formuesskatten for arbeidende kapital, dvs. aksjer og driftsmidler, inkludert næringseiendom. Personskattelettelsene bidrar til noe økt kjøpekraft til brede lag av befolkningen. Samtidig kan reduserte trinnskattesatser over tid virke positivt på arbeidsmarkedet. Verdsettelsesrabatten for arbeidende kapital i formuesskatten foreslås økt fra 35 til 45 pst. Det vil gjøre det mer lønnsomt å kanalisere privat sparing til investeringer i næringsvirksomhet og arbeidsplasser.

Næringslivets evne til omstilling og vekst avhenger av høy kompetanse, forskning og utvikling. I de senere års statsbudsjetter har derfor regjeringen prioritert støtte til forskning og teknologiutvikling. Regjeringen foreslår samlet å bevilge om lag 45 mrd. kroner til forskning og utvikling i 2021, blant annet gjennom Skattefunn. Dette er en økning på over 2 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2020. Opptrappingsplanene i langtidsplanen for forskning og høyere utdanning følges opp med en økning på 360 mill. kroner. Regjeringen prioriterer også deltakelse i flere av EUs rammeprogram, herunder Horisont Europa, Digitalt Europa og EUs romprogram.

Regjeringen foreslår også andre tiltak for å støtte opp om vekst og innovasjon i næringslivet. Støtteordninger i Innovasjon Norge og eksportfinansieringsordningene videreføres på et høyt nivå. Det foreslås 100 mill. kroner til en satsing på infrastruktur og markedsutvikling for hydrogen og 75 mill. kroner til å fremme norsk eksport. I lys av markedssituasjonen foreslås det også å videreføre finansieringstilbudet i den midlertidige Skipsgarantiordningen i 2021. Ordningen har en ramme på 10 mrd. kroner.

Den sterke satsingen på samferdsel fortsetter. Bedre mulighet for rask og effektiv transport støtter opp under vekst og omstilling, samtidig som det skaper en enklere hverdag for folk flest og næringslivet. Med dette budsjettforslaget legges det blant annet til rette for bedre togtilbud, samt utbygging og vedlikehold av vei i hele landet. På jernbanen videreføres blant annet utbygging av InterCity på Østlandet, nytt signalsystem og Bergensbanen.

Regjeringen arbeider samtidig målrettet med å få mer igjen for pengene på samferdselsområdet. Nye Veier AS skal prioritere prosjekter med størst lønnsomhet for samfunnet. Konkurranseutsetting av jernbanen skal gi innsparinger og et mer attraktivt tilbud. Statens vegvesen er under omorganisering for å legge til rette for mer effektiv ressursbruk.

Tiltak for å skape en grønn fremtid

Klimaendringer er en av vår tids hovedutfordringer som må møtes gjennom nasjonale tiltak og globalt samarbeid. En offensiv klimapolitikk er nødvendig for å skape bærekraftig utvikling, der kommende generasjoner skal ha like gode muligheter som vi har fått. Vi må oppfylle Norges klimaforpliktelser og ta vår del av ansvaret for å løse klimautfordringene. Hovedvirkemidlene i regjeringens klimapolitikk er en gjennomgående prising av utslipp i form av klimagassavgifter og deltakelse i EUs kvotesystem for bedrifter.

Omstillingen til et grønnere Norge må fortsette. Politikken må legge til rette for at næringslivet kan skape grønne jobber og en mer bærekraftig fremtid. Det skal være enkelt og lønnsomt å velge grønt. Derfor satser regjeringen på tiltak som motiverer til å ta grønne valg.

Regjeringen baserer klimapolitikken på at forurenser skal betale, satser på grønn teknologi og på å bidra til markeder for nullutslippsløsninger. I budsjettet foreslår derfor regjeringen at CO₂-avgiften økes med 5 pst. utover prisstigning. I tillegg utvides bruken av avgift på klimagasser ved å oppheve fritak i CO₂-avgiften og ved å innføre avgift på forbrenning av avfall. Endringene forsterker insentivene til utslippsreduksjoner i alle sektorer og bidrar til jevnere prising av utslipp av klimagasser på tvers av sektorer. Dette legger til rette for at markedet får virke og bidrar til at utslippsreduksjoner med lavest kostnad tas først.

Regjeringen foreslår å realisere et demonstrasjonsprosjekt for fangst, transport og lagring av CO₂. Prosjektet, kalt Langskip, vil fange CO₂-utslipp ved Norcems sementfabrikk og lagre disse i et undersjøisk reservoar på norsk sokkel. Lagerinfrastrukturen vil samtidig bygges ut med ledig kapasitet som kan utnyttes av fangstprosjekter i andre land. Etterfølgende anlegg i Europa og verden er en forutsetning for at CO₂-håndtering skal kunne bli et effektivt og konkurransedyktig klimatiltak. Regjeringen foreslår at også Fortum Oslo Varmes fangstprosjekt kan få statsstøtte, forutsatt tilstrekkelig finansiering fra EU eller andre kilder. Bygging og ti års drift av lager og de to fangstanleggene har en forventet kostnad på 25,1 mrd. kroner, hvorav regjeringen foreslår at staten dekker 16,8 mrd. kroner.

Regjeringen foreslår en betydelig satsing på klimavennlige transportløsninger, herunder midler til Fornebubanen, Bybanen til Fyllingsdalen i Bergen, Bussveien på Nord-Jæren, Metrobussen i Trondheim og nye tog på Trønderbanen.

For å redusere klimagassutslipp fra innenriks skipsfart foreslår regjeringen å videreføre tiltak for økt bruk av lav- og nullutslippsløsninger i fylkeskommunale hurtigbåtsamband og arbeidet med grønn flåtefornyelse av lasteskip. Regjeringen stiller også krav til null- eller lavutslippløsninger ved utlysning av nye riksveiferjeanbud, der det ligger til rette for det. Låneordningen for grønn flåtefornyelse innen nærskipsfart og fiskefartøy foreslås videreført i 2021.

Regjeringen vil satse mer på ny grønn teknologi og nullutslippsløsninger for å nå Norges klimaforpliktelser. Enova skal spisses som klimavirkemiddel i neste avtaleperiode (2021–2024). Ny styringsavtale vil vektlegge reduksjon av ikke-kvotepliktige klimagassutslipp mot 2030 og teknologiutvikling og innovasjon som medvirker til utslippsreduksjoner frem mot lavutslippssamfunnet i 2050. Enova ble gitt en tilleggsbevilgning på 2 mrd. kroner i forbindelse med Prop. 127 S (2019–2020) som vil kunne finansiere klimaprosjekter også i kommende år.

Det foreslås til sammen 333 mill. kroner til næringsrettede tiltak innenfor «Grønn plattform» under Innovasjon Norge, Norges forskningsråd og Siva, i tråd med signalene fra i vår. Tiltaket skal fremme omstilling ved å gi støtte gjennom flere stadier, fra grunnleggende forskning til innovasjon og kommersialisering. Regjeringen foreslår også ytterligere 700 mill. kroner i investeringskapital til klimainvesteringer gjennom Nysnø. Dette kommer på toppen av om lag 1,7 mrd. kroner som tidligere er tilført selskapet.

Klimapolitikken virker. Utslippstrenden har vært nedadgående de siste 10 årene, og fremskrivingene viser at nedgangen forsterkes. Ifølge oppdaterte fremskrivinger anslås utslippene av klimagasser å avta med nesten 10 mill. tonn CO₂-ekvivalenter fra 2019 til 2030. Lavere utslipp fra olje- og gassproduksjon og fortsatt avtakende utslipp fra transportsektoren bidrar mest til nedgangen.

Klimapolitikken er nærmere omtalt i Meld. St. 1 (2020–2021) Nasjonalbudsjettet 2021.

Bygge kompetanse

Regjeringen ønsker at flere fullfører videregående skole og at flere får den kompetansen som morgendagens arbeids- og næringsliv trenger. I 2021 skal vi videreføre og videreutvikle Utdanningsløftet 2020. Til sammen foreslår regjeringen 2,5 mrd. kroner til ulike tiltak i 2021.

Regjeringens budsjettforslag for 2021 gir flere mulighet til å fullføre videregående opplæring våren 2021, både avgangselever uten vitnemål og ledige og permitterte arbeidstakere. Bevilgningene til fagopplæringen foreslås økt for å legge til rette for at fylkeskommunene skal gi et utvidet tilbud i skolen til elever som ikke får læreplass, og for å videreføre den ekstraordinære økningen i lærlingtilskuddet våren 2021 og tilskuddet til ordningen Fagbrev på jobb. Det foreslås også å etablere opplæringskoordinatorer i Arbeids- og velferdsetaten. Disse skal styrke samarbeidet mellom NAV og fylkeskommunene og bidra til at flere får et bedre opplæringstilbud.

Regjeringen foreslår en videreføring og opptrapping av 1 600 studieplasser i høyere yrkesfaglig utdanning som ble opprettet i 2020. Regjeringen foreslår også midler til om lag 500 nye studieplasser til Industrifagskolen i 2021, slik at det samlet bevilges midler til 2 100 flere plasser i høyere yrkesfaglig utdanning i 2021.

Regjeringen foreslår å øke utdanningskapasiteten ved universiteter og høyskoler tilsvarende rundt 5 000 nye studieplasser. Av disse er 4 000 plasser en del av Utdanningsløftet 2020, mens de øvrige er innfasing av tidligere tildelinger fra 2016–20. I tillegg foreslår regjeringen å øke tilskuddet gjennom Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling til fleksible studietilbud. Regjeringen foreslår også å videreføre de 250 rekrutteringsstillingene som ble opprettet våren 2020.

Den teknologiske utviklingen skaper store muligheter for nye arbeidsplasser, myndiggjøring av folk og effektivisering, men stiller også krav til omstilling og ny kompetanse. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningene til kompetansereformen Lære hele livet. Det foreslås å videreføre den ekstraordinære utvidelsen av ordningen med treparts bransjeprogram, og et kompetanseløft for utsatte industriklynger i 2021. Det foreslås også at personer som allerede har studie- eller yrkeskompetanse, skal få tilbud om å ta et fagbrev. For å gjøre det enklere å kombinere deltidsutdanning med arbeid foreslås det å endre ordningen med utdanningsstøtte slik at lån og stipend kan tas ut fleksibelt over lengre tid.

Regjeringen foreslår å forlenge den midlertidige ordningen som gir utvidet tilgang til opplæring samtidig som en mottar dagpenger, frem til 1. juli 2021.

Tiltak for å inkludere flere

Alle skal få muligheten til å delta, både i arbeidsliv og i samfunnslivet. Inkluderingsdugnaden og integreringsløftet har lenge vært blant regjeringens prioriterte prosjekter. Alle som kan jobbe, bør jobbe. I den krevende tiden vi nå er inne i, kan det være særlig utfordrende å få innpass i arbeidsmarkedet for personer med lite eller ingen formell kompetanse, liten yrkeserfaring, nedsatt arbeidsevne eller hull i CV-en.

Arbeidsmarkedstiltakene er viktige virkemidler i inkluderingsdugnaden og i innsatsen for ungdom. Gjennom økt bevilgning til individuell jobbstøtte økes innsatsen for at flere med psykiske lidelser eller rusproblemer skal få innpass i arbeidslivet. Det iverksettes et forsøk med individuell jobbstøtte for unge. Tiltak som opplæring, mentor og lønnstilskudd skal bidra til at arbeidsgivere ansetter flere personer med nedsatt funksjonsevne og/eller hull i CV-en. Regjeringen foreslår en økt innsats rettet mot unge som står utenfor arbeid og utdanning. Viktige virkemidler er opplæringstiltak, digitale oppfølgingstiltak, tilbud om sommerjobb og arbeidstrening i kombinasjon med mentor og inkluderingstilskudd til arbeidsgivere hvis det er behov for tilrettelegging på arbeidsplassen.

Hovedmålet for integreringspolitikken er at flere innvandrere er i arbeid og deltar i samfunnet. Regjeringen prioriterer tiltak som bidrar til utdanning, kvalifisering og kompetanse, som står sentralt i ny integreringslov. Dette inkluderer en norskdugnad i samarbeid med frivillig sektor og en videreføring av den ekstraordinære økningen i bevilgningen til Jobbsjansen i 2021. Det foreslås også å vri deler av innsatsen fra integreringstilskuddet over mot tiltak som gir flere utdanning og kvalifisering. Regjeringen prioriterer også tolketjenesten, mangfold i arbeidslivet, karriereveiledning, samt tiltak mot negativ sosial kontroll. Innvandrere fra land utenfor EØS-området er blant gruppene som er særlig prioritert for arbeidsmarkedstiltak.

Barn og unge fra lavinntektsfamilier må ivaretas og inkluderes. For fattige familier kan økt inntekt bidra til å bedre barnas utvikling, særlig hvis inntektsøkningen kommer i barnas tidligste leveår. Regjeringen vil øke barnetrygden for de yngste barna og øke engangsstønaden for foreldre uten rett på foreldrepenger. Regjeringen foreslår i tillegg økte bevilgninger for økt deltakelse i ferie- og fritidsaktiviteter og for førstegangsfødende i særlig utfordrende livssituasjoner, samt til kartlegging av psykiske helseplager og helsehjelp for barnevernsbarn.

Regjeringen foreslår flere plasser i tiltaket Varig tilrettelagt arbeid (VTA), samt å øke bevilgningen til tolketjenesten for hørselshemmede, døve og døvblinde i Arbeids- og velferdsetaten.

Bevare tryggheten og tilliten i det norske samfunnet

Det norske samfunnet er preget av at vi har høy tillit til hverandre og til offentlige myndigheter. Det siste halvåret har vist hvor viktig tilliten er, og vi er stadig vitne til hendelser i verden som minner oss om at tillit ikke er en selvfølge. Tillit er et viktig grunnlag for at samfunnet vårt fungerer så godt, og dette må vi bevare.

Sosial bærekraft er avhengig av små forskjeller og tillit mellom folk. Utenforskap bidrar til at folk mister muligheter til å skape sitt eget, gode liv. Gode oppvekstvilkår, en god skole og kunnskap er det viktigste for å skape muligheter for alle. For å bygge sterke felleskap, må vi redusere fattigdom, gjennomføre et integreringsløft og skape et samfunn der folk kan leve frie og selvstendige liv.

Gode velferdsordninger bidrar til å utjevne forskjeller og er viktige for den enkeltes mulighet for å lykkes og få et godt liv, uansett bakgrunn og helse. Gode velferdsordninger er også viktige for arbeidslivets omstillingsevne. Velferdsordningene må stimulere til arbeid, samtidig som de skal sikre inntekt for dem som ikke kan delta i arbeidslivet.

Viktige velferdstjenester styrkes gjennom regjeringens budsjettforslag. Regjeringen prioriterer god sykehusøkonomi, og legger til rette for å opprettholde en vekst som reflekterer demografisk utvikling og samtidig ta igjen noe av etterslepet som oppsto som følge av koronapandemien. Det legges til rette for en aktivitetsvekst i sykehusene på 2,3 pst. i 2021, som overstiger behovet som følger av den demografiske utviklingen som er anslått til 1,3 pst. Regjeringen foreslår også investeringer i sykehusbygg og e-helse og økt kvalitet og kapasitet i omsorgstjenestene.

En god og forutsigbar kommuneøkonomi er viktig for at kommunene og fylkeskommunene skal kunne ivareta sine oppgaver, som er å levere viktige velferdstjenester. Kommunesektorens økonomiske handlingsrom er blitt kraftig forbedret de senere årene. Skatteinngangen har vært høyere enn lagt til grunn i budsjettene. I tillegg har sektoren fått et betydelig større handlingsrom enn ventet, som følge av at merkostnadene til demografi og pensjon har blitt lavere enn lagt til grunn. Pandemien vil ha stor påvirkning på kommunesektorens inntekter og utgifter i inneværende år. Samtidig ser det foreløpig ut til at kommunesektoren i sum blir styrket, da kompensasjonen fra staten kan komme til å overstige de anslåtte økonomiske virkningene av pandemien for inneværende år. For å få bedre oversikt over konsekvensene for kommunesektoren, pågår det et arbeid i en partssammensatt arbeidsgruppe som skal kartlegge de økonomiske konsekvensene av pandemien i kommunesektoren. Etter at gruppen har kommet med sine første vurderinger i siste halvdel av oktober, vil regjeringen legge frem et tilleggsnummer til 2021-budsjettet med ytterligere forslag til bevilgninger til kommunesektoren.

Regjeringens forslag innebærer en vekst i kommunesektorens frie inntekter på om lag 2,0 mrd. kroner i 2021. Det legger til rette for en styrking av det kommunale tjenestetilbudet slik at kommunene og fylkeskommunene kan fortsette å tilby flere og bedre tjenester til sine innbyggere. Kommunesektoren får også et særskilt tillegg på 1,9 mrd. kroner i 2021, slik at ikke den midlertidige skattesvikten i år skal gi en varig virkning på inntektsnivået fremover. Kommuneforvaltningens økonomi er nærmere omtalt i Meld. St. 1 (2020–2021) Nasjonalbudsjettet 2021.

Kriminalitet skaper utrygghet. Derfor må innbyggerne trygges gjennom rettsstaten, et sterkt og effektivt politi og et troverdig forsvar av landet vårt.

Regjeringen legger til rette for fortsatt økt politidekning. Med budsjettforslaget vil de 400 midlertidige politistillingene som ble etablert i forbindelse med pandemien, videreføres i 2021. Tiltaket vil bidra til gjennomføringen av nærpolitireformen og til å øke tilstedeværelsen av politi i distriktene. Videre foreslår regjeringen at politidistriktenes innsatspersonell får mer trening og utdanning ved politiets nasjonale beredskapssenter, gjennom økte bevilgninger til politidistriktene. Dessuten vil saksavviklingen i straffesakskjeden effektiviseres gjennom regjeringens forslag om økt bemanning i domstolene og påtalemyndigheten.

I budsjettet for 2021 foreslås å øke bevilgningene til forsvarssektoren med 3,5 mrd. kroner til blant annet økt bemanning, forsyningsberedskap, understøttelse av alliert trening og øving, samt investeringer i materiell og infrastruktur.

Beredskap er en viktig prioritering for regjeringen, og budsjettforslaget legger til rette for at Norge kan delta i en ny programperiode i EUs ordning for sivil beredskap.

Vi skal også videreføre et sterkt internasjonalt engasjement, ikke minst under en pandemi som rammer mange av de fattigste landene særlig hardt. Regjeringen foreslår et bistandsbudsjett på 38,1 mrd. kroner, tilsvarende 1 pst. av BNI.

2 Nærmere om budsjettforslaget

2.1 Hovedtall i budsjettet

Det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet måles ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. I beregningen korrigeres det blant annet for virkningene av økonomiske svingninger på skatter, avgifter, renter og arbeidsledighetstrygd. Endringen i dette underskuddet som andel av trend-BNP for Fastlands-Norge er et forenklet mål på budsjettets virkning på økonomien. Regjeringens budsjettforslag for 2021 innebærer et strukturelt, oljekorrigert underskudd på 313,4 mrd. kroner. Anslaget for det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet som andel av trend-BNP for Fastlands-Norge i 2021 reduseres med 2,9 prosent- enheter sammenlignet med anslaget for 2020. Målt som andel av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2021 utgjør underskuddet 3,0 pst.

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2020 til 2021 anslås til -4,6 pst.

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet og Statens pensjonsfond

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet anslås til 371,2 mrd. kroner i 2021. Dette underskuddet motsvares av en overføring fra Statens pensjonsfond utland, slik at statsbudsjettet er i balanse. Forskjellen mellom det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet og det oljekorrigerte budsjettunderskuddet er nærmere redegjort for i Nasjonalbudsjettet 2021.

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres til Statens pensjonsfond utland. For 2021 ligger netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten an til å bli 272,7 mrd. kroner lavere enn overføringen fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet for å dekke det oljekorrigerte underskuddet. Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond anslås til 235,1 mrd. kroner, hvorav 229 mrd. kroner fra utenlandsdelen av fondet. Dette innebærer at det samlede underskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond i 2021 anslås til 37,6 mrd. kroner.

Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond ved utgangen av 2021 anslås til 10 828 mrd. kroner. Av dette er 10 542 mrd. kroner i Statens pensjonsfond utland, mens 286 mrd. kroner er i Statens pensjonsfond Norge. Utenlandsdelen av fondet anslås å øke med 242 mrd. kroner i 2021, fra en anslått kapital på 10 300 mrd. kroner ved utgangen av 2020.

Tabell 2.1 Hovedtall i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond utenom lånetransaksjoner

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
A | Statsbudsjettets inntekter i alt | 1 446,5 | 1 242,1 | -14,1
A.1 | Inntekter fra petroleumsvirksomhet | 273,0 | 122,3 | -55,2
A.2 | Inntekter utenom petroleumsvirksomhet | 1 173,5 | 1 119,8 | -4,6
B | Statsbudsjettets utgifter i alt | 1 442,6 | 1 514,8 | 5,0
B.1 | Utgifter til petroleumsvirksomhet | 28,0 | 23,8 | -15,0
B.2 | Utgifter utenom petroleumsvirksomhet | 1 414,6 | 1 491,0 | 5,4
= | Overskudd i statsbudsjettet før overføring til Statens pensjonsfond utland (A-B) | 3,9 | -272,7 |
- | Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland | 245,0 | 98,5 | -59,8
= | Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2) | -241,1 | -371,2 | 54,0
+ | Overført fra Statens pensjonsfond utland | 241,1 | 371,2 | 54,0
= | Statsbudsjettets overskudd | 0,0 | 0,0 |
+ | Netto avsatt i Statens pensjonsfond utland | 3,9 | -272,7 |
+ | Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond | 251,3 | 235,1 | -6,4
= | Samlet overskudd i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond | 255,2 | -37,6 |

Kilde: Finansdepartementet

2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Budsjettet for 2021 har tiltak for sikre godt smittevern og nødvendige støttetiltak for å møte koronapandemien i 2021, som trekker utgiftene opp sammenlignet med Saldert budsjett 2020. Tabell 2.2 viser statsbudsjettets inntekter og utgifter når petroleumsvirksomheten og lånetransaksjoner holdes utenom.

Tabell 2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Statsbudsjettets inntekter (utenom petroleum) | 1 173,5 | 1 119,8 | -4,6
Sum skatter og avgifter fra Fastlands-Norge | 1 084,8 | 1 040,9 | -4,0
Skatt på formue og inntekt | 291,1 | 256,7 | -11,8
Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift | 359,1 | 358,1 | -0,3
Merverdiavgift | 325,6 | 321,3 | -1,3
Avgifter på tobakk og alkohol | 21,2 | 20,6 | -2,8
Avgifter på motorvogner | 22,7 | 21,4 | -5,6
Elektrisitetsavgift | 11,3 | 11,4 | 0,9
Tollinntekter | 3,4 | 3,4 | 1,0
Andre avgifter | 50,3 | 48,0 | -4,7
Renter og aksjeutbytte | 36,4 | 26,7 | -26,7
Inntekter av statens forretningsdrift | 2,9 | 3,8 | 31,5
Andre inntekter | 49,5 | 48,4 | -2,0
Statsbudsjettets utgifter (utenom petroleum) | 1 414,6 | 1 491,0 | 5,4
Sum folketrygden | 498,1 | 523,5 | 5,1
Alderspensjon | 244,3 | 251,2 | 2,8
Sykepenger | 44,8 | 45,2 | 0,9
Øvrige sosiale formål | 145,0 | 151,5 | 4,5
Helsetjenester | 33,4 | 34,2 | 2,5
Foreldrepenger | 20,6 | 21,6 | 5,0
Arbeidsliv | 10,0 | 19,7 | 97,4
Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner | 180,2 | 178,9 | -0,7
Regionale helseforetak | 167,6 | 178,4 | 6,5
Samferdsel | 74,2 | 79,9 | 7,6
Forsvar | 61,0 | 64,5 | 5,7
Høyere utdanning, forskning og fagskoler | 50,4 | 53,8 | 6,8
Bistand¹ | 37,6 | 36,8 | -2,2
Politi og påtalemyndighet | 22,2 | 22,3 | 0,5
Barnetrygd og kontantstøtte | 18,0 | 18,9 | 4,7
Jordbruksavtalen | 16,6 | 16,9 | 1,8
Renter på statsgjeld | 10,0 | 10,2 | 1,4
Andre utgifter | 278,7 | 307,1 | 10,2
Oljekorrigert overskudd | -241,1 | -371,2 | 54,0

¹ Den ODA-godkjente bistanden inkluderer i tillegg midler til Norfund (grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland), midler til Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB), enkelte bistandsmidler under Kunnskapsdepartementet, Riksrevisjonens bistandsutgifter og utgifter til merverdiavgift til bistandsformål (som budsjetteres under Finansdepartementet).

Kilde: Finansdepartementet

2.2.1 Inntekter

De største inntektene kommer fra skatter og avgifter fra Fastlands-Norge. Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 1 040,9 mrd. kroner i 2021. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Anslagene for skatter og avgifter for 2021 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2020, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på vekstforutsetningene for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2021. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og kommunale og fylkeskommunale skattører.

Regjeringens forslag til budsjett inneholder nye skatte- og avgiftslettelser i 2021 på om lag 2,6 mrd. kroner påløpt og 1,8 mrd. kroner bokført. Skatte- og avgiftsopplegget for 2021 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2020–2021) Skatter, avgifter og toll 2021.

Inntekter utenom skatter og avgifter består i hovedsak av utbytteinntekter, renteinntekter og salgs- og leieinntekter. Det vises til nærmere omtale i kapittel 3.

2.2.2 Utgifter

De største utgiftene gjelder folketrygdens ytelser som til sammen anslås til 523,5 mrd. kroner i 2021. Andre større utgifter er rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner, overføringene til de regionale helseforetakene og utgifter til investeringer og drift innen samferdsel. En vesentlig del av øvrige utgifter er driftsutgifter i store etater som NAV, Forsvaret og politi og påtalemyndighet, statlige byggeprosjekter, overføringer til universitets- og høyskolesektoren og ulike tilskudd til private.

Utgiftene på statsbudsjettet omtales nærmere under hvert departement i avsnitt 2.4. Folketrygdens utgifter omtales nærmere i avsnitt 2.5.

Boks 2.1 Veksten i statsbudsjettets utgifter

Statsbudsjettets underliggende, reelle utgiftsvekst anslås til -69,9 mrd. 2021-kroner, som tilsvarer -4,6 pst. Dette må ses i sammenheng med utfasing av ekstraordinære midlertidige tiltak i 2020 som følge av pandemien. Den nominelle utgiftsveksten er anslått til -2,3 pst. Prisveksten i statsbudsjettets utgifter anslås til 2,3 pst.

Ved beregningen av den underliggende utgiftsveksten holdes utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter utenom. I tillegg korrigeres det for enkelte regnskapsmessige forhold og ekstraordinære endringer.

Utviklingen på ulike utgiftsområder over tid er nærmere omtalt i kapittel 4.

2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Staten lånefinansierer ikke utgifter til drift, investeringer eller overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, hvor disse utgiftene inngår, finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner.

Statens lånetransaksjoner omfatter blant annet utlån til husholdninger og næringsliv, salg og kjøp av aksjer og innskudd i foretak og fond. Investeringer i selskaper regnes som lånetransaksjoner dersom forventet avkastning minst tilsvarer avkastningen på alternative plasseringer. Med avkastning på alternative plasseringer menes finansiell avkastning som svarer til risikoen ved plasseringen. Lånetransaksjoner inngår verken i det oljekorrigerte budsjettunderskuddet eller i det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet.

Tabell 2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Lånetransaksjoner utenom petroleumsvirksomhet |  |  |
Utlån, aksjetegning mv. | 125,0 | 134,7 | 7,7
- Tilbakebetalinger | 114,9 | 124,9 | 8,7
- Statsbudsjettets overskudd | 0,0 | 0,0 |
= Netto finansieringsbehov | 10,1 | 9,8 | -3,2
+ Gjeldsavdrag | 0,0 | 88,0 |
= Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov | 10,1 | 97,8 | 867,0

Kilde: Finansdepartementet

Forskjellen mellom nye utlån mv. og tilbakebetalinger gir staten et brutto finansieringsbehov som anslås til 97,8 mrd. kroner i 2021. Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 2.3. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for fremtidige tilskudd. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når det korrigeres for disse størrelsene, anslås statens likviditetsjusterte finansieringsbehov i 2021 til om lag 116 mrd. kroner.

Lånetransaksjoner og finansieringsbehov omtales nærmere i kapittel 3, mens statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter omtales i kapittel 7.

2.4 Oversikt over utgifter under de ulike departementene

2.4.1 Innledning

I denne delen omtales hovedtrekkene i utgiftene per departement. Tabellene viser utgiftene etter programområde og programkategori i Saldert budsjett 2020 og forslaget for 2021. Tallene for de to årene er ikke i alle tilfeller fullt ut sammenlignbare. For eksempel vil overføring av oppgaver mellom departementene, og tilsvarende overføring av bevilgninger, gi en endring i bevilgningsrammene, uten at det er en reell omprioritering mellom formål.

I tabellene oppgis Saldert budsjett 2020 som bevilgningsnivå i 2020. Tilleggsbevilgninger gjennom 2020 er derfor ikke inkludert i tallene for 2020. I den grad tilleggsbevilgninger gjennom 2020 er ført videre i 2021-budsjettet, vil tabellen vise en økt bevilgning fra 2020 til 2021. Det vil for eksempel gjelde flere bevilgninger knyttet til håndteringen av pandemien.

Våren 2020 ble det besluttet å utsette årets lønnsoppgjør for det statlige tariffområdet til høsten 2020. Som følge av dette er virkninger for 2021-budsjettet av inneværende års lønnsoppgjør for ansatte i det statlige tariffområdet foreløpig ikke innarbeidet i departementenes budsjettrammer. Oppgjøret startet 1. september. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte vedrørende virkninger for 2021-budsjettet av oppgjøret.

2.4.2 Utenriksdepartementet

|  | Mill. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Programområde 02 Utenriksforvaltning |  |  |
02.00 Administrasjon av utenrikspolitikken | 2 429,5 | 2 594,4 | 6,8
02.10 Utenriksformål | 6 464,1 | 7 909,8 | 22,4
Sum før lånetransaksjoner | 8 893,7 | 10 504,3 | 18,1
Lånetransaksjoner¹ | 3 325,4 | 0,4 | -100,0
Sum Utenriksforvaltning | 12 219,0 | 10 504,6 | -14,0
Programområde 03 Internasjonal bistand |  |  |
03.00 Forvaltning av utviklingssamarbeidet | 2 338,4 | 2 395,6 | 2,4
03.10 Utviklingssamarbeidet | 32 058,9 | 31 183,0 | -2,7
Sum før lånetransaksjoner | 34 397,2 | 33 578,6 | -2,4
Lånetransaksjoner | 1 365,0 | 1 239,9 | -9,2
Sum Internasjonal bistand | 35 762,2 | 34 818,5 | -2,6
Sum Utenriksdepartementet | 47 981,2 | 45 323,1 | -5,5

¹ Den store endringen i lånetransaksjoner skyldes kortsiktig overgangslån til Somalia i 2020 som i saldert budsjett ble budsjettert som økte utgifter mot tilsvarende inntekter. Saken ble avsluttet i 2020.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Utenriksdepartementet:

nordområdene

FNs sikkerhetsråd

bistandsbudsjett på 1 pst. av BNI

helse i utviklingspolitikken

EØS-midlene

Nordområdene er Norges viktigste strategiske ansvarsområde. Utenrikspolitikken skal bidra til å fremme fred og stabilitet i regionen, og sørge for norsk innflytelse gjennom tilstedeværelse og bærekraftig næringsutvikling i Nord-Norge. Dette vil vektlegges i regjeringens kommende melding til Stortinget om nordområdepolitikken.

Norge er valgt inn i FNs sikkerhetsråd for perioden fra januar 2021 til desember 2022. Medlemskapet vil bli ressurskrevende og utfordrende, men vil gi mulighet til å fremme norske interesser. Det er viktig for Norge at trusler mot internasjonal fred og sikkerhet håndteres i Sikkerhetsrådet.

Regjeringen foreslår å sette av 1 pst. av BNI til bistand. Innenfor en noe redusert bistandsramme vektlegger regjeringen helse, klimatilpasning, forebygging av naturkatastrofer og sultbekjempelse samt humanitær bistand. I tråd med bærekraftsprinsippet om at ingen skal utelates, skal de minst utviklede landene og de mest marginaliserte gruppene prioriteres.

Helse er et prioritert område i norsk utviklingspolitikk. Pandemien utgjør en alvorlig helsekrise i de fleste av verdens land. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningene til helse på bistandsområdet. Beskyttelse av marginaliserte grupper, smittevern, behandling og rettferdig fordeling av vaksiner skal prioriteres. Bevilgningene skal også bedre beredskapen og opprettholde annen helseinnsats, herunder bidra til Verdens helseorganisasjons arbeid.

EØS-midlene er avtalefestede forpliktelser som skal bidra til sosial og økonomisk utvikling. I 2021 foreslår regjeringen i underkant av 6 mrd. kroner til fremme av et grønt, konkurransedyktig og inkluderende Europa. Regjeringen prioriterer innsatsen for menneskerettigheter, demokratiske verdier, toleranse, det sivile samfunn og rettsstaten. EØS-midlene er svært viktige for sivilt samfunn i mange av mottakerlandene. Den foreslåtte økningen på over 1,5 mrd. kroner i 2021 har sammenheng med at de fleste land nå er i gjennomføringsfasen av programmer og prosjekter.

2.4.3 Kunnskapsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Programområde 07 Kunnskapsformål |  |  |
07.10 Administrasjon | 626,0 | 648,5 | 3,6
07.20 Grunnopplæringen | 11 472,3 | 12 647,5 | 10,2
07.30 Barnehager | 807,8 | 704,3 | -12,8
07.40 Høyere yrkesfaglig utdanning | 887,8 | 1 133,4 | 27,7
07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring | 1 829,3 | 1 745,7 | -4,6
07.60 Høyere utdanning og forskning | 49 536,7 | 52 708,5 | 6,4
07.80 Utdanningsfinansiering | 14 555,9 | 14 448,2 | -0,7
07.90 Integrering og mangfold | 11 407,8 | 9 125,2 | -20,0
Sum før lånetransaksjoner | 91 123,5 | 93 161,3 | 2,2
Lånetransaksjoner | 30 728,7 | 32 351,3 | 5,3
Sum Kunnskapsdepartementet | 121 852,3 | 125 512,6 | 3,0

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kunnskapsdepartementet:

Utdanningsløftet 2020

øke gjennomføringen i videregående opplæring

kompetansereformen

langtidsplanen for forskning og høyere utdanning

tidlig innsats i barnehage og skole

integreringsreformen

Regjeringens strategi for å ta Norge ut av koronakrisen går gjennom å skape mer og inkludere flere. Statsbudsjettet skal bidra til å flere kan fullføre videregående opplæring og få den kompetansen som morgendagens arbeids- og næringsliv trenger. Regjeringen vil gjennomføre og videreutvikle Utdanningsløftet 2020. Til sammen foreslår regjeringen 2,5 mrd. kroner til ulike tiltak i 2021.

Regjeringen vil legge til rette for at flere ledige og permitterte og avgangselever uten vitnemål kan fullføre videregående opplæring. Det foreslås også å videreføre et ekstraordinært tilskudd for at flere skal bruke ordningen Fagbrev på jobb.

For at flere skal få læreplass foreslår regjeringen å videreføre den ekstraordinære økningen av lærlingtilskuddet våren 2021. Videre vil regjeringen legge til rette for at fylkeskommunene skal gi et utvidet tilbud i skolen til elever som ikke får læreplass.

Regjeringen foreslår en videreføring og opptrapping av 1 600 studieplasser i høyere yrkesfaglig utdanning som ble opprettet i 2020. Regjeringen foreslår også midler til om lag 500 nye studieplasser til Industrifagskolen i 2021, slik at det samlet bevilges midler til 2 100 flere plasser i høyere yrkesfaglig utdanning i 2021.

Som en del av regjeringens strategi for Norges vei ut av krisen, ble innsatsen innen utdanning og kompetanseheving økt. Denne innsatsen omtales som «Utdanningsløftet 2020». Regjeringen foreslår i 2021 å øke utdanningskapasiteten ved universiteter og høyskoler tilsvarende rundt 5 000 nye studieplasser. Av disse er 4 000 plasser en del av Utdanningsløftet 2020, mens de øvrige er en innfasing av tidligere tildelinger fra 2016–20. I tillegg foreslår regjeringen å øke tilskuddet gjennom Diku til fleksible studietilbud. Regjeringen foreslår også å videreføre de 250 rekrutteringsstillingene som ble opprettet våren 2020.

Videre foreslås det å øke bevilgningene til kompetansereformen Lære hele livet. Som del av økningen foreslås det å videreføre den ekstraordinære utvidelsen av ordningen med treparts bransjeprogram og et kompetanseløft for utsatte industriklynger i 2021. Som ledd i Utdanningsløftet 2020 foreslår regjeringen også midler for at personer som allerede har studie- eller yrkeskompetanse skal få tilbud om å ta et fagbrev i 2021. I tillegg foreslås det en ny ordning for utdanningsstøtte, der lån og stipend kan tas ut fleksibelt over lengre tid enn åtte år. Dette skal gjøre det enklere å kombinere deltidsutdanning med arbeid.

Regjeringen vil fortsette innsatsen for å fremme kvaliteten og kompetansen i barnehagene. Det foreslås også å videreføre den ekstraordinære bevilgningen for å følge opp sårbare elever som hadde tapt progresjon som følge av stengte skoler, i 2021.

Høsten 2020 er det innført nye læreplaner i grunnopplæringen. Regjeringen foreslår også i 2021 å legge til rette for implementeringen av fagfornyelsen. Våren 2020 fikk kommunesektoren ekstraordinære midler til å utjevne forskjeller i tilbudet om digital hjemmeundervisning. Det foreslås å videreføre bevilgningen i 2021.

Regjeringen fortsetter innsatsen for kvalifisering av og videreutdanning for lærere og skoleeiere. Regjeringens forslag legger til rette for å tilby videreutdanning til om lag 6 300 lærere høsten 2021. Det foreslås også å trappe opp satsingen på karriereveier for lærere ved å legge til rette for å øke antall lærerspesialister til 2 300 fra høsten 2021.

Regjeringen foreslår å øke tilskuddet til studentsamskipnadene med 20 mill. kr for å styrke velferdstjenestene til studentene.

Regjeringen foreslår å bevilge 827 mill. kroner til norsk deltakelse i Horisont Europa og 363 mill. kroner til norsk deltakelse i ny programperiode for Erasmus+.

I oktober 2018 la regjeringen frem Langtidsplanen for forskning og høyere utdanning 2019–2028. Planen innebærer konkrete opptrappingsplaner for teknologi, kvalitet i høyere utdanning og FoU for omstilling og fornyelse i næringslivet. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til forskning og høyere utdanning for å følge opp langtidsplanen.

Hovedmålet for integreringspolitikken er at flere innvandrere skal komme i jobb og delta i samfunnet. Regjeringen prioriterer tiltak som bidrar til utdanning, kvalifisering og kompetanse, som står sentralt i ny integreringslov. Dette inkluderer en norskdugnad i samarbeid med frivillig sektor og en videreføring av den ekstraordinære økningen i bevilgningen til Jobbsjansen i 2021. Jobbsjansen er et tilbud til innvandrerkvinner utenfor arbeidslivet. Det foreslås også å vri deler av innsatsen fra integreringstilskuddet over mot andre tiltak som gir flere utdanning og kvalifisering, blant annet gjennom økt innsats for tolketjenester og karriereveiledning for deltakere i introduksjonsprogrammet. Videre vil regjeringen forsterke arbeidet med frihet fra sosial kontroll og for økt mangfold i arbeidslivet.

2.4.4 Kulturdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Programområde 08 Kulturformål |  |  |
08.10 Administrasjon | 177,3 | 198,7 | 12,1
08.15 Frivillighetsformål | 1 958,5 | 2 541,3 | 29,8
08.20 Kulturformål | 9 293,7 | 11 958,9 | 28,7
08.30 Medieformål m.m. | 8 063,0 | 8 488,5 | 5,3
08.45 Likestilling og ikke-diskriminering | 434,9 | 460,0 | 5,8
Sum Kulturdepartementet | 19 927,4 | 23 647,4 | 18,7

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kulturdepartementet:

støtteordninger for kultur, frivillighet og idrett ifb. koronapandemien

barne- og ungdomstiltak, herunder talentutvikling

profesjonell dans

økt merverdiavgiftskompensasjon for frivillige organisasjoner

kulturelt mangfold og tiltak mot diskriminering

Budsjettforslaget for Kulturdepartementet skal bidra til å nå regjeringens mål om å skape mer og inkludere flere. Forslaget på 23,6 mrd. kroner innebærer en økning på 18,7 pst. sammenlignet med saldert budsjett for 2020. Justert for midlertidige budsjettøkninger som følge av pandemien og rammeoverføringer til og fra andre departementer, er økningen på 4,1 pst.

Som følge av pandemien foreslår regjeringen nye støtteordninger til kultur-, frivillighets- og idrettsområdet som skal stimulere til aktivitet og legge til rette for at det kan gjennomføres arrangementer innenfor de begrensninger som smittevernreglene setter. Samlet foreslås bevilgningene på Kulturdepartementets budsjett økt med 2 550 mill. kroner til slike tiltak. Grunnet usikkerheten om smitteverntiltakenes omfang og varighet, er støtteordningene i bevilgningsforslaget innrettet med en varighet på et halvt år inn i 2021.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til ulike barne- og ungdomstiltak samt å styrke satsingen på talentutvikling blant barn og unge innen kulturlivet og på filmområdet. I alt foreslås om lag 45 mill. kroner til slike satsinger i 2021. I tillegg foreslår regjeringen å øke tilskuddene til virksomheter innenfor profesjonell dans med 11 mill. kroner.

Regjeringen vil styrke frivillig sektor. Bevilgningen til merverdiavgiftskompensasjon for frivillige organisasjoner foreslås økt med 120 mill. kroner, til 1,8 mrd. kroner, og bevilgningen til ordningen med merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg foreslås økt med vel 100 mill. kroner til nær 300 mill. kroner.

Regjeringens innsats for økt likestilling, integrering og mangfold på kulturområdet videreføres. For 2021 foreslås over 30 mill. kroner avsatt til tiltak som skal stimulere til dette. I tillegg foreslås en bevilgningsøkning på over 30 mill. kroner til andre likestillingstiltak, herunder deltakelse i EUs flerårige samarbeidsprogram for medborgerskap, likestilling, rettigheter og verdier (CERV).

2.4.5 Justis- og beredskapsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Programområde 06 Justissektoren |  |  |
06.10 Administrasjon | 595,4 | 601,5 | 1,0
06.20 Rettsvesen | 3 089,6 | 3 257,8 | 5,4
06.30 Straffegjennomføring og konfliktråd | 5 378,2 | 5 480,2 | 1,9
06.40 Politi og påtalemyndighet | 22 172,0 | 22 277,1 | 0,5
06.50 Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap | 5 450,4 | 5 121,2 | -6,0
06.60 Andre virksomheter | 1 540,0 | 1 676,1 | 8,8
06.70 Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m. | 1 647,4 | 1 435,6 | -12,9
06.80 Svalbardbudsjettet m.m. | 385,8 | 434,1 | 12,5
06.90 Beskyttelse og innvandring | 2 464,4 | 2 379,0 | -3,5
Sum Justis- og beredskapsdepartementet | 42 723,3 | 42 662,5 | -0,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Justis- og beredskapsdepartementet:

politibemanning

domstolene og påtalemyndigheten

byggeprosjekter i justissektoren

beredskap

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til politiet. Budsjettforslaget innebærer midler til å videreføre 400 politistillinger som ble midlertidig opprettet for seks måneder i forbindelse med pandemien. Stillingene overføres til politidistriktene når det ekstraordinære bemanningsbehovet som følge av pandemien faller bort. Forslaget vil bidra til økt tilstedeværelse av politi i distriktene.

I forbindelse med pandemien er det bevilget midler til midlertidige stillinger i domstolene, påtalemyndigheten i politiet og Den høyere påtalemyndighet for å opprettholde saksavviklingen og bygge ned restanser. Det foreslås å videreføre bevilgningsøkningen til disse stillingene som en varig økning. Tiltaket vil bidra til restansenedbygging, kvalitetsheving og kortere saksbehandlingstid. Sammen med forslaget om å utvide prosjektet Digitale domstoler, med mål om fulldigitalisering og fulldigital informasjonsutveksling, vil dette bidra til å øke saksavviklingen, både for straffesaker og sivile saker.

Flere bygg i justissektoren har et betydelig behov for vedlikehold, og det er flere bygge- og investeringsprosjekter under prosjektering. Regjeringen foreslår bevilgning til et forprosjekt for nytt tinghus i Bergen og videre forprosjektering av ny løsning for Oslo fengsel. Med sikte på å heve kompetansen til brannpersonell i hele landet skal det etableres en ny fagskole for brann- og redningspersonell i Tjeldsund. Regjeringen foreslår bevilgning til oppstart av byggeprosjektet og videre etablering av fagskolen.

Beredskap er en viktig prioritering for regjeringen, og budsjettforslaget legger til rette for at Norge kan delta i en ny programperiode i EUs ordning for sivil beredskap. Ordningen har spilt en sentral rolle under pandemien. Endelig beslutning om deltakelse i programmet vil tas når EUs langtidsbudsjett er vedtatt. For å bidra til økt trygghet for fiskere og befolkningen i Finnmark, foreslår regjeringen midler til drift av en ny redningsskøyte i Vardø. Regjeringen legger også til rette for at politidistriktenes innsatspersonell kan få mer trening og utdanning ved politiets nasjonale beredskapssenter, gjennom økte bevilgninger til politidistriktene. Arbeidet med skredsikring i Longyearbyen fortsetter og bidrar til økt trygghet for beboerne på Svalbard.

2.4.6 Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner |  |  |
00.10 Det kongelige hus | 291,1 | 335,7 | 15,3
Sum Konstitusjonelle institusjoner | 291,1 | 335,7 | 15,3
Programområde 13 Statsforvaltning og kommunesektoren mv. |  |  |
13.00 Administrasjon | 1 698,5 | 1 833,0 | 7,9
13.25 Fylkesmannsembetene | 2 069,3 | 2 066,0 | -0,2
13.30 Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning | 5 077,6 | 5 201,4 | 2,4
13.40 Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk | 1 823,3 | 1 867,7 | 2,4
13.45 Personvern | 69,0 | 69,1 | 0,0
13.50 Distrikts- og regionalpolitikk | 1 286,7 | 1 347,0 | 4,7
13.60 Samiske formål | 534,9 | 561,4 | 4,9
13.67 Nasjonale minoriteter | 50,7 | 52,8 | 4,2
13.70 Kommunesektoren mv. | 192 358,4 | 190 522,5 | -1,0
13.80 Bolig, bomiljø og bygg | 3 998,3 | 3 991,8 | -0,2
13.90 Planlegging, byutvikling og geodata | 1 326,3 | 1 291,4 | -2,6
Sum før lånetransaksjoner | 210 293,1 | 208 804,0 | -0,7
Lånetransaksjoner | 14 810,0 | 18 050,0 | 21,9
Sum Statsforvaltning og kommunesektoren mv. | 225 103,1 | 226 854,0 | 0,8
Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 225 394,2 | 227 189,6 | 0,8

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kommunal- og moderniseringsdepartementet:

levende lokaldemokrati

sterke distrikter

modernisering av Norge

trygge og gode boforhold

Regjeringen vil bidra til et levende lokaldemokrati, og er opptatt av at kommunesektoren skal ha en god og forutsigbar økonomi. Det er avgjørende for å kunne gi et godt tjenestetilbud til innbyggerne, både under håndteringen av koronapandemien og når situasjonen etter hvert normaliseres.

Regjeringen foreslår en realvekst i kommunesektorens samlede inntekter i 2021 på 1,7 mrd. kroner dersom det særskilte tillegget for skattesvikt i 2020 på 1,9 mrd. kroner holdes utenom. Inkludert det særskilte tillegget får kommunesektoren en realvekst i samlede inntekter på 3,6 mrd. kroner. Realveksten i de frie inntektene anslås til 2 mrd. kroner, tilsvarende om lag 0,5 pst. Dette er i samsvar med signalene som regjeringen ga i kommuneproposisjonen for 2021. Veksten vil gi kommunesektoren handlingsrom, også når det tas hensyn til økte utgifter knyttet til den demografiske utviklingen. Av veksten går 1,6 mrd. kroner til kommunene og 0,4 mrd. kroner til fylkeskommunene. Av veksten begrunnes 100 mill. kroner med særskilt satsing på barn og unges psykiske helse, og 100 mill. kroner begrunnes med utgifter til ferger og nullutslippsbåter.

Kommunesektoren skal kompenseres for merutgifter og mindreinntekter i forbindelse med pandemien. Regjeringen har satt ned en arbeidsgruppe med representanter fra staten og kommunesektoren som skal kartlegge de økonomiske konsekvensene av pandemien for kommunesektoren. Arbeidsgruppen vil avgi en delrapport i løpet av oktober 2020. Regjeringen vil legge frem et tilleggsnummer til Prop. 1 S (2020–2021) med foreløpige anslag for merutgifter og mindreinntekter for kommunesektoren i 2021 som følge av pandemien, med tilhørende bevilgningsforslag. Regjeringen tar allerede nå høyde for at det også vil være behov for midlertidige driftstilskudd til kollektivtransporten i fylkene i 2021.

Regjeringen vil bidra til sterke distrikter. Samlet foreslår regjeringen å bevilge om lag 46 mrd. kroner til virkemidler som er begrunnet i distriktspolitiske mål, eller som er særlig viktig for distriktsområder, en vekst på om lag 3 pst. fra 2020. På Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett vil regjeringen som et ledd i lokaliseringspolitikken prøve ut en ny modell (Statens Hus), der mindre avdelinger av statlige etater samarbeider og ev. samlokaliseres i samme bo- og arbeidsmarkedsregion. Det foreslås også midler til ekstraordinært omstillingsarbeid i Andøy kommune som følge av nedleggelse av Andøya flystasjon.

Regjeringen fortsetter arbeidet med å modernisere Norge. Det legges til rette for innovasjon, omstilling og digitalisering. Regjeringen foreslår totalt om lag 1,5 mrd. kroner til nye digitaliseringstiltak i 2021.

Regjeringen foreslår midler til norsk deltakelse i EUs nye investerings- og kapasitetsbyggingsprogram for digital omstilling og bruk av innovative digitale teknologier i samfunn og næringsliv (Digital Europe Programme (2021–2027)). Programmet vil gi norske bedrifter og forskningsmiljøer tilgang til samarbeidspartnere og ressurser innenfor kunstig intelligens, superdatamaskiner (tungregning), IKT-sikkerhet og avansert digital kompetanse.

Altinn er en viktig fellesløsning for næringsliv, innbyggere og offentlig sektor. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Digitaliseringsdirektoratet for å utvikle og opprettholde en sikker, stabil og robust drift og forvaltning av Altinn.

Videre vil regjeringen legge til rette for å etablere Datafabrikken, som skal formidle data fra ulike kilder og støtte bearbeiding av disse. Datafabrikken vil bidra til å gi små og mellomstore bedrifter, oppstartsselskaper, akademia og mindre offentlige virksomheter rask og enkel tilgang på data, verktøy og kompetanse for å kunne utvikle nye tjenester og nye næringer. Regjeringen foreslår også et program for innovasjonskjøp fra oppstartsselskaper, slik at det offentlige enklere kan utnytte kompetansen som ligger i oppstartsmiljøer.

I tillegg foreslås det at data fra tinglysing og eiendomsregistrering, gjøres fritt tilgjengelig. Forslaget vil gi lavere kostnader for kjøpere av data, kunne øke bruken og potensielt utvikle nye digitale tjenester.

Trygge og gode boforhold er viktig for å bekjempe fattigdom. I 2021 foreslår regjeringen å øke bostøtten til enslige og barnefamilier som har høye boutgifter. I tillegg foreslås det å likestille foreldrene i tilfeller der barnet har delt bosted, slik at begge foreldrene kan få bostøtte.

Regjeringen foreslår også å øke lånerammen til Husbanken fra 16 mrd. kroner i saldert budsjett i 2020, til 20 mrd. kroner. Det skal blant annet bidra til at flere med langvarige finansieringsproblemer kan få startlån, slik at de får mulighet til å eie egen bolig. I tillegg skal økningen bidra til flere utleieboliger for vanskeligstilte, og til at det bygges flere miljøvennlige boliger og boliger med økt tilgjengelighet slik at flere kan bli boende hjemme lenger.

For å øke kunnskapen blant leietakere og utleiere om rettigheter og plikter etter husleieloven, foreslår regjeringen å utvide Husleietvistutvalgets virkeområde til hele landet.

Staten samarbeider med enkelte kommuner om særskilt innsats i enkelte områder i storbyene med store levekårsutfordringer. I 2021 foreslås det over syv departementers budsjetter om lag 208 mill. kroner til områdesatsing i Oslo, Drammen, Bergen, Trondheim og Stavanger.

Aktiviteten i statlige byggeprosjekter er høy, og øker sammenliknet med 2020. Regjeringen foreslår å starte byggingen av nytt regjeringskvartal, og fagskole for brann og redningstjenesten i Tjeldsund. Forslag til kostnadsramme for første byggetrinn i nytt regjeringskvartal er 20,5 mrd. kroner (prisnivå 1.7.2021). Prosjektet planlegges gjennomført i tre byggetrinn. Regjeringen foreslår også midler til å prosjektere nytt fengsel i Oslo og til Campus NTNU. Nasjonalmuseet og Campus Ås er planlagt ferdigstilt i 2020, mens nytt sikringsmagasin for Nasjonalbiblioteket, arkivmagasin for Arkivverket i Rana og nytt museum for Saemien Sijte på Snåsa er blant byggeprosjektene som ferdigstilles i 2021.

2.4.7 Arbeids- og sosialdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Programområde 09 Arbeid og sosiale formål |  |  |
09.00 Administrasjon | 612,9 | 593,4 | -3,2
09.10 Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken | 13 127,5 | 13 561,1 | 3,3
09.20 Tiltak for bedrede levekår mv. | 374,0 | 373,0 | -0,3
09.30 Arbeidsmarked | 9 094,2 | 10 129,2 | 11,4
09.40 Arbeidsmiljø og sikkerhet | 1 212,4 | 1 268,3 | 4,6
09.50 Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse | 6 126,3 | 10 113,0 | 65,1
09.60 Kontantytelser | 3 352,0 | 3 590,7 | 7,1
Sum før lånetransaksjoner | 33 899,2 | 39 628,6 | 16,9
Lånetransaksjoner | 10 300,0 | 5 100,0 | -50,5
Sum Arbeid og sosiale formål | 44 199,2 | 44 728,6 | 1,2
Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden |  |  |
29.20 Enslige forsørgere | 2 574,6 | 2 513,0 | -2,4
29.50 Inntektssikring ved sykdom, arbeidsavklaring og uførhet | 174 671,5 | 181 209,3 | 3,7
29.60 Kompensasjon for merutgifter for nedsatt funksjonsevne mv. | 10 378,7 | 10 822,4 | 4,3
29.70 Alderdom | 244 300,0 | 251 190,0 | 2,8
29.80 Forsørgertap mv. | 2 217,1 | 2 187,0 | -1,4
Sum Sosiale formål, folketrygden | 434 141,8 | 447 921,7 | 3,2
Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden |  |  |
33.30 Arbeidsliv | 9 889,8 | 19 576,0 | 97,9
Sum Arbeidsliv, folketrygden | 9 889,8 | 19 576,0 | 97,9
Sum Arbeids- og sosialdepartementet | 488 230,9 | 512 226,3 | 4,9

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Arbeids- og sosialdepartementet:

økt sysselsettingsgrad

et sikkert, seriøst og mer inkluderende arbeidsliv

gode velferdsordninger

Koronapandemien og tiltakene for å møte denne har hatt og har store konsekvenser for norsk arbeids- og samfunnsliv. Konsekvensene av koronapandemien vil prege arbeidsmarkedet også i 2021. Regjeringens strategi for veien ut av krisen er å skape mer og inkludere flere.

Veksten i folketrygdens stønadsordninger står for hoveddelen av utgiftsøkningene på Arbeids- og sosialdepartementets budsjettområder. Særlig er økningen stor for dagpenger. Se nærmere omtale i avsnitt 2.5.

Tiltak under Arbeids- og sosialdepartementet skal bidra til økt verdiskaping gjennom at flere kommer i arbeid. Regjeringen prioriterer tiltak og virkemidler som fremmer arbeid, aktivitet og omstilling. Omfattende tiltak som var nødvendige for å begrense smittespredningen etter koronautbruddet, har gitt store utslag i arbeidsmarkedet og hatt store konsekvenser for enkeltpersoner og bedrifter. Arbeidsmarkedspolitikken må nå innrettes med sikte på at flest mulig skal kunne delta i arbeidslivet i tiden fremover.

For å bidra til økt sysselsetting, lav ledighet og god mobilitet, foreslår regjeringen å øke bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak rettet mot arbeidssøkere. Den økte innsatsen skal bidra til å få ledige raskere i jobb og motvirke at ledigheten blir varig høyere som følge av pandemien.

Forslaget til bevilgning legger til rette for et fortsatt godt tilbud til personer med nedsatt arbeidsevne og andre utsatte grupper. Ungdom, innvandrere fra land utenfor EØS-området og personer som har stått lenge uten arbeid, er særlig prioritert for deltakelse i arbeidsmarkedstiltak.

Regjeringen ønsker et sikkert, seriøst og mer inkluderende arbeidsliv. Inkluderingsdugnadens målsetting ligger fast. Arbeidsmarkedstiltakene er viktige virkemidler i inkluderingsdugnaden og i innsatsen for ungdom, herunder unge AAP-mottakere. Gjennom økt bevilgning til individuell jobbstøtte styrkes innsatsen for at flere med psykiske lidelser eller rusproblemer skal få innpass i arbeidslivet. Det iverksettes et forsøk med individuell jobbstøtte for unge (IPS Ung) som blant annet kan gi tilbud til flere unge mottakere av arbeidsavklaringspenger. Tiltak som opplæring, mentor og lønnstilskudd skal bidra til at arbeidsgivere ansetter flere personer med nedsatt funksjonsevne og/eller hull i CV-en. Det foreslås å etablere opplæringskoordinatorer i Arbeids- og velferdsetaten. Disse skal bidra til et bedre samarbeid mellom NAV og fylkeskommunene slik at flere får et bedre opplæringstilbud. Regjeringen foreslår økt innsats mot unge som står utenfor arbeid og utdanning. Det er særlig behov for å gi et bedre tilbud til unge som mangler formell kompetanse, og unge som trenger arbeidserfaring. Viktige virkemidler er opplæringstiltak, digitale oppfølgingstiltak, tilbud om sommerjobb og arbeidstrening i kombinasjon med mentor og inkluderingstilskudd. Regjeringen foreslår å forlenge den midlertidige ordningen som gir utvidet tilgang til opplæring samtidig som en mottar dagpenger frem til 1. juli 2021.

Regjeringen foreslår videre om lag 300 flere plasser i varig tilrettelagt arbeid (VTA) i 2021.

Selv om de fleste i Norge arbeider under gode og forsvarlige arbeidsforhold, er det likevel utfordringer i enkelte yrker og næringer. Arbeidslivet er fortsatt preget av tiltak iverksatt på grunn av koronapandemien, hvor enkelte bransjer og virksomheter er særlig hardt rammet. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Arbeidstilsynet og Petroleumstilsynets tilsyn og oppfølging av virksomhetene. Dette vil bidra til innsatsen mot arbeidslivskriminalitet og til arbeidet for et seriøst og sikkert arbeidsliv.

Gode velferdsordninger må målrettes og utformes slik at de stimulerer til arbeid og selvforsørgelse. Regjeringen foreslår å øke varigheten på forlenget ventetid ved selvforskyldt ledighet og tidsbegrenset bortfall av dagpenger under arbeidsløshet for dem som takker nei til arbeid eller arbeidsmarkedstiltak. Forlenget ventetid og tidsbegrenset bortfall økes fra tolv til 18 uker ved førstegangs sanksjonsbetingede forhold.

Stortinget vedtok i forbindelse med pandemien flere midlertidige endringer i eksisterende velferdsordninger og innføring av nye midlertidige ordninger innenfor Arbeids- og velferdsetatens ansvarsområde. Ettervirkningene av dette vil prege etatens prioriteringer i 2021. Det er behov for økte ressurser hos Arbeids- og velferdsetaten for å oppnå en normalsituasjon. Oppfølging av både ordinære arbeidssøkere og særlig arbeidssøkere med spesielle behov vil intensiveres.

Arbeids- og velferdsetaten fortsetter moderniseringen av IKT-systemer for å gjøre forvaltningen mer effektiv og brukerorientert, og for å frigjøre ressurser til bedre oppfølging. IKT-moderniseringen og utviklingen av moderne systemløsninger i Arbeids- og velferdsetaten videreføres ved å legge til rette for at det i 2021 kan tas beslutning om oppstart av et prosjekt for utfasing av systemene Arena og Abetal.

Utgiftene til ordningen med aktivitetshjelpemidler for personer over 26 år har vært økende siden ordningen ble innført. For at flere personer som oppfyller vilkårene for ordningen skal få tildelt aktivitetshjelpemidler, foreslås det å midlertidig øke bevilgningen til ordningen i 2021.

2.4.8 Helse- og omsorgsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Programområde 10 Helse og omsorg |  |  |
10.00 Helse- og omsorgsdepartementet mv. | 1 650,4 | 3 081,3 | 86,7
10.10 Folkehelse mv. | 844,5 | 4 681,3 | 454,3
10.30 Spesialisthelsetjenester | 168 065,9 | 178 985,7 | 6,5
10.40 Sentral helseforvaltning | 4 070,7 | 4 424,4 | 8,7
10.60 Helse- og omsorgstjenester i kommunene | 12 095,1 | 13 388,2 | 10,7
10.70 Tannhelse | 342,3 | 364,3 | 6,4
10.80 Kunnskap og kompetanse | 665,1 | 567,2 | -14,7
Sum Helse og omsorg | 187 734,0 | 205 492,6 | 9,5
Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden |  |  |
30.10 Spesialisthelsetjenester mv. | 5 960,8 | 6 329,7 | 6,2
30.50 Legehjelp, legemidler mv. | 27 196,0 | 27 700,3 | 1,9
30.90 Andre helsetiltak | 247,0 | 202,3 | -18,1
Sum Helsetjenester, folketrygden | 33 403,8 | 34 232,4 | 2,5
Sum Helse- og omsorgsdepartementet | 221 137,8 | 239 725,0 | 8,4

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Helse- og omsorgsdepartementet:

legge til rette for at helse- og omsorgstjenesten kan håndtere koronapandemien på en god måte

behandle flere pasienter i sykehusene og øke investeringene

tilrettelegge for en bærekraftig og fremtidsrettet allmennlegetjeneste

bedre kvalitet og økt kapasitet i omsorgstjenestene

investere i e-helseløsninger med mål om å etablere en felles kommunal journal

satsing på barn og unges psykiske helse

Koronapandemien er en av de mest alvorlige krisene i Norge siden andre verdenskrig. Fortsatt er det fare for oppblussing av smitte og smittespredning. Vi må derfor være forberedt på å slå ned nye utbrudd lokalt og nasjonalt. Testing, isolering, sporing og karantene vil være viktig for å beholde kontrollen fremover. Det foreslås en rekke tiltak for å møte pandemien, herunder bevilgninger til kjøp og distribusjon av vaksine, ekstraordinære kostnader i spesialisthelsetjenesten og beredskapslager for legemidler. Det foreslås videre flere tiltak for å legge til rette for økt aktivitet, deltakelse og sosialt fellesskap for eldre.

Regjeringen prioriterer å behandle flere pasienter i sykehusene. Regjeringens forslag legger til rette for å øke aktiviteten i sykehusene med om lag 2,3 pst. Dette gir mulighet til å opprettholde en vekst som reflekterer demografisk utvikling og samtidig ta igjen noe av etterslepet som oppsto som følge av koronapandemien. Det foreslås videre lånerammer til nytt behandlingsbygg ved nytt sykehus i Stavanger og ny regional sikkerhetsavdeling ved Oslo universitetssykehus. Regjeringen foreslår 450 mill. kroner til tiltak i opptrappingsplanen for allmennlegetjenesten. Tiltakene i handlingsplanen skal til sammen tilrettelegge for en bærekraftig og fremtidsrettet allmennlegetjeneste.

Regjeringen legger til rette for bedre kvalitet og økt kapasitet i omsorgstjenestene. Det foreslås å legge til rette for investeringstilskudd til 1 000 heldøgns omsorgsplasser. Forsøket med statlig finansiering av omsorgstjenestene foreslås utvidet med seks nye kommuner fra 1.1.2021. Videre foreslås det å videreutvikle prosjektet Menn i helse og midler til desentraliserte studieplasser for ansatte i omsorgstjenesten. Disse tiltakene vil bidra til å øke rekrutteringen av menn til omsorgsyrkene, samt gjøre det lettere for kommuner i distriktene å få tak i kvalifisert arbeidskraft.

Regjeringen foreslår en bevilgning i 2021 til programaktiviteter i felles kommunal journalløsning for kommunene utenom helseregion Midt-Norge og samhandlingsløsninger mellom kommunene og spesialisthelsetjenesten. Tiltaket vil gi bedre helse for innbyggere gjennom en kunnskapsbasert og bærekraftig helse- og omsorgstjeneste som utnytter teknologiske muligheter for å tilby helhetlige tjenester av høy kvalitet.

Det foreslås en satsing på barn og unges psykiske helse gjennom vekst i kommunenes frie inntekter.

2.4.9 Barne- og familiedepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Programområde 11 Barn og familie |  |  |
11.00 Administrasjon | 162,7 | 161,2 | -0,9
11.10 Familie og oppvekst | 19 736,5 | 20 831,7 | 5,5
11.20 Barnevernet | 9 237,0 | 9 380,6 | 1,6
11.30 Forbrukerpolitikk | 229,8 | 242,6 | 5,6
11.50 Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn | 2 836,5 | 3 416,4 | 20,4
Sum Barn og familie | 32 202,4 | 34 032,5 | 5,7
Programområde 28 Foreldrepenger, folketrygden |  |  |
28.50 Stønad ved fødsel og adopsjon | 20 589,0 | 21 624,0 | 5,0
Sum Foreldrepenger, folketrygden | 20 589,0 | 21 624,0 | 5,0
Sum Barne- og familiedepartementet | 52 791,4 | 55 656,5 | 5,4

Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for Barne- og familiedepartementet:

økt barnetrygd for barn under seks år

økt engangsstønad ved fødsel og adopsjon

videreføre og utvide prøveprosjekt med nasjonal fritidskortordning

styrke Nasjonal tilskuddsordning for å inkludere barn og unge

bedre helsehjelp til barn i barnevernet

Familie for første gang

kirkebygg

Regjeringen foreslår å øke barnetrygden for barn opp til fylte seks år med ytterligere 300 kroner i måneden fra 1. september 2021. Dette utgjør 3 600 kroner i året. Økningen i barnetrygden vil bedre alle småbarnsforeldres økonomi, men bety mest for de med lav inntekt. Økningen skal også komme sosialhjelpsmottakere med barn til gode. Videre foreslår regjeringen å øke engangsstønaden til 90 300 kroner fra 1. januar.

Inkludering i fritidsaktiviteter og fellesskapsarenaer er viktig for å unngå utenforskap. Regjeringen foreslår 120 mill. kroner til videreføring og utvidelse av prøveprosjekt med nasjonal fritidskortordning for barn fra seks til 18 år. Regjeringen foreslår også å øke bevilgningene til Nasjonal tilskuddsordning for å inkludere barn og unge.

Regjeringen følger opp Opptrappingsplanen mot vold og overgrep (2017–2021). Den samlede satsingen på oppfølging av planen, inkludert forslag til bevilgningsøkninger for 2021, er på om lag 1,1 mrd. kroner. På BFDs område foreslås det en utvidelse av Familie for første gang, et forebyggende tiltak for foreldre i en særlig krevende livssituasjon. Videre foreslås det midler til et nasjonalt kompetansesenter for familievern, barnevern og krisesentertilbud.

Mange barn som får hjelp fra barnevernet, har også helsemessige utfordringer. Regjeringen vil øke bevilgningen til helsetilbudet til barn i barnevernet med 30 mill. kroner i 2021. Den økte bevilgningen skal blant annet benyttes til tidlig kartlegging, som skal gi bedre grunnlag for oppfølging av hvert enkelt barn. Regjeringen foreslår også å øke bevilgningene til kommunene slik at retten til ettervern i barnevernet kan utvides fra 23 til 25 år fra 1. januar 2021. Utvidelsen vil gjøre det mulig for unge å få hjelp fra barnevernet lenger inn mot voksenlivet.

Regjeringen foreslår 50 mill. kroner til kulturhistorisk viktige kirkebygg. Bevilgningen skal legge til rette for at klimaskall settes i stand og el-anlegg og rørovner skiftes ut. Videre trer den nye trossamfunnsloven i kraft 1. januar 2021. Loven vil forenkle støtteordningen til tros- og livssynssamfunn utenom Den norske kirke. Staten tar da over de kommunale utbetalingene til samfunnene. Bevilgningene under programkategori 11.50 Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn er foreslått økt som følge av dette.

2.4.10 Nærings- og fiskeridepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Programområde 17 Nærings- og fiskeriformål |  |  |
17.10 Forvaltning og rammebetingelser | 5 805,7 | 7 368,5 | 26,9
17.20 Forskning og innovasjon | 8 084,1 | 9 127,6 | 12,9
17.30 Markedsadgang og eksport | 177,8 | 233,6 | 31,4
17.40 Statlig eierskap | 317,8 | 445,6 | 40,2
Sum før lånetransaksjoner | 14 385,4 | 17 175,3 | 19,4
Lånetransaksjoner | 64 519,6 | 77 746,1 | 20,5
Sum Nærings- og fiskeriformål | 78 905,0 | 94 921,4 | 20,3
Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden |  |  |
33.40 Arbeidsliv | 80,0 | 100,0 | 25,0
Sum Arbeidsliv, folketrygden | 80,0 | 100,0 | 25,0
Sum Nærings- og fiskeridepartementet | 78 985,0 | 95 021,4 | 20,3

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Nærings- og fiskeridepartementet:

ekstraordinære tiltak for næringslivet som følge av pandemien

deltakelse i EUs romprogram i perioden 2021–2027

næringsrettet forskning og innovasjon

Regjeringen foreslår å videreføre flere ekstraordinære tiltak for næringslivet som følge av pandemien i 2021. Dette omfatter blant annet en kompensasjonsordning for faste kostnader for reiselivsbedrifter med stort omsetningsfall, tilskuddsordning for bedriftsutvikling i reiselivsnæringen, felles konkurransearena mellom Norges forskningsråd, Innovasjon Norge og Siva (Grønn plattform) og låneordningen for investeringer i null- og lavutslippsfartøy i nærskipsfart og fiskeflåten.

Regjeringen foreslår at det bevilges nærmere 600 mill. kroner til EUs romprogrammer, herunder deltakelse i EUs romprogram i perioden 2021–2027. I tillegg til satellittnavigasjon og jordobservasjon, vil neste periode omfatte romovervåking og satellittkommunikasjon for myndighetsformål. Programmet vil bidra til å løse viktige samfunnsutfordringer innenfor nordområdene, utenriks- og forsvarspolitikk, samfunnssikkerhet, samferdsel, fiskeri, klima og miljø.

Regjeringen foreslår også å øke bevilgningene til næringsrettet forskning og innovasjon for å bidra til langsiktig konkurransekraft, omstillingsevne og stimulere til vekst i privat, konkurranseutsatt næringsliv. Som ledd i regjeringens langtidsplan for forskning foreslås det blant annet å prioritere virkemidler som stimulerer forskningsdrevet innovasjon i næringslivet og å øke basisbevilgningen til de teknisk-industrielle instituttene. Sistnevnte skal bidra til å gi instituttene mulighet til å øke sin langsiktige kunnskapsoppbygging.

For å bedre kunnskapsgrunnlaget for fiskeri- og havbruksforvaltningen foreslår regjeringen blant annet å øke bevilgningene til Forskningsrådets marine forskningsprogrammer og overvåking av kystsonen. Videre foreslås det å forbedre kontroll og tilsyn med sjømatnæringen gjennom forenklings- og effektiviseringsprosjekter.

2.4.11 Landbruks- og matdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Programområde 15 Landbruk og mat |  |  |
15.00 Administrasjon m.m. | 183,2 | 182,0 | -0,6
15.10 Matpolitikk | 1 507,2 | 1 487,1 | -1,3
15.20 Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling | 840,8 | 839,2 | -0,2
15.30 Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak | 17 939,2 | 18 613,4 | 3,8
Sum Landbruks- og matdepartementet | 20 470,3 | 21 121,8 | 3,2

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Landbruks- og matdepartementet:

landbruk over hele landet

kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold

klimatiltak i skog

Virkemidlene over jordbruksavtalen skal legge til rette for økt verdiskaping og landbruk over hele landet. Som følge av jordbruksavtalen for 2021 foreslås det endringer i tilskudd tilsvarende 350 mill. kroner i økt budsjettstøtte. Inntektsveksten per årsverk fra 2019 til 2020 ble av Budsjettnemnda for jordbruket på usikkert grunnlag anslått til i overkant av 16 pst. I tråd med føringer fra Stortinget prioriteres korn, frukt, grønt og poteter. Som følge av bortfall av eksportsubsidier til melk foreslås det en økt bevilgning på 189 mill. kroner til oppkjøp av melkekvoter for å tilpasse produksjonen tilsvarende redusert eksportvolum. Reindriftsavtalen for 2021 viderefører virkemidler som prioriterer de som har reindrift som hovedvirksomhet, herunder velferdsordningene.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold. Det arbeides med å endre kompensasjonsordningen som følge av anmodningsvedtak fra Stortinget.

Skogen kan bidra til økt opptak av CO₂, og produkter fra skogen kan tjene flere funksjoner i et fremtidig lavutslippssamfunn. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til klimatiltak i skog for å øke karbonopptaket gjennom tettere planting og økt gjødsling.

2.4.12 Samferdselsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Programområde 21 Innenlands transport |  |  |
21.10 Administrasjon m.m. | 444,6 | 440,5 | -0,9
21.20 Luftfartsformål | 1 078,3 | 1 032,5 | -4,2
21.30 Veiformål | 36 734,4 | 36 314,8 | -1,1
21.40 Særskilte transporttiltak | 5 914,0 | 6 843,4 | 15,7
21.50 Jernbaneformål | 26 781,6 | 31 906,5 | 19,1
21.60 Kystforvaltning | 2 610,6 | 2 576,7 | -1,3
Sum før lånetransaksjoner | 73 563,5 | 79 114,4 | 7,5
Lånetransaksjoner | 0,0 | 200,0 |
Sum Innenlands transport | 73 563,5 | 79 314,4 | 7,8
Programområde 22 Posttjenester |  |  |
22.10 Posttjenester | 617,4 | 740,2 | 19,9
Sum Posttjenester | 617,4 | 740,2 | 19,9
Sum Samferdselsdepartementet | 74 180,9 | 80 054,6 | 7,9

Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for Samferdselsdepartementet:

bedre togtilbud

bedre kollektivtilbud i byområdene mv.

utbygging og vedlikehold av veier i hele landet

Til formål under Nasjonal transportplan foreslås bevilgningene økt med 1,6 mrd. kroner, sammenlignet med Saldert budsjett 2020 og målt i 2021-priser.

Regjeringen prioriterer et bedre togtilbud. Regjeringen foreslår 17,3 mrd. kroner til jernbaneinvesteringer, en økning på 4,1 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2020. Regjeringen legger til rette for rasjonell fremdrift i igangsatte byggeprosjekter, blant annet nytt signalsystem, økt kapasitet på Bergensbanen og InterCity på Follobanen, Dovrebanen, Østfoldbanen og Vestfoldbanen. Viktige strekninger på Trønderbanen og Meråkerbanen skal bli elektrifisert i løpet av de neste årene. 14 nye hybridtog tas i bruk i Trøndelag i 2021. Togene kan kjøre på både diesel og strøm.

Regjeringen foreslår om lag 6,5 mrd. kroner til tiltak for bedre kollektivtilbud i byområdene og tiltak for gange og sykkel, en økning på i overkant av 1 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2020. Midlene går blant annet til Fornebubanen i Oslo og Viken, Bybanen til Fyllingsdalen i Bergen, Metrobussen i Trondheim og Bussveien på Nord-Jæren. I tillegg foreslås det midler til fem mindre byområder.

Regjeringen prioriterer utbygging og vedlikehold av vei i hele landet. Det foreslås midler til forberedende arbeider og eventuell oppstart av prosjektene E18 Lysaker–Ramstadsletta i Viken, E39 Myrmel–Lunde i Vestland, E39 Lønset–Hjelseth i Møre og Romsdal, Rv. 4 Roa–Gran grense i Innlandet samt tunnelfornyingsprosjektet E16 Lærdalstunnelen i Vestland. Budsjettforslaget legger til rette for utbyggingsaktivitet i flere regioner for prosjekter i Nye Veier AS sin portefølje. Dette gjelder Troms og Finnmark, Trøndelag, Vestfold og Telemark, Innlandet og Agder. I tillegg foreslås det midler til å videreføre forberedende arbeider på E8 Sørbotn–Laukslett i Troms og Finnmark og OPS-prosjektene E10/rv. 85 Tjeldsund–Gullesfjordbotn–Langvassbukt i Nordland og Troms og Finnmark og rv. 555 Sotrasambandet i Vestland. Budsjettforslaget innebærer at vedlikeholdsetterslepet på riksvei reduseres med om lag 1,5 mrd. kroner.

Regjeringen foreslår å bevilge til sammen 2 mrd. kroner for å ta høyde for økte utgifter som følge av virusutbruddet til tog og ekspressbusser under Samferdselsdepartementets budsjett og fylkeskommunal kollektivtrafikk under Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett.

2.4.13 Klima- og miljødepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Programområde 12 Klima og miljø |  |  |
12.10 Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m. | 2 242,5 | 2 389,6 | 6,6
12.20 Klima, naturmangfold og forurensning | 8 533,4 | 9 780,3 | 14,6
12.30 Kulturminner og kulturmiljø | 805,9 | 818,8 | 1,6
12.60 Nord- og polarområdene | 436,4 | 451,7 | 3,5
12.70 Internasjonalt klimaarbeid | 3 474,4 | 3 464,0 | -0,3
Sum Klima- og miljødepartementet | 15 492,6 | 16 904,5 | 9,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Klima- og miljødepartementet:

reduserte klimagassutslipp og omstilling til lavutslippssamfunnet

tiltak for sirkulær økonomi

opprydding av forurenset sjøbunn i Hammerfest Havn

ny værradar på Finnmarksvidda

Teknologiutvikling og innovasjon er viktig for å oppnå reduserte klimagassutslipp og omstilling til lavutslippssamfunnet. Enova er et sentralt virkemiddel for å nå disse målene. Regjeringen vil fortsette den betydelige satsingen gjennom Enova i neste avtaleperiode (2021–2024) og spisse Enova som klimavirkemiddel. Ny styringsavtale vil vektlegge reduksjon av ikke-kvotepliktige klimagassutslipp mot 2030 og teknologiutvikling og innovasjon som medvirker til utslippsreduksjoner frem mot lavutslippssamfunnet i 2050. Videre foreslår regjeringen å videreføre tiltak for økt bruk av null- og lavutslippsløsninger i fylkeskommunale hurtigbåtsamband og arbeidet med grønn flåtefornyelse av lasteskip. Tiltakene skal stimulere til grønne løsninger i skipsfarten. Regjeringen foreslår også å øke bevilgningen til forskning for grønn omstilling knyttet til blant annet arealbruk, bærekraftige byer, hav og lavutslippsteknologi. Regjeringen vil også fortsette å støtte kommunale og fylkeskommunale klimatiltak gjennom Klimasatsordningen.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til tiltak for sirkulær økonomi. Målet er å bidra til mer effektiv ressursutnyttelse, begrense negativ påvirkning på klima og miljø, samt opprettelse av nye arbeidsplasser og bedret lønnsomhet i næringslivet.

Regjeringen foreslår å bevilge midler til oppstart av opprydding av forurenset sjøbunn i Hammerfest Havn. Massene som fjernes vil bli deponert og danne fundament til ny sentrums- og hurtigrutekai, som er et viktig samferdselsprosjekt for Hammerfest.

Regjeringen er opptatt av sikker og god værvarsling i hele landet og foreslår å bygge en ny værradar på Finnmarksvidda. Værradaren skal gi bedre varsling av ekstremvær og flom i Finnmark og gi bedre sikkerhet for person- og godstrafikk, spesielt på E8.

2.4.14 Finansdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner |  |  |
00.30 Regjering | 453,8 | 451,8 | -0,4
00.40 Stortinget og tilknyttede organ | 2 073,2 | 2 117,8 | 2,2
Sum Konstitusjonelle institusjoner | 2 527,0 | 2 569,6 | 1,7
Programområde 23 Finansadministrasjon |  |  |
23.10 Finansadministrasjon | 1 573,6 | 1 850,8 | 17,6
23.20 Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon | 9 222,4 | 9 640,8 | 4,5
23.30 Offisiell statistikk | 893,7 | 873,6 | -2,3
23.40 Andre formål | 36 680,0 | 40 083,0 | 9,3
Sum Finansadministrasjon | 48 369,7 | 52 448,1 | 8,4
Programområde 24 Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv. |  |  |
24.10 Statsgjeld, renter og avdrag mv. | 10 015,8 | 10 160,9 | 1,4
24.20 Statlige fordringer, avsetninger mv. | 0,0 | 0,0 |
Sum før lånetransaksjoner | 10 015,8 | 10 160,9 | 1,4
Lånetransaksjoner | 0,0 | 88 000,0 |
Sum Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv. | 10 015,8 | 98 160,9 | 880,1
Sum Finansdepartementet | 60 912,5 | 153 178,7 | 151,5

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Finansdepartementet:

overføring av skatteoppkrevingen fra kommunene til Skatteetaten

etterkontroll med kompensasjonsordningen for næringslivet

enklere rapportering og bedre etterlevelse av OTP-loven

effektivisering og forenkling av grensekontroll og -prosedyrer

Regjeringen følger opp overføring av skatteoppkrevingen fra kommunene til Skatteetaten. Endringen skal gjøre innkrevingen mer effektiv og enklere for næringsliv og publikum og styrke innsatsen mot svart økonomi og arbeidslivskriminalitet.

Det er et betydelig behov for etterkontroll med kompensasjonsordningen for inntektssvikt som følge av pandemien. Regjeringen legger til rette for at dette arbeidet kan fortsette også i 2021. Utbetalinger for siste del av støtteperioden vil først skje i 2021, og deler av kontrollarbeidet kan først gjøres etter regnskapsavslutningen for 2020. Urettmessige utbetalinger skal søkes tilbakebetalt.

For regjeringen er det viktig at flere skal få riktig pensjon. Mange arbeidstakere står i dag uten rettmessig obligatorisk tjenestepensjon (OTP), og rapporteringen er tungvint og kontrollen av arbeidsgivere er svak. Regjeringen foreslår derfor å utvikle en løsning for enklere rapportering og bedre etterlevelse av OTP-loven. Løsningen skal redusere kostnadene for arbeidsgivere og pensjonsforetak. Samtidig forventes samlet pensjonssparing å øke, og flere vil få riktig pensjon.

Regjeringen prioriterer effektivisering og forenkling av grensekontroll og -prosedyrer. Det pågående prosjektet i Tolletaten med deklarering og automatisk fortolling av varer på grensen (ekspressfortolling) skal redusere næringslivets transportkostnader. Med digitalisert systemstøtte vil kontrollen med vareførselen bedres. Regjeringen foreslår at prosjektet utvides til også å omfatte teknisk og organisatorisk tilrettelegging til EUs importkontrollsystem ICS2. Systemet vil bli en del av sikkerhetsavtalen mellom Norge og EU, som knytter Norge til EUs sikkerhetsområde og gjennom dette sikrer vareflyten mellom Norge og EU.

2.4.15 Forsvarsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Programområde 04 Militært forsvar |  |  |
04.10 Militært forsvar mv. | 60 977,4 | 64 452,1 | 5,7
Sum Forsvarsdepartementet | 60 977,4 | 64 452,1 | 5,7

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Forsvarsdepartementet:

investeringer i nye maritime patruljefly, sjømålsmissil, landbasert transportstøtte mv.

økt bemanning og understøttelse av alliert trening og øving i Norge

økt forsyningsberedskap

innfasing av nye kampfly med baseløsning

Regjeringen følger opp inneværende langtidsplan for forsvarssektoren og regjeringens forslag til ny langtidsplan ved å foreslå en bevilgningsøkning på om lag 3,5 mrd. kroner. Beløpet vil blant annet gå til økt bemanning i Forsvaret, økt forsyningsberedskap, understøttelse av alliert trening og øving i Norge og investeringer i nytt materiell og infrastruktur.

Det legges opp til å videreføre et høyt aktivitetsnivå i Forsvaret, og oppbyggingen av avdelingene i Finnmark landforsvar fortsetter. Regjeringens budsjettforslag legger til rette for investeringer i nye maritime patruljefly, videreføring av sjømålsmissil (Naval Strike Missile) og landbasert transportstøtte. Anskaffelsene vil bidra til et moderne og fremtidsrettet forsvar. Regjeringen viderefører også midler til objektsikring i forsvarssektoren og andre materiellinvesteringsprosjekter. Nivået på Norges bidrag til internasjonale operasjoner videreføres.

Samlet foreslår regjeringen å bevilge om lag 7 mrd. kroner til anskaffelse av kampfly med baseløsning. Budsjettforslaget legger til rette for en bedring av Forsvarets operative evne og beredskap.

2.4.16 Olje- og energidepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Programområde 18 Olje- og energiformål |  |  |
18.00 Administrasjon | 232,6 | 236,8 | 1,8
18.10 Petroleum | 28 857,5 | 24 653,5 | -14,6
18.20 Energi og vannressurser | 1 125,7 | 1 154,7 | 2,6
18.30 Forskning og næringsutvikling | 804,0 | 880,5 | 9,5
18.40 CO₂-håndtering | 628,0 | 2 709,0 | 331,4
Sum Olje- og energidepartementet | 31 647,8 | 29 634,6 | -6,4

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Olje- og energidepartementet:

Demonstrasjonsprosjekt for fangst, transport og lagring av CO₂

utvikling og bruk av hydrogen

kartlegging av havbunnsmineraler

utjevning av overføringstariffer

Regjeringen foreslår å realisere et demonstrasjonsprosjekt for fangst, transport og lagring av CO₂. Prosjektet, kalt Langskip, vil fange CO₂-utslipp ved Norcems sementfabrikk og lagre disse i et undersjøisk reservoar på norsk sokkel. Lagerinfrastrukturen vil bygges ut med ledig kapasitet som kan utnyttes av fangstprosjekter i andre land. Etterfølgende anlegg i Europa og verden er en forutsetning for at CO₂-håndtering skal kunne bli et effektivt og konkurransedyktig klimatiltak. Regjeringen foreslår at også Fortum Oslo Varmes fangstprosjekt kan få statsstøtte, forutsatt tilstrekkelig finansiering fra EU eller andre kilder. Bygging og ti års drift av lager og de to fangstanleggene har en forventet kostnad på 25,1 mrd. kroner, hvorav regjeringen foreslår at staten dekker 16,8 mrd. kroner.

For å følge opp den nylig fremlagte hydrogenstrategien foreslår regjeringen en satsing på utvikling og bruk av hydrogen. Tiltak som legger til rette for å benytte hydrogen som energibærer i flere sektorer og bruksområder skal prioriteres, herunder etablering av leveransekjeder og knutepunkt for hydrogen.

Regjeringen har igangsatt konsekvensutredning av mineralvirksomhet på norsk kontinentalsokkel. Arbeidet med kartlegging av havbunnsmineraler i regi av Oljedirektoratet foreslås videreført for å få bedre kunnskap om mineralforekomster og ressursgrunnlaget på havbunnen på norsk sokkel.

Regjeringen foreslår å innføre et tilskudd til utjevning av overføringstariffer for å bidra til å redusere forskjeller i nettleien for kunder i distribusjonsnettet.

2.4.17 Ymse utgifter og inntekter

Det foreslås bevilget 5,2 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Bevilgningen står som motpost til tilleggsbevilgninger knyttet til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder til lønnsoppgjøret for statsansatte og takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, og til uforutsette utgifter.

På kap. 5309 Tilfeldige inntekter foreslås det bevilget 700 mill. kroner. Dette gjelder enkelte mindre, uforutsette inntekter som ikke inngår på andre inntektskapitler i statsbudsjettet.

2.5 Folketrygdens utgifter og inntekter

Regjeringens samlede forslag til utgifter under alle folketrygdens programområder for 2021 er på 523,3 mrd. kroner. Det er en økning på 25,3 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2020. Samtidig forventes det nå betydelig høyere utgifter i 2020 enn anslått i saldert budsjett, i all hovedsak som direkte følge av pandemien og midlertidig tiltak som ble vedtatt for å håndtere konsekvensene av pandemien. Sammenlignet med anslag på regnskap for 2020 innebærer regjeringens forslag en reduksjon på 15,9 mrd. kroner. Den anslåtte reduksjonen skyldes at det ventes en betydelig lavere arbeidsledighet i 2021 sammenlignet med 2020, og at de midlertidige tiltakene i all hovedsak avvikles innen utgangen av 2020. Utgiftsanslaget for 2021 inkluderer en økning på 6,7 mrd. kroner fra en anslått økning på 2,2 pst. i folketrygdens gjennomsnittlige grunnbeløp (G). Budsjettallene fordelt på programkategorier fremgår av omtalen av de ulike departementene tidligere i dette kapittelet.

Tabell 2.4 Folketrygdens utgifter

Mill. kroner
Programområde | Saldert budsjett 2020 | Anslag på regnskap 2020 | Forslag 2021 | Endring Saldert budsjett 2020 til forslag 2021 i pst.
28 | Foreldrepenger, folketrygden | 20 589,0 | 21 242,0 | 21 624,0 | 5,0
29 | Sosiale formål, folketrygden | 434 141,8 | 436 625,6 | 447 921,7 | 3,2
| Sykepenger | 44 812,0 | 49 602,0 | 45 225,3 | 0,9
| Arbeidsavklaringspenger | 29 052,0 | 30 523,0 | 31 926,0 | 9,9
| Uførhet | 100 807,5 | 100 069,0 | 104 058,0 | 3,2
| Alderspensjon | 244 300,0 | 241 100,0 | 251 190,0 | 2,8
| Annet | 15 170,3 | 15 331,6 | 15 522,4 | 2,3
30 | Helsetjenester, folketrygden | 33 403,8 | 32 645,8 | 34 232,4 | 2,5
33 | Arbeidsliv, folketrygden | 9 969,8 | 48 872,0 | 19 676,0 | 97,4
Sum |  | 498 104,4 | 539 385,4 | 523 454,1 | 5,1

Kilde: Finansdepartementet

Programområde 28 Foreldrepenger, folketrygden

Stønadsordningene under dette programområdet skal kompensere for inntektsbortfall i forbindelse med fødsel og adopsjon og sikre økonomisk støtte til foreldre som ikke har opptjent rett til foreldrepenger. Programområdet omfatter foreldrepenger til yrkesaktive, engangsstønad ved fødsel og adopsjon og feriepenger av foreldrepenger mv. Barne- og familiedepartementet har ansvaret for programområdet.

Utgiftsanslaget for 2021 bygger blant annet på den siste befolkningsfremskrivingen til Statistisk sentralbyrå, som anslår at antallet fødsler vil bli redusert.

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

Programområdet omfatter ordninger som skal kompensere for inntektsbortfall ved sykdom og uførhet (sykepenger, arbeidsavklaringspenger og uføretrygd), pensjoner (alderspensjon og etterlattepensjon), stønader til enslige forsørgere, stønader og hjelpemidler til personer med nedsatt funksjonsevne og enkelte andre formål. Arbeids- og sosialdepartementet har ansvar for programområdet. Økningen fra Saldert budsjett 2020 er på 13,8 mrd. kroner. Økningen skyldes både flere mottakere av alderspensjon og uføretrygd og effekten av økning i gjennomsnittlig grunnbeløp. Flere mottakere av arbeidsavklaringspenger bidrar også til økningen. Økningen fra anslag på regnskap for 2020 er på 11,3 mrd. kroner. Nedenfor gjennomgås utviklingen fra 2020 til 2021 på de største utgiftsområdene.

Sykepenger

Forslaget innebærer en økning på 413 mill. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2020. På bakgrunn av utviklingen i sykefraværet for arbeidstakere hittil i år og anslag for resten av året, legges det til grunn en økning i det trygdefinansierte sykefraværet for arbeidstakere tilsvarende 12 pst. for 2020. Den sterke økningen skyldes i all hovedsak de midlertidige regelendringene for arbeidstakere. I anslaget legges det til grunn at de midlertidige regelendringene ikke videreføres i 2021. For 2021 legges det til grunn en nedgang på 6,5 pst. i det trygdefinansierte sykefraværet sammenlignet med det gjennomsnittlige nivået i 2020.

Korrigert for effekten av de midlertidige regelendringene skyldes den anslåtte veksten i utgiftene i perioden 2020 og 2021 i hovedsak en vekst i sykepengegrunnlaget (lønnsvekst). I budsjettforslaget for 2021 er det lagt til grunn en økning i sykepengegrunnlaget på 2,5 pst. i 2020 og 2,2 pst. i 2021. Sykepengeutgiftene påvirkes også av sysselsettingsutviklingen. Det er lagt til grunn en reduksjon i sysselsettingen på 1,6 pst. i 2020 og en økning på 0,6 pst. i 2021.

Arbeidsavklaringspenger

Forslaget innebærer en økning på om lag 2,9 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2020. Økningen skyldes både at antallet mottakere av arbeidsavklaringspenger forventes å øke til 122 800 personer, og effekten av trygdeoppgjøret som er anslått til 620 mill. kroner. I tillegg innebærer de midlertidige regelendringene at mottakernes stønadsperiode forlenges, noe som fører til at færre går ut av ordningen. Budsjetteffekten av de midlertidige regelendringene er beregnet til 750 mill. kroner i 2021.

Uføretrygd

Forslaget innebærer en utgiftsøkning på om lag 3,3 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2020. Økningen skyldes dels trygdeoppgjøret, beregnet til 2,2 mrd. kroner, og dels at det forventes økt overgang fra arbeidsavklaringspenger til uføretrygd beregnet til 595 mill. kroner. Samlet sett er det forventet at antallet mottakere av uføretrygd vil øke fra 352 200 i desember 2019 til gjennomsnittlig 363 300 i 2021.

Alderspensjon

Utgiftene til alderspensjon øker i hovedsak på grunn av trygdeoppgjøret, som medfører en økning på 3,7 mrd. kroner, og at det blir flere alderspensjonister. Fra 2020 til 2021 anslås det at gjennomsnittlig antall mottakere av alderspensjon vil øke med 24 200 og dermed utgjøre 995 000 personer.

Etter at fleksibelt uttak av alderspensjon ble innført i 2011, steg antall mottakere av alderspensjon under 67 år raskt. Omfanget av tidlig uttak ser nå ut til å stabiliseres, og utgiftene til tidlig uttak har flatet ut etter 2016. Selv om mange tar ut alderspensjon, har yrkesaktiviteten i aldersgruppen over 60 år økt i perioden 2010–2020, og mange kombinerer arbeid og uttak av alderspensjon. Over tid påvirkes utgiftene til alderspensjon i liten grad av fleksibelt uttak, siden tidlig uttak gir en lavere årlig pensjon for den enkelte.

Pensjonsreformen har samlet bidratt til å øke utgiftene til alderspensjon i folketrygden med anslagsvis 7,3 mrd. kroner i 2019, bl.a. som følge av at mange har valgt å ta ut pensjon tidlig mens de fortsatt står i arbeid. Dette gir lavere årlig pensjon og gir, sammen med innsparingselementene i pensjonsreformen (levealdersjusteringen og at pensjon under utbetaling reguleres svakere enn lønnsveksten) som får økende betydning over tid, lavere vekst i utgiftene til alderspensjon fremover. Over tid bidrar pensjonsreformen til vesentlig lavere utgifter til alderspensjon. For å sikre et økonomisk bærekraftig, robust og forutsigbart pensjonssystem, må hovedprinsippene i pensjonsreformen ligge fast over tid. På enkelte punkter er det imidlertid behov for å videreutvikle innretningen av pensjonssystemet for å sikre den økonomiske og sosiale bærekraften. Regjeringen har på den bakgrunn nedsatt et bredt sammensatt utvalg som skal beskrive pensjonssystemet og evaluere om de langsiktige målene i reformen vil kunne nås.

Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden

Programområdet omfatter folketrygdens bidrag til finansiering av helsetjenester, herunder lege- og psykologhjelp, fysioterapi samt legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept. Helse- og omsorgsdepartementet har ansvar for programområdet.

Budsjettforslaget innebærer en økning i utgiftene med om lag 0,8 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2020. Den totale økningen i utgiftene er forholdsvis lave grunnet reduserte utgifter på en rekke poster grunnet koronapandemien. Sammenlignet med anslag på regnskap for 2020, øker utgiftene til helsetjenester under folketrygden med vel 1,6 mrd. kroner.

Refusjon av legemidler på blå resept er den største utgiften på stønadsbudsjettet for helsetjenester. Utgiftene til refusjon av legemidler på blå resept anslås å øke med om lag 1 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2020. Dette skyldes i all hovedsak en underliggende vekst i utgiftene til legemidler på 9 pst. i 2021. I tillegg er anslaget for 2020 oppjustert med 80 mill. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2020. I motsatt retning reduseres utgiftene under folketrygden med i underkant av 0,4 mrd. kroner som følge av at de regionale helseforetakene overtar finansieringsansvar for en rekke legemidler. Endringer i apotekloven vil kunne åpne for å ta opp biotilsvarende legemidler i trinnprisordningen, og det er beregnet en innsparing som følge av dette på om lag 35 mill. kroner.

Anslaget for utgifter til nytt sammenslått egenandelstak øker med om lag 145,3 mill. kroner i 2021 sammenlignet med saldert budsjett totalt for tak 1 og tak 2 i 2020. Denne økningen skyldes en underliggende vekst på om lag 3 pst. i 2021, i tillegg til økte refusjoner som følge av økte egenandeler. Det legges til grunn at egenandelene øker i tråd med forventet lønnsvekst på 2,2 pst. fratrukket 0,75 prosentenheter. Når helårseffekten av vedtatte egenandelsøkninger fra 1. juli 2020 (overheng i 2021) er tatt hensyn til, svarer dette til 42 mill. kroner. Dette foreslås gjennomført ved å øke sammenslått egenandelstak med 31 kroner. Ut over dette foreslås egenandelstaket økt ytterligere med 252 kroner. Dette medfører en innsparing for folketrygden på anslagsvis 332,5 mill. kroner, hvorav 60 mill. kroner benyttes til supplerende skjerming av utsatte grupper i 2021. Nytt egenandelstak foreslås fastsatt til 3 183 kroner.

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

Programområdet omfatter dagpenger ved arbeidsledighet, statsgaranti for lønnskrav ved konkurs og stønad ved arbeidsledighet for fiskere og fangstmenn. Arbeids- og sosialdepartementet har ansvar for programområdet, med unntak av ett kapittel, som ligger under Nærings- og fiskeridepartementets ansvarsområde. Dagpenger ved arbeidsledighet utgjør den største utgiftsposten under dette programområdet.

For å gi arbeidstakere bedre inntektssikring etter utbruddet av koronapandemien, og for å redusere bedriftenes kostnader, ble det innført en rekke midlertidige endringer i permitterings- og dagpengeregelverket i 2020. Det ble også innført en ny, midlertidig lønnskompensasjonsordning og nye midlertidige stønadsordninger for selvstendig næringsdrivende, frilansere og lærlinger. Utenom utvidelsen i permitteringsperioden legges det til grunn at de midlertidige regelendringene opphører i 2021, med unntak av enkelte regelendringer som videreføres for løpende tilfeller.

Det var i gjennomsnitt 46 100 dagpengemottakere i 2019. Det anslås i gjennomsnitt i overkant av 174 000 dagpengemottakere i 2020, og i overkant av 85 000 dagpengemottakere i 2021.

Bevilgningen til dagpenger har blitt økt i flere omganger gjennom 1. halvår 2020 som følge av flere ledige og innføring av midlertidige koronatiltak. Ifb. Revidert nasjonalbudsjett 2020 ble bevilgningen fastsatt til om lag 54 mrd. kroner. I Prop. 142 S (2019–2020) foreslås det å redusere bevilgningen i 2020 til om lag 46 mrd. kroner. For 2021 foreslås nå en bevilgning på om lag 18 mrd. kroner. Den anslåtte utgiftsreduksjonen fra 2020 til 2021 skyldes i hovedsak at antallet mottakere av dagpenger forventes å falle som følge av lavere anslått arbeidsledighet.

2.5.1 Folketrygdens finansieringsbehov

Folketrygdens utgifter inngår i budsjettet på linje med andre utgifter, men er på inntektssiden formelt knyttet til de store avgiftsordningene (arbeidsgiveravgift og trygdeavgift) og enkelte gebyrer og refusjoner mv., jf. folketrygdloven 28. februar 1997 nr. 19, del VIII, Finansielle bestemmelser.

Folketrygdens inntekter i 2021 anslås til 360,9 mrd. kroner, med følgende hovedelementer: Trygdeavgift på 155,1 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 71), arbeidsgiveravgift på 203 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 72), samt enkelte mindre inntekter på til sammen 2,8 mrd. kroner (vederlag, gebyrer, ulike refusjoner, dividende mv., jf. kapitlene 5701, 5704 og 5705). Utgiftene utgjør til sammen 523,5 mrd. kroner.

Differansen mellom bevilgningsforslagene til folketrygdens utgifter og inntekter innebærer et beregnet finansieringsbehov for folketrygden i 2021 på 162,6 mrd. kroner, jf. oversikten i vedlegg 1 til Gul bok. Finansieringsbehovet for folketrygden utgjør tilskuddet fra staten, jf. folketrygdlovens § 23-10 første ledd, og inngår i statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd. Statstilskuddet inkluderer dekningen av folketrygdens utgifter som iht. folketrygdlovens § 23-10, tredje ledd, minst skal dekkes gjennom direkte tilskudd fra staten, dvs. uten henvisning til de store avgiftsordningene eller andre spesifiserte inntekter under folketrygden.

2.6 Forslag til vedtak

De forslag til vedtak som legges frem i denne proposisjonen, er i de fleste tilfeller nærmere omtalt i Prop. 1 S for de enkelte departementene. Enkelte bevilgningsforslag blir bare omtalt i denne proposisjonen. Det gjelder blant annet bevilgningene til kap. 2309 Tilfeldige utgifter og kap. 5309 Tilfeldige inntekter, som omtales i avsnitt 2.4.17. Renter og avskrivninger fra statens forretningsdrift under kapitlene 5491 og 5603 omtales i avsnitt 3.2. Overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland, som er bevilget på kapitlene 2800 og 5800 i statsbudsjettet, omtales i avsnitt 3.4.

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov dekkes gjennom lån bevilget på kap. 5999, jf. avsnitt 3.5.

3 Budsjettets inntekter og utgifter etter art

3.1 Budsjettets samlede inntekter og utgifter

Dette kapittelet gir en oversikt over statsbudsjettets inntekter og utgifter, gruppert etter art, jf. boks 3.1.

Boks 3.1 Statsbudsjettets inndeling

Statsbudsjettet blir inndelt i kapitler som igjen er inndelt i poster, jf. § 4 i bevilgningsreglementet. Stortingets bevilgningsvedtak gjelder beløpet under den enkelte post. Kapitlene nummereres fortløpende i nummerserier for de ulike departementene. Nummereringen av postene følger et fast mønster hvor postnummeret angir hva slags type inntekt eller utgift det er tale om. Bevilgningsreglementet krever at inntektene og utgiftene skal inndeles i fire avdelinger. Dette skjer ved å inndele postnummerseriene i følgende avdelinger etter art:

Inntekter

1. Salg av varer og tjenester: Postene 1–29

2. Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.: Postene 30–49

3. Overføringer fra andre: Postene 50–89

4. Tilbakebetalinger mv.: Postene 90–99

Utgifter

1. Statens egne driftsutgifter: Postene 1–29

2. Nybygg, anlegg mv.: Postene 30–49

3. Overføringer til andre: Postene 50–89

4. Utlån, statsgjeld mv.: Postene 90–99

De samlede inntektsbevilgningene i statsbudsjettet for 2021 er anslått til 1 738,2 mrd. kroner. Dette inkluderer petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Holdes disse utenom, anslås inntektene i 2021 til 1 119,8 mrd. kroner.

Tabell 3.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 1–29) | 113,1 | 91,5 | -19,1
Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 26,4 | 28,6 | 8,5
Overføringer fra andre (postene 50–89) | 1 548,1 | 1 493,2 | -3,5
Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99) | 114,9 | 124,9 | 8,7
Sum inntekter | 1 802,5 | 1 738,2 | -3,6

Kilde: Finansdepartementet

Forslaget til utgiftsbevilgninger i statsbudsjettet for 2021 utgjør samlet sett 1 836 mrd. kroner, medregnet petroleumsvirksomhet, overføring til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner. Sammenlignet med Saldert budsjett 2020 økes de samlede utgiftene med 23,4 mrd. kroner. Holdes petroleumsvirksomheten, overføringen til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner utenom, foreslås det utgifter på 1 491 mrd. kroner. Dette er en økning fra Saldert budsjett 2020 på 76,4 mrd. kroner.

Tabell 3.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Driftsutgifter (postene 1–29) | 185,9 | 202,7 | 9,0
Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 75,4 | 71,1 | -5,8
Overføringer til andre (postene 50–89) | 1 426,2 | 1 339,6 | -6,1
Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99) | 125,0 | 222,7 | 78,1
Sum utgifter | 1 812,6 | 1 836,0 | 1,3

Kilde: Finansdepartementet

3.2 Gruppering av statsbudsjettets inntekter

3.2.1 Driftsinntekter (postene 1–29)

I regjeringens budsjettforslag for 2021 utgjør driftsinntekter til sammen 91,5 mrd. kroner, jf. tabell 3.3.

Tabell 3.3 Driftsinntekter (postene 1–29)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Statens petroleumsvirksomhet | 87,2 | 71,7 | -17,8
Andre driftsinntekter | 25,9 | 19,8 | -23,5
Sum driftsinntekter | 113,1 | 91,5 | -19,1

Kilde: Finansdepartementet

Driftsinntekter fra statens petroleumsvirksomhet utgjør hoveddelen av de samlede driftsinntektene. Petroleumsvirksomheten omtales nærmere i avsnitt 3.4.

I tillegg benyttes postene 1–29 på statsbudsjettets inntektsside for inntekter fra salg av varer og tjenester, for eksempel:

salg av materiell, publikasjoner og andre varer

utleie av materiell, bygninger og anlegg

oppdrag

gebyrer

tilfeldige inntekter

Inntektene på postene 1–29 gjelder en rekke virksomheter. Blant virksomheter hvor det budsjetteres med størst inntekter i 2021 er Politiet, Forsvarsbygg, Statens vegvesen, Statens kartverk og Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap.

I Saldert budsjett 2020 ble det budsjettert med inntekter fra salg av klimakvoter på 8,3 mrd. kroner. For 2021 budsjetteres det med inntekter fra salg av klimakvoter på 1 mrd. kroner.

3.2.2 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. er på 28,6 mrd. kroner i budsjettforslaget for 2021. Det er inntektene i forbindelse med nybygg, anlegg mv. i statens petroleumsvirksomhet som utgjør størstedelen av disse inntektene.

Tabell 3.4 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Statens petroleumsvirksomhet | 22,9 | 24,9 | 8,7
Andre inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. | 3,5 | 3,7 | 7,0
Sum inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. | 26,4 | 28,6 | 8,5

Kilde: Finansdepartementet

Inntektspostene 30–49 deles i to grupper.

Postene fra 30 til 39 inneholder inntektsbevilgninger under statens forretningsdrift, herunder avskrivninger på statens kapital i statens forretningsdrift, avsetninger til investeringsformål, overføringer fra bedriftenes egne fond og andre fond, samt andre inntekter av statens forretningsdrift i forbindelse med bygg og anlegg, jf. omtalen i boks 3.2. Inntektene fra statens forretningsdrift i forbindelse med nybygg og anlegg mv. utgjør 1,7 mrd. kroner. I tillegg til statens forretningsdrift er det budsjettert med enkelte husleieinntekter under Landbruks- og matdepartementet på til sammen 20 mill. kroner på postene 30–39.

Post 30 brukes også for avskrivninger under kap. 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten. Det foreslås inntekter på 24,9 mrd. kroner på denne posten i 2021.

Boks 3.2 Statens forretningsdrift

Statens forretningsdrift vil i 2021 bestå av virksomheten under forvaltningsbedriftene Statsbygg, Garantiinstituttet for eksportkreditt (GIEK) og Statens pensjonskasse. Det budsjetteres med om lag 3,8 mrd. kroner i inntekter under disse virksomhetene i 2021. Inntektsbevilgningene under statens forretningsdrift omfatter flere inntektsarter, men omtales samlet nedenfor.

Det samlede avskrivningsbeløpet for den statlige forretningsdriften føres under kap. 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift. Avskrivningene beregnes på grunnlag av bokført kapital per 31. desember året før budsjettåret. Det benyttes et lineært avskrivningssystem, der avskrivningstiden for ulike avskrivningsobjekter varierer med forventet levetid. Ved salg av eiendommer i Statsbygg avskrives også bokført verdi av eiendommene. Avskrivningene utgiftsføres under hver enkelt virksomhets driftsbudsjett. Avskrivningene beløper seg totalt til 1 606 mill. kroner i 2021.

Renter av statens kapital i forretningsdriften tas samlet til inntekt under kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift. Grunnlaget for renteberegningen er bedriftenes brutto investeringer fratrukket avskrivninger og bedriftenes egne avsetninger til investeringsformål. Rentesatsen for netto investeringsbidrag det enkelte år tilsvarer gjennomsnittlig rente på 5-års statsobligasjoner i 12-månedersperioden frem til 30. september året før budsjettåret. Renter av statens kapital i forretningsdriften foreslås budsjettert med 697,2 mill. kroner i 2021.

Avsetning til investeringsformål tas til inntekt under hver enkelt virksomhet som foretar slike avsetninger. Avsetningen utgjør en del av kontantoverskuddet fra driften som benyttes til å finansiere investeringer. Det aktuelle beløpet utgiftsføres på driftsbudsjettet under hver enkelt forvaltningsbedrift før driftsresultatet fastsettes, og avsetningene må derfor også føres opp på statsbudsjettets inntektsside. Samlede avsetninger til investeringsformål i 2021 er 60 mill. kroner.

Tabell 3.5 Renter, avskrivninger og avsetninger til investeringsformål i 2021 for statens forretningsdrift

Mill. kroner
| Avskrivninger | Renter | Avsetninger til investeringsformål
Statsbygg | 1 506,0 | 697,2 | 0,0
Statens pensjonskasse | 100,0 | 0,0 | 60,0
Sum | 1 606,0 | 697,2 | 60,0

Kilde: Finansdepartementet

I tabell 3.5 er inntekter på statsbudsjettet under statens forretningsdrift splittet opp. I tillegg til tallene nevnt i tabellen er det også enkelte andre inntekter under forretningsdriften. Dette gjelder tilbakeføring fra gamle ordninger under GIEK og inntekter fra salg av utstyr og eiendom på til sammen 1 453 mill. kroner, medregnet inntekter fra salg av eiendommer på Adamstuen i forbindelse med at NMBU og Veterinærinstituttet samlokaliseres på Ås.

Beregning av rente for mellomværende med statskassen

Forvaltningsbedriftenes mellomværende med statskassen kan betraktes som en bruks- og kassakredittkonto for håndtering av kortsiktige likviditetssvingninger. For samtlige virksomheter under statens forretningsdrift skal det beregnes renter av mellomværende med statskassen. Renten er knyttet opp mot renten på statssertifikater etter en nærmere bestemt beregningsregel, slik at den reflekterer rentenivået i Norge.

Kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift, post 81 Renter av mellomregnskapet, budsjetteres ikke.

Postene fra 40 til 49 gjelder salg av fast eiendom og tilskudd og refusjoner i forbindelse med statens bygge- og anleggsarbeider fra statlige særregnskap, kommuner og andre. Samlet utgjør disse inntektene 2 mrd. kroner i 2021. Utover inntekter på 1,4 mrd. kroner fra salg av eiendommer på Adamstuen i forbindelse med at NMBU og Veterinærinstituttet samlokaliseres på Ås, utgjør salg innen forsvarssektoren de største inntektspostene.

3.2.3 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Inntektspostene 50–89 på statsbudsjettets inntektsside deles inn i følgende undergrupper:

Postene fra 50 til 59 nyttes til overføringer fra andre statlige regnskaper, for eksempel statlige fond.

Postene fra 60 til 69 omfatter overføringer fra kommunesektorens forvaltningsbudsjetter.

Postene fra 70 til 79 brukes til statsskatt på formue og inntekt, avgifter på omsetning, produksjon og driftsmidler, dokumenter, spill og andre fiskalavgifter.

Under postene fra 80 til 84 føres renteinntekter, mens utbytte på aksjer, bøter, erstatninger, tilbakebetaling av gitte tilskudd mv. budsjetteres på postene 85–89.

Tabell 3.6 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Postene 50–59 |  |  |
Overføring fra Statens pensjonsfond utland | 241,1 | 371,2 | 54,0
Øvrige overføringer fra andre statsregnskap | 0,1 | 0,0 | -75,6
Sum overføringer fra andre statsregnskap | 241,2 | 371,2 | 53,9
Postene 60–69 |  |  |
Overføringer fra kommunesektoren | 1,5 | 1,5 | 3,1
Postene 70–79 |  |  |
Inntekter under postene 70–79 | 1 226,1 | 1 058,3 | -13,7
Postene 80–89 |  |  |
Renter, utbytte mv. | 79,4 | 62,2 | -21,7
Sum overføringer fra andre (postene 50–89) | 1 548,1 | 1 493,2 | -3,5

Kilde: Finansdepartementet

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet øker med 130,1 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2020. For postene 70–79 reduseres inntektene med 167,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2020 til budsjettforslaget for 2021, mens inntektene på postene 80–89 reduseres med 17,2 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2020 til budsjettforslaget for 2021.

Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 1 040,9 mrd. kroner i 2021. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Skatte- og avgiftsanslagene for 2021 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2020, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på de vekstforutsetningene for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2021. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og kommunale og fylkeskommunale skattører.

Regjeringens forslag til budsjett inneholder nye skatte- og avgiftslettelser i 2021 på om lag 2,6 mrd. kroner påløpt og 1,8 mrd. kroner bokført. Skatte- og avgiftsopplegget for 2021 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2020–2021) Skatter, avgifter og toll 2021.

Utbytte

Regjeringen foreslår samlede utbytteinntekter på 26,5 mrd. kroner i 2021. Av dette gjelder 7,5 mrd. kroner utbytte fra Equinor ASA, som inngår i kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten. Regjeringens forslag innebærer en reduksjon i de samlede utbytteinntektene på 16,3 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2020.

Samlet utbytte fra selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning anslås til 17,3 mrd. kroner. Dette er en reduksjon på 2,9 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2020.

Det er i tråd med vanlig praksis ikke laget egne anslag på utbytte fra de børsnoterte selskapene i 2021, men teknisk videreført utbetalt utbytte per aksje i 2020.

Tabell 3.7 viser saldert budsjett for utbytte fra de enkelte selskapene i 2020 og forslag i 2021.

Tabell 3.7 Utbytte fra statlig eide selskaper

Mill. kroner
Kap. | Post | Selskap | Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
5656 | 85 | Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementet¹ | 20 209,7 | 17 341,2 | -14,2
5685 | 85 | Equinor ASA | 20 350,0 | 7 500,0 | -63,1
5680 | 85 | Statnett SF | 1 135,0 | 908,0 | -20,0
5616 | 85 | Kommunalbanken AS | 510,0 | 588,0 | 15,3
5625 | 85 | Innovasjon Norge/Lavrisikolåneordningen | 75,0 | 100,0 | 33,3
5631 | 85/86 | AS Vinmonopolet | 66,1 | 66,1 | 0,0
5652 | 85 | Statskog SF | 33,8 | 9,0 | -73,3
5693 | 85 | Folketrygdfondet | 0,9 | 0,8 | -11,1
5611 | 85 | Vygruppen AS | 185,0 | 0,0 | -100,0
5622 | 85 | Avinor AS | 208,0 | 0,0 | -100,0
5692 | 85 | Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank | 84,2 | 0,0 | -100,0
Sum utbytte | 42 857,7 | 26 513,1 | -38,1

¹ Telenor ASA, DNB ASA, Statkraft SF, Yara International ASA, Norsk Hydro ASA, Kongsberg Gruppen ASA, Entra ASA, Nammo AS, Siva SF, Baneservice AS, Argentum Fondsinvesteringer AS, Flytoget AS, Posten Norge AS, Aker Kværner Holding AS, Mesta AS, Ambita AS og Electronic Chart Centre AS.

Kilde: Finansdepartementet

3.2.4 Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

Postene 90–99 på statsbudsjettets inntektsside inneholder avdrag på lån fra staten, salg av statens aksjer og obligasjoner, samt opptak av lån. Postene beskriver endringer i sammensetningen av statens formue som fremkommer i statens kapitalregnskap.

Tabell 3.8 Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Statsbankene | 100,2 | 107,2 | 7,0
Andre tilbakebetalinger | 14,8 | 17,7 | 19,7
Sum tilbakebetalinger | 114,9 | 124,9 | 8,7

Kilde: Finansdepartementet

Tilbakebetalingene anslås til 124,9 mrd. kroner i 2021. Dette er en økning på 10 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2020. Økningen skyldes blant annet økte avdrag på utestående fordringer under Innovasjon Norge med 7,9 mrd. kroner. Videre øker tilbakebetalingene med 6 mrd. kroner fra avdrag på egenbeholdning av statsobligasjoner. I motsatt retning trekker blant annet reduserte avdrag på utestående fordringer under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportkreditt Norge AS med 1,5 mrd. kroner.

3.3 Gruppering av budsjettets utgifter

3.3.1 Driftsutgifter (postene 1–29)

Driftsutgifter budsjetteres over postene 1–29. Driftsutgiftene omfatter lønn til statsansatte og kjøp av varer og tjenester til statlige virksomheter, i tillegg til statens forretningsdrift. Det blir ikke bevilget driftsutgifter og driftsinntekter for statsaksjeselskap, statsforetak og statlige virksomheter som er omgjort til stiftelser, ettersom disse ikke er inkludert i statsbudsjettet. Det bevilges heller ikke driftsutgifter på postene 1–29 for statlige nettobudsjetterte virksomheter eller helseforetak. Samtidig er det enkelte utgifter som budsjetteres over postene 1–29 som har mer karakter av overføringer enn av drift. Dette gjelder blant annet pensjoner til statsansatte mv.

I forslaget til statsbudsjett for 2021 utgjør driftsutgiftene samlet sett 202,7 mrd. kroner. Tabell 3.9 gir en oversikt over de største utgiftsområdene. Tabellen viser at store etater som Arbeids- og velferdsetaten, Statens vegvesen og politi og påtalemyndighet, samt etatene i forsvarssektoren, står for de største driftsutgiftene.

I regjeringens budsjettforslag utgjør forsvarssektorens driftsutgifter 20 pst. av de samlede driftsutgiftene. Med forslagene til økte driftsutgifter til politi og påtalemyndighet, vil disse stå for 10,7 pst. av de samlede driftsutgiftene. Driftsutgiftene til Statens vegvesen vil med regjeringens budsjettforslag utgjøre 7,2 pst. av de samlede driftsutgiftene.

Mesteparten av utgiftene under Statens pensjonskasse i tabellen er utgifter til pensjoner til statsansatte mv. som dekkes etter lov om Statens pensjonskasse. Det resterende omfatter blant annet arbeidsgiveravgift til folketrygden for arbeidsgiverdelen av pensjonsinnskuddet mv., samt erstatningsutbetalinger under forsikringsordningene og utgifter til særskilte pensjoner fra statskassen. Driftsresultatet til Statens pensjonskasse inngår i driftsresultatet til statens forretningsdrift i tabellen.

Tabell 3.9 Driftsutgifter (postene 1–29)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Forsvar | 38,9 | 40,5 | 4,1
Politi og påtalemyndighet | 20,8 | 21,6 | 3,9
Andre store direktorater mv.¹ | 18,3 | 19,2 | 4,9
Statens vegvesen | 13,6 | 14,6 | 7,5
Arbeids- og velferdsetaten | 12,3 | 12,7 | 3,4
Departementene og Statsministerens kontor | 9,5 | 9,9 | 4,5
Statens pensjonskasse | 5,8 | 9,7 | 67,1
Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon | 8,9 | 9,4 | 5,8
Barnevernet | 7,8 | 7,9 | 1,2
Kriminalomsorg | 5,1 | 5,1 | 1,5
Rettsvesen | 3,1 | 3,3 | 5,4
Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda | 2,0 | 2,0 | -1,3
Statens forretningsdrift | -0,7 | -1,3 | 98,4
Andre driftsutgifter | 40,6 | 48,1 | 18,6
Sum driftsutgifter | 185,9 | 202,7 | 9,0

¹ Inkluderer Utdanningsdirektoratet, DSB, DSS, Digitaliseringsdirektoratet, Statens kartverk, Arbeidstilsynet, Helsedirektoratet, Folkehelseinstituttet, Fiskeridirektoratet, Havforskningsinstituttet, Mattilsynet, Jernbanedirektoratet, Kystverket, Miljødirektoratet, DFØ, SSB, Oljedirektoratet og NVE.

Kilde: Finansdepartementet

Boks 3.3 Driftsresultatet til statens forretningsdrift

Driftsresultatet til statens forretningsdrift skal i henhold til bevilgningsreglementet føres opp i statsbudsjettets utgiftsdel. Denne bestemmelsen omfatter forvaltningsbedriftene under budsjettkapitlene 2445–2490. Driftsresultatet består av de ulike forvaltningsbedriftenes driftsinntekter fratrukket driftsutgifter, avskrivninger, renter og eventuelle avsetninger til reguleringsfond. Driftsresultatet føres på post 24. Brutto driftsinntekter i statens forretningsdrift tas inn i budsjettet på underpost som et negativt beløp, siden de føres på budsjettets utgiftsside. Et negativt tall for statens forretningsdrift i tabell 3.9 betyr dermed at det er et netto driftsoverskudd. Unntaket fra bruttoprinsippet gjelder bare driftsbudsjettet. For investeringsutgifter, tilskudd mv., følges bruttoprinsippet for føringer i statsbudsjettet også for forretningsdriften. Disse beløpene inngår i oversiktene over de ulike utgiftsartene nedenfor.

Selv om alle investeringer i forretningsdriften blir utgiftsført brutto, blir renter av statens kapital beregnet som om statens netto investeringsbidrag skulle være et lån fra statskassen, og det foretas avskrivninger på grunnlag av bokført kapital. Avskrivninger og renter blir ført som underposter på post 24, og det samlede avskrivnings- og rentebeløp for den samlede forretningsdriften tas til inntekt på statsbudsjettets inntektsside, jf. nærmere omtale av forretningsdriften i avsnitt 3.2.2.

3.3.2 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Utgiftene til investeringer budsjetteres på postene 30–49, og omfatter nybygg og anlegg, vedlikehold, ombygginger og utstyrsanskaffelser som er så betydelige at de har karakter av investering. Bevilgningene på postene 30–49 gir imidlertid ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet, ettersom blant annet investeringer i helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF finansieres med tilskudd over statsbudsjettet. Videre finansieres deler av veiutbyggingene med bompenger som ikke budsjetteres på statsbudsjettet.

Tabell 3.10 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Statens petroleumsvirksomhet | 28,0 | 23,8 | -15,0
Forsvar | 20,3 | 21,9 | 8,3
Statens vegvesen | 14,3 | 12,8 | -10,3
Statsbygg | 3,0 | 3,9 | 29,3
Bygg utenfor husleieordningen | 2,6 | 2,6 | -3,5
Redningshelikoptertjenesten | 2,3 | 2,0 | -14,6
Andre investeringsbevilgninger | 4,9 | 4,1 | -16,9
Sum investeringer | 75,4 | 71,1 | -5,8

Kilde: Finansdepartementet

Størstedelen av statens investeringer foretas innenfor petroleumsvirksomheten, forsvarssektoren og samferdselssektoren. I tillegg utgjør de statlige byggebevilgningene en stor del av investeringene. Dersom investeringer innenfor petroleumsvirksomheten holdes utenom, reduseres utgiftene på postene 30–49 med til sammen 0,2 mrd. kroner, eller 0,4 pst., fra Saldert budsjett 2020 til budsjettforslaget for 2021.

3.3.3 Overføringer til andre (postene 50–89)

Overføringer til andre budsjetteres på postene 50–89 i statsbudsjettet. Bevilgninger i denne kategorien utgjør nær ¾ av de totale bevilgningene på utgiftssiden. Overføringen til Statens pensjonsfond utland og overføringene under folketrygden utgjør hoveddelen av disse bevilgningene.

Overføringene deles inn i tre faste undergrupper:

Overføringer til andre statsregnskap: Postene 50–59

Overføringer til kommuneforvaltningen: Postene 60–69

Andre overføringer: Postene 70–89

Tabell 3.11 Overføringer til andre (postene 50–89)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Postene 50–59 |  |  |
Overføring til Statens pensjonsfond utland | 245,0 | 98,5 | -59,8
Øvrige overføringer til andre statsregnskap (nettobudsjetterte virksomheter, fond mv.) | 64,8 | 68,0 | 4,9
Sum overføringer til andre statsregnskap | 309,8 | 166,5 | -46,2
Postene 60–69 |  |  |
Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner | 180,1 | 178,8 | -0,7
Øvrige overføringer til kommuneforvaltningen | 72,1 | 74,7 | 3,6
Sum overføringer til kommuneforvaltningen | 252,3 | 253,5 | 0,5
Postene 70–89 |  |  |
Folketrygden | 497,7 | 523,0 | 5,1
Regionale helseforetak | 167,6 | 178,4 | 6,5
Øvrige overføringer | 199,0 | 218,1 | 9,6
Sum andre overføringer | 864,2 | 919,5 | 6,4
Sum overføringer til andre (postene 50–89) | 1 426,2 | 1 339,6 | -6,1

Kilde: Finansdepartementet

Den største bevilgningen på 50-postene er overføringen fra statsbudsjettet til Statens pensjonsfond utland. Denne overføringen tilsvarer statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Postene 50–59 brukes også til overføringer til statlige institusjoner hvor drifts- og investeringsutgifter gis som en netto bevilgning. Slike institusjoner er underlagt departemental instruksjonsmyndighet og defineres ikke som selvstendige rettssubjekter. Blant annet er Norges forskningsråd, universitetene og de statlige høyskolene nettobudsjetterte virksomheter. Det vises til vedlegg 4 for nærmere oversikt over den samlede aktiviteten i disse virksomhetene og spesifikasjon av kontantbeholdningen i virksomhetene.

Overføringer til statlige fond eller avsetningskonti i Norges Bank budsjetteres også på overføringspostene til andre statsregnskap (postene 50–59). Når Stortinget har vedtatt en bevilgning, overfører det aktuelle departement midlene til fondet, og utbetaling fra fondene skjer dels i budsjettåret og dels i påfølgende år.

Postene 60–69 omfatter overføring til kommunenes og fylkeskommunenes forvaltningsbudsjetter. Overføringer til kommunesektoren gis dels som rammetilskudd over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett og dels som øremerkede tilskudd som bevilges over flere departementers budsjetter. Kommunesektoren har i tillegg inntekter fra blant annet skatter og gebyrer.

Utgiftspostene 70–89 omfatter overføringer til private, for eksempel husholdninger, organisasjoner, private bedrifter mv. I budsjettforslaget for 2021 er nær 60 pst. av bevilgningene på disse postene utgifter under folketrygden. Postene omfatter også overføringer til statlige foretak som er organisert som selvstendige rettssubjekter. Dette gjelder blant annet tilskudd til de regionale helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF. Øvrige overføringer til private inkluderer et bredt spekter av ordninger som er forskjellige med hensyn til målgrupper, formål og bevilgningsstørrelse. Eksempler på slike overføringer er barnetrygd, kontantstøtte, AFP-tilskudd, tilskudd til internasjonale organisasjoner, bistandsmidler og renter på innenlandsk statsgjeld.

3.3.4 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90–99)

Postene 90–99 på statsbudsjettets utgiftsside inneholder bevilgninger som endrer sammensetningen av statens formue i kapitalregnskapet. De største postene i 2021 gjelder utlån mv. til statsbankene og avdrag på statsgjeld. Lån mv. til statsbankene i tabell 3.12 omfatter utlån gjennom Husbanken og Statens lånekasse for utdanning, samt lån til Innovasjon Norge og SIVA. Utlån under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportkreditt Norge AS, er også medregnet her.

Tabell 3.12 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90–99)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
Lån mv. til statsbankene | 109,4 | 122,3 | 11,7
Avdrag innenlandsk statsgjeld | 0,0 | 88,0 |
Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse | 10,3 | 5,1 | -50,5
Andre lånetransaksjoner | 5,3 | 7,3 | 38,1
Sum utlån, statsgjeld mv. | 125,0 | 222,7 | 78,1

Kilde: Finansdepartementet

Samlet økes utgiftene på postene 90–99 med 97,6 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2020. Dette skyldes hovedsakelig at det for 2021 budsjetteres med avdrag på statsgjeld, mens det ikke ble budsjettert med slike avdrag for 2020. Når avdrag på statsgjeld holdes utenom, øker samlede utlån mv. med 9,6 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2020.

3.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

3.4.1 Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Inntektene fra petroleumsvirksomheten omfatter skatt og avgift på utvinning, aksjeutbytte fra Equinor ASA og inntekter fra Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE). Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter.

Tabell 3.13 Inntekter fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
SDØE – driftsresultat | 87,2 | 71,7 | -17,8
SDØE – avskrivninger og renter | 25,5 | 27,2 | 6,7
Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOx-avgift | 139,9 | 15,9 | -88,6
Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 20,4 | 7,5 | -63,1
Sum inntekter fra petroleumsvirksomheten | 273,0 | 122,3 | -55,2

Kilde: Finansdepartementet

Driftsresultat fra SDØE er anslått til 71,7 mrd. kroner for 2021. Det er en reduksjon på 15,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2020. Mens det i Nasjonalbudsjettet 2020 var lagt til grunn en gjennomsnittlig oljepris på 476 kroner per fat i 2020, legges det nå til grunn en forventet pris på 408 kroner per fat i 2020 og 424 kroner i 2021 målt i løpende priser.

De kalkulatoriske størrelsene avskrivninger og renter inngår som utgifter ved beregningen av SDØEs driftsresultat, samtidig som de føres som inntekter på egne poster. På denne måten skiller man ut den delen av driftsinntektene som dekker avskrivning av investeringer og finansieringskostnadene ved investeringene.

Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 15,9 mrd. kroner i 2021. Dette er 124 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2020, og 14,3 mrd. kroner lavere enn i anslag på regnskap for 2020. Påløpte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til -37,6 mrd. kroner i 2020 og 69,3 mrd. kroner i 2021. Forskjellen mellom betalte skatter og påløpte skatter har blant annet sammenheng med reglene om innbetaling av terminskatt. Disse gjør at det er et etterslep i betalte skatter i forhold til påløpte skatter.

Det budsjetterte utbyttet som utbetales i 2021 fra Equinor ASA på 7,5 mrd. kroner er en teknisk fremskriving av siste utbytteutbetaling fra selskapet (utbyttet for fjerde kvartal 2019). Equinor ASA utbetaler utbytte fire ganger i året. I løpet av et kalenderår utbetales utbyttet for tredje og fjerde kvartal fra året før, samt første og andre kvartal i inneværende år.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten i 2020 og 2021 består av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomhetens (SDØEs) andel av investeringene på norsk kontinentalsokkel, jf. tabell 3.14.

Tabell 3.14 Utgifter til petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
SDØE – investeringer | 28,0 | 23,8 | -15,0
Øvrige utgifter | 0,0 | 0,0 |
Sum utgifter til petroleumsvirksomheten | 28,0 | 23,8 | -15,0

Kilde: Finansdepartementet

SDØEs andel av investeringene på sokkelen i 2021 forventes å bli 23,8 mrd. kroner. Dette er en reduksjon på 4,2 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2020.

Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er summen av inntekter fra petroleumsvirksomheten fratrukket utgiftene. Tabell 3.15 viser hvordan netto kontantstrøm fremkommer. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er anslått til 98,5 mrd. kroner i 2021. Dette er 146,5 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2020.

Tabell 3.15 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
| Inntekter SDØE | 112,7 | 98,9 | -12,2
- | Utgifter SDØE | 28,0 | 23,8 | -15,0
+ | Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift | 139,9 | 15,9 | -88,6
+ | Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 20,4 | 7,5 | -63,1
= | Netto kontantstrøm | 245,0 | 98,5 | -59,8

Kilde: Finansdepartementet

3.4.2 Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet fra statsbudsjettets utgiftsside på kap. 2800 til Statens pensjonsfond utland. Sammen med avkastningen på Statens pensjonsfonds kapital utgjør denne overføringen fondets samlede inntekter. Det overføres deretter midler fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettets inntektsside til å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Det blir dermed avsatt midler i utenlandsdelen av Statens pensjonsfond dersom overføringen fra fondet til statsbudsjettet er lavere enn netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Grunnkapitalen i Statens pensjonsfond Norge stammer i hovedsak fra overskudd på trygderegnskapene etter innføringen av folketrygden i 1967 og frem til slutten av 1970-tallet. Avkastningen av midlene i Statens pensjonsfond Norge overføres ikke til statskassen, men legges løpende til denne delen av fondet.

Anslagene på overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland vil bli endret i løpet av budsjettåret, basert på oppdaterte anslag på kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten og statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd. Tilbakeføringen fra fondet for 2021 vil bli endelig fastsatt ut fra anslag på statsregnskapet i forbindelse med nysalderingen av budsjettet i desember 2021. Det følger av lov om Statens pensjonsfond at statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i sin helhet skal overføres til fondet. Denne overføringen fastlegges dermed endelig ut fra regnskapsførte netto petroleumsinntekter som fremkommer først etter terminavslutning. Det innebærer at det normalt vil være noe avvik mellom den budsjetterte overføringen i nysalderingen og regnskapet.

Tabell 3.16 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2020–2021

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
| Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet | 245,0 | 98,5 | -59,8
- | Overført til statskassen | 241,1 | 371,2 | 54,0
+ | Rente- og utbytteinntekter mv. | 251,3 | 235,1 | -6,4
= | Overskudd i Statens pensjonsfond | 255,2 | -37,6 | -114,7
Memo: |
Anslått kapital i Statens pensjonsfond per 31.12.2020 (målt til markedsverdi) | 10 577 mrd. kroner
Hvorav utlandsdelen utgjør | 10 300 mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Verdien i Statens pensjonsfond anslås til 10 577 mrd. kroner ved utgangen av 2020, mens anslaget for verdien ved utgangen av 2021 er 10 828 mrd. kroner. Utlandsdelen av Statens pensjonsfond anslås til 10 300 mrd. kroner ved utgangen av 2020 og 10 542 mrd. kroner ved utgangen av 2021.

3.5 Oppsummering. Saldering av statsbudsjettet og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes derfor av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger og bevilges over kap. 5999 Statslånemidler, post 90. Brutto finansieringsbehov anslås til 97,8 mrd. kroner i 2021. Bevilgningen til statslånemidler er en saldering av statsbudsjettets inntekter og utgifter medregnet lånetransaksjoner. Ved nysalderingen om høsten gjøres det et endelig vedtak om statslånemidler. Ved årsavslutningen blir statsregnskapet gjort opp, og det blir foretatt en endelig årsavslutningsrapportering slik at kap. 5999 viser bruttofinansieringsbehovet slik det fremkommer i regnskapet. Brutto finansieringsbehov vil kunne avvike fra budsjettvedtaket i forbindelse med nysalderingen om høsten som følge av at det endelige regnskapet på de enkelte budsjettpostene vil kunne avvike noe fra de vedtatte bevilgningene.

Tabell 3.17 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner
| Inntekter/utgifter/balanse | Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021 | Endring i pst.
1. | Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland) | 1 446,5 | 1 242,1 | -14,1
2. | Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.) | 1 687,6 | 1 613,3 | -4,4
3. | Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1–2) | -241,1 | -371,2 | 54,0
4. | Overføring fra Statens pensjonsfond utland | 241,1 | 371,2 | 54,0
5. | Overskudd før lånetransaksjoner (3+4) | 0,0 | 0,0 |
6. | Utlån, gjeldsavdrag mv. | 125,0 | 222,7 | 78,1
7. | Tilbakebetalinger mv. | 114,9 | 124,9 | 8,7
8. | Utlån mv., netto (6–7) | 10,1 | 97,8 | 867,0
9. | Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8–5) | 10,1 | 97,8 | 867,0

Kilde: Finansdepartementet

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 3.17. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for fremtidige tilskudd. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når det korrigeres for disse størrelsene, anslås statens likviditetsjusterte finansieringsbehov i 2021 til om lag 116 mrd. kroner.

Det vises til nærmere omtale av statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter i kapittel 7.

4 Utviklingstrekk på statsbudsjettets utgiftsside i perioden 2009–2021

4.1 Innledning

I dette kapitlet presenteres realvekst for politikkområder i perioden 2009–2021. Beregningene av realvekst gir uttrykk for ressursbruken på utgiftssiden i budsjettet, og viser utviklingen i bevilgningene til politikkområder over tid, korrigert for prisstigning og endret oppgavefordeling.

Endringer i statsbudsjettets utgifter følger både av nye prioriteringer og tidligere vedtak. Enkeltområder kan vise sterk eller svak utgiftsvekst som følge av demografiske endringer og lovfestede forpliktelser. Eksempler på dette er utgifter til pensjons- og trygdeutbetalinger.

På enkelte områder kan det over tid være store forbedringer i tjenesteleveranser uten økt ressursbruk. Økt produktivitet vil i mange statlige virksomheter både bidra til at flere tjenester blir produsert og til økt kvalitet. Slike forbedringer er imidlertid vanskelige å måle for statsforvaltningen. Beregningene av realvekst viser dermed ikke det fulle resultatet av politikken på de ulike områdene. Videre vil utviklingen i statens utgifter ikke nødvendigvis gi et godt uttrykk for prioriteringen på områder hvor skatte- og avgiftspolitikken er viktig for rammevilkårene.

Beregningene tar utgangspunkt i tall fra statsregnskapet, anslag på regnskap for 2020 og forslag til budsjett for 2021. Anslag på regnskap 2020 inkluderer tilleggsbevilgninger våren 2020 til og med Prop. 142 S (2019–2020) fremmet 21. september 2020. Det er ikke korrigert for virkninger av pandemien slik at veksten for 2020 er ekstraordinært høy. Dette bidrar samtidig til å forklare lav og negativ vekst fra 2020 til 2021.

Det er i hovedsak korrigert for endringer i statsbudsjettets inndeling. Beregningen er basert på statsbudsjettets kapittel- og postinndeling for 2021-budsjettet, jf. nærmere omtale av datagrunnlaget og beregningsmetoden i boks 4.2.

4.2 Samlet utgiftsvekst for statsbudsjettet

Figur 4.1 viser statsbudsjettets reelle, underliggende utgiftsvekst (medregnet folketrygden) i perioden 2009–2021.

Det var en forholdsvis lav utgiftsvekst i 2010 som må ses i sammenheng med de finanspolitiske tiltakene i 2009 for å motvirke finanskrisen og det markerte tilbakeslaget i internasjonal økonomi. Dette ga et ekstraordinært høyt utgiftsnivå i 2009. I 2020 blir utgiftsveksten svært høy som følge av de ekstraordinære tiltakene i møte med virkningene av pandemien.

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2020 til 2021 anslås til -4,6 pst., som er vesentlig lavere enn anslått vekst fra 2019 til 2020. Denne er nå anslått til 10,1 pst., mot 0,8 pst. da budsjettet for 2020 ble fremmet høsten 2019.

Figur 4.1 Reell, underliggende utgiftsvekst på statsbudsjettet, prosentvis vekst.

Kilde: Finansdepartementet, Statistisk sentralbyrå

Boks 4.1 Rammeoverføringer til kommuneforvaltningen

Flere offentlige velferdsordninger finansieres av kommunene. Dette gjelder blant annet barnehage, grunnskole, primærhelsetjenester og eldreomsorg. Kommuneforvaltningens viktigste inntektskilder er kommuneskatt og overføringer fra staten. Overføringene fra staten er generelle rammeoverføringer og øremerkede tilskudd til spesifikke formål. Rammeoverføringene fra staten til kommuner og fylkeskommuner er ikke fordelt på de enkelte kommunale utgiftsformålene. Beregningene for de statlige bevilgningene under utgiftsområdene inkluderer bare de øremerkede tilskuddene til kommunene og ikke finansiering gjennom rammetilskudd. Beregningene gir dermed ikke et fullstendig bilde av den samlede offentlige ressursbruken på utgiftsområdet.

I analyseperioden er det foretatt større endringer i oppgavefordelingen mellom staten og kommunene/fylkeskommunene, blant annet på samferdselsområdet som del av forvaltningsreformen i 2010. Fra 2011 er de øremerkede tilskuddene til barnehager innlemmet i rammetilskuddene til kommunesektoren. Det innebærer at veksten i utgiftene til barnehager under politikkområdet opplæring og barnehager i avsnitt 4.3 bare inkluderer enkelte mindre statlige øremerkede bevilgninger til barnehager. Videre ble det på helseområdet innført kommunal medfinansiering av spesialisthelsetjenesten og kommunal betalingsplikt for utskrivningsklare pasienter i 2012. I den sammenheng ble det fra 2012 overført 5,6 mrd. kroner fra helseforetakene til kommunene. Ordningen med kommunal medfinansiering ble avviklet i 2015, og midlene knyttet til dette ble ført tilbake til helseforetakene. Det er i beregningene korrigert for disse endringene slik at tallene skal bli sammenlignbare mellom år. Det samme er gjort for kompensasjon for opphevelse av veifritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013. Fra 2020 er en rekke øremerkede tilskudd foreslått innlemmet i rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner. Dette utgjør om lag 5 mrd. kroner. Det er korrigert for disse innlemmingene i tallene for rammeoverføringer til kommuner og fylkeskommuner og i presentasjonen av realveksten for de berørte politikkområdene.

Skattenes andel av samlede inntekter for kommunene og fylkeskommunene har blitt justert i løpet av perioden, og dette reflekteres i størrelsen på de statlige overføringene til kommuneforvaltningen. Disse endringene er det i hovedsak ikke korrigert for i rammeoverføringene til kommuneforvaltningen i beregningene i dette kapitlet. For en samlet omtale av kommuneøkonomien henvises det til kap. 3.2 i Nasjonalbudsjettet 2021.

4.3 Realvekst i statsbudsjettets utgifter på politikkområder

Tabell 4.1 viser årlig realvekst i prosent innenfor politikkområder. Figur 4.2 viser utgiftenes størrelse i 2021. Tallene er fra statsregnskapet, anslag på regnskap for 2020 og forslag til budsjett for 2021. Folketrygden er holdt utenom i dette avsnittet og omtales i avsnitt 4.4.

Bevilgningene til internasjonal bistand underUtenriksdepartementet foreslås redusert fra 2020 til 2021. Bevilgningene inkludert i kategorien for internasjonal bistand i tabell 4.1 er ikke helt tilsvarende det som rapporteres som ODA-godkjent bistand i tråd med OECDs regelverk. For å unngå overlapp med andre kategorier er ikke flyktningutgifter i Norge og klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet inkludert. Fordi oversikten ikke inkluderer kapitaltransaksjoner (90-poster) er heller ikke bevilgninger til grunnfondskapital i Norfund inkludert i tabellen. Det har vært en sterk vekst i klima- og skogsatsingen og bevilgninger til Norfund i perioden fra 2009, slik at den ODA-godkjente bistanden samlet sett har økt svakt i perioden fra 2009 til 2021.

Tabell 4.1 Utviklingen i politikkområder 2009–2021. Nominelle tall i mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst

| Nominell verdi | Gjennomsnittlig årlig realvekst
Politikkområde | 2009 | 2013 | 2020 | 2021 | 2009– 2013 | 2013– 2020 | 2020– 2021
Internasjonal bistand¹ | 22,1 | 25,5 | 33,8 | 33,0 | -0,1 % | 1,4 % | -4,7 %
Utdanning |  |  |  |  |  |  |
– Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager | 6,5 | 8,2 | 14,9 | 15,0 | 2,6 % | 6,1 % | -1,4 %
– Høyere utdanning og forskning under Kunnskapsdepartementet | 38,4 | 46,0 | 67,0 | 68,0 | 1,4 % | 3,0 % | -1,3 %
Kultur og likestilling | 11,4 | 14,6 | 25,5 | 23,4 | 2,6 % | 5,4 % | -10,2 %
Rettsvesen og beredskap inklusiv Svalbardbudsjettet | 19,6 | 26,5 | 40,8 | 39,9 | 3,9 % | 2,7 % | -3,8 %
Utlendingsområdet inkl. integrering av innvandrere | 9,9 | 13,4 | 14,3 | 11,7 | 4,4 % | -1,7 % | -20,5 %
Kommunal og modernisering utenom kommunale rammetilskudd | 13,0 | 14,9 | 20,4 | 17,8 | 0,6 % | 1,9 % | -15,2 %
Arbeid og sosiale formål | 26,0 | 27,1 | 34,5 | 39,4 | -2,4 % | 0,7 % | 12,6 %
Helse |  |  |  |  |  |  |
– Spesialisthelsetjenesten | 96,1 | 117,5 | 177,3 | 178,8 | 1,5 % | 3,3 % | -1,7 %
– Andre helseformål | 8,5 | 9,9 | 21,6 | 26,8 | 1,2 % | 8,9 % | 21,0 %
Barn, familie, tros- og livssynssamfunn | 24,3 | 26,2 | 32,0 | 33,8 | -0,4 % | 0,7 % | 2,7 %
Næringsformål |  |  |  |  |  |  |
– Næring og fiskeri | 9,4 | 9,7 | 41,8 | 16,8 | -2,9 % | 19,9 % | -60,9 %
– Landbruk og mat | 15,0 | 17,0 | 20,5 | 20,9 | -0,7 % | 0,0 % | 0,1 %
Olje og energi utenom statlig petroleumsvirksomhet | 3,4 | 5,1 | 4,0 | 5,7 | 6,8 % | -6,0 % | 36,7 %
Samferdselsformål |  |  |  |  |  |  |
– Vei- og jernbaneformål | 22,5 | 34,6 | 68,1 | 68,2 | 8,2 % | 7,1 % | -2,5 %
– Andre samferdselsformål | 4,2 | 5,6 | 16,8 | 11,5 | 3,6 % | 13,7 % | -33,6 %
Forsvarsformål² | 32,2 | 36,1 | 54,9 | 57,7 | -0,8 % | 3,5 % | 2,6 %
Klima og miljø³ | 6,5 | 8,4 | 17,4 | 16,6 | 3,3 % | 7,9 % | -7,1 %
Statlig administrasjon, EØS-finansierings-ordninger mv. | 17,7 | 19,8 | 28,0 | 31,7 | -0,7 % | 1,5 % | 11,7 %
Underliggende utgiftsvekst i statsbudsjettet, samlet |  |  |  |  | 1,7 % | 3,2 % | -4,6 %
Rammeoverføringer til kommunene | 115,0 | 149,2 | 207,2 | 189,9 |  |  |
Kompensasjon for merverdiavgift til offentlig forvaltning og private | 20,5 | 23,8 | 55,0 | 40,1 |  |  |
Renter på statsgjeld | 20,3 | 12,3 | 10,7 | 10,5 |  |  |
Statlig petroleumsvirksomhet | 24,7 | 33,6 | 28,0 | 23,8 |  |  |

¹ Internasjonal bistand inkluderer i denne tabellen ikke bevilgninger til klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet eller ODA-godkjente flyktningutgifter i Norge. Disse bevilgningene inngår i øvrige politikkområder. Tabellen inneholder heller ikke kapitaltransaksjoner, som innskudd av grunnfondskapital i Norfund. Bistandsmidler under Kunnskapsdepartementet og Finansdepartementet er også holdt utenfor.

² Forsvarsformål er her definert annerledes enn ved rapportering til NATO. Blant annet er ikke bevilgninger til anskaffelsen av nye redningshelikoptre inkludert i tabellen.

³ Politikkområdet omfatter utgifter til klima- og miljøtiltak kun på Klima- og miljødepartementets områder.

Kilde: Finansdepartementet

Boks 4.2 Datagrunnlaget for beregningene

Grunnlagsdataene i dette avsnittet er hentet fra offisielle regnskaper, budsjettets stilling for 2020 og budsjettforslaget i Gul bok 2021. For noen bevilgninger har det vært nødvendig å foreta en skjønnsmessig gruppering på områder. Lånetransaksjoner er i sin helhet holdt utenfor beregningene.

I analyseperioden har det vært foretatt funksjonsendringer mellom departementene, omlegginger i budsjetteringspraksis og omorganiseringer av statlige virksomheter. Det er derfor foretatt flere korreksjoner for at dataene skal bli sammenlignbare mellom år. Det gjelder f.eks. overgang til bruttobudsjettering og omdanning av statlige virksomheter. Merverdiavgiftsreformen i 2015 innebærer at statlig betaling av merverdiavgift utgiftsføres på et sentralt samlekapittel, i stedet for under den enkelte utgiftsposten. Berørte kapitler er korrigert bakover i tid ved å trekke ut et tilsvarende uttrekk som i 2015 i årene tilbake til 2009. Fra og med 2017 har de fleste statlige virksomheter som ikke tidligere betalte pensjonspremie betalt en sjablongmessig beregnet pensjonspremie til Statens pensjonskasse. Bevilgningene i tidligere år er korrigert for omleggingen, slik at realveksten mellom år ikke skal påvirkes av reformen. Korreksjonene medfører at det for politikkområdene ikke er samsvar mellom de tallene som er brukt her, og de som finnes i andre publikasjoner. Ved endret funksjonsdeling som følge av endret regjeringssammensetning i 2019, presenteres likestillingsområdet som Kultur- og likestilling, mens Kirke- og livssynsamfunn inngår i Barn, familie, tros- og livssynssamfunn.

Videre kan det i enkelte tilfeller, på grunn av store overførte beløp mellom budsjettårene, bruk av merinntektsfullmakter o.l., gi feil inntrykk å sammenligne budsjettet i ett år med regnskapstall for foregående år.

Alle beløp er oppgitt i nominelle priser. For årene 2009–2019 er det tatt utgangspunkt i regnskapstall, mens 2020-tallene er budsjettets stilling inkludert tilleggsbevilgninger hittil i år samt forventede tilleggsbevilgninger i høst.

Realveksten er beregnet ved hjelp av prisindekser fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene og Statistisk sentralbyrå, blant annet fra nasjonalregnskapet. Disse prisindeksene er valgt for å gi et best mulig uttrykk for utgiftsveksten på politikkområdene. Prisindeksene som er benyttet i beregningene gjelder for relativt brede grupper som statlig lønn, andre driftsutgifter, investeringer og overføring til kommeforvaltningen og private, og vil således ikke være presise for enkeltområder der lønns- og prisveksten avviker fra andre områder i staten. Tallene for realvekst vil i disse tilfellene ikke gi et fullt ut dekkende uttrykk for ressursinnsatsen de enkelte år målt i faste priser.

Realveksten er beregnet basert på bruken av innsatsfaktorer i de enkelte statlige virksomheter. Den årlige veksten i statlige virksomheters produktivitet vil dermed ikke være reflektert i realveksten presentert i dette kapitlet.

Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager gjelder i all hovedsak bevilgninger til grunnopplæring (herunder kvalitetsutvikling og private skoler), statlige øremerkede tilskudd til barnehager og voksenopplæring. Tabellen viser en reell nedgang på området fra 2020 til 2021. Nedgangen skyldes i hovedsak utfasing av ekstraordinære ettårige tiltak i møte med pandemien. Veksten fra 2013 til 2020 kan i stor grad tilskrives økte utgifter i grunnopplæringen, hvor utgiftene har økt med 6,5 pst. årlig i perioden. Utgiftene til kvalitetsutvikling i grunnopplæringen og barnehager har relativt sett vokst mest med en vekst på henholdsvis 10,2 pst. og 8,6 pst. årlig i perioden 2013–2020. Det er korrigert for innlemming av øremerkede tilskudd i rammetilskuddet.

Høyere utdanning og forskning under Kunnskapsdepartementet består i hovedsak av bevilgninger til universiteter, høyskoler og forskningsbevilgninger under Kunnskapsdepartementet. Nedgangen fra 2020 til 2021 fordeles med 1,5 pst. nedgang til høyere utdanning og 0,2 pst. nedgang til forskning. Bevilgningene til studieplasser er økt betydelig i forslaget til statsbudsjett for 2021. Samtidig er utgifter til rentestøtte redusert, som følge av at anslått rentenivå i 2021 er lavere enn lagt til grunn i statsbudsjettet for 2020. Utgiftene til høyere utdanning utenom forskning har hatt en gjennomsnittlig årlig vekst på 1,3 pst. i perioden 2009–2013. I perioden 2013 til 2020 utgjør den gjennomsnittlige årlige utgiftsveksten i høyere utdanning utenom forskning 2,6 pst. NIFU publiserer årlig en oversikt over nivået på de samlede bevilgningene til forskning og utvikling (FoU) på statsbudsjettet og utviklingen over tid, jf. omtale i avsnitt 4.5.

Innenfor området kultur og likestilling er nivået reelt lavere i 2021 sammenliknet med 2020. Likestillingsområdet er presentert sammen med kultur, mens trossamfunn er overført Barne- og familiedepartementet. Den gjennomsnittlige årlige veksten er på 2,6 pst. i perioden 2009 til 2013 og 5,4 pst. fra 2013 til 2020 viser at ressursinnsatsen på området er vesentlig økt fra 2009 til i dag. Mye av veksten skyldes ekstraordinære bevilgninger i 2020 som følge av pandemien, noe som også forklarer nedgangen fra 2020 til 2021. Bevilgninger til å dekke utestående krav på feriepenger i 2017 i forbindelse med fristillingen av Den norske kirke er holdt utenom. Fra 2015 inntektsføres ikke lenger en andel av spilleoverskuddet fra Norsk Tipping på statsbudsjettet. Overskuddet fordeles nå i sin helhet til kultur-, idretts- og frivillighetsformål utenfor statsbudsjettet. I tabell 4.1 er tallene justert slik at realveksten ikke påvirkes av omleggingen av tippenøkkelen. Det er tatt hensyn til flytting av bevilgning til studieforbund fra Kunnskapsdepartementet til Kulturdepartementet i 2021.

Bevilgningene til rettsvesen og beredskap har hatt en gjennomsnittlig årlig realvekst på 3,1 pst. i perioden 2009 til 2020. Veksten skyldes blant annet investeringer i landsdekkende nødnett, redningshelikoptre, politihelikoptre, nytt beredskapssenter for politiet og sikrede datasentre i justissektoren. Når det samlede bevilgningsnivået går ned 3,8 pst. fra 2020 til 2021, skyldes det hovedsakelig reduserte utgifter etter gjennomføring av større anskaffelser og investeringer.

Utlendingsområdet omfatter Utlendingsdirektoratet, Utlendingsnemnda og Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, utgifter i forbindelse med innkvartering av asylsøkere og integrering av innvandrere, i tillegg til grunnopplæring av asylsøkere, barnevernets omsorgssentre for enslige mindreårige og statlige utgifter til kommunale barneverntiltak for flyktninger og asylsøkere. Utgiftene varierer fra år til år som følge av variasjoner i tilstrømningen av asylsøkere. Det store antallet ankomster høsten 2015 medførte spesielt høye utgifter på området i 2015, 2016 og 2017. Nedgangen fra 2020 til 2021 skyldes særlig at utgiftene til integreringstilskudd til kommunene reduseres med 1,7 mrd. kroner, som følge av at effekten av de store asylankomstene i 2015 avtar.

Området kommunal og modernisering omfatter i hovedsak fylkesmannsembetene, statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning, forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, personvern, distrikts- og regionalpolitikk, samiske formål, nasjonale minoriteter, bolig, bomiljø og bygg og planlegging, byutvikling og geodata. På grunn av oppstart og ferdigstillelse av byggeprosjekter vil utgiftene til slike prosjekter kunne variere betydelig mellom år. Utgiftene til kommunal- og moderniseringsformål utenom rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner anslås å reduseres reelt med 15,2 pst. fra 2020 til 2021. Mye av veksten fra 2013 til 2020 skyldes ekstraordinære ettårige tiltak i 2020 som følge av pandemien, noe som også forklarer nedgangen fra 2020 til 2021.

Politikkområdet arbeid og sosiale formål viser en økning fra 2020 til 2021. Dette skyldes i all hovedsak økt tilskudd til Statens pensjonskasse som følge av lavere premieinntekter i 2021, som igjen skyldes lavere forventet lønnsvekst i 2020 og 2021. I tillegg øker bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak. Det var en reell nedgang i bevilgningsnivået på området gjennom perioden 2009 til 2013. Nedgangen kan primært forklares med utfasing av høye utgifter i begynnelsen av perioden til gjennomføring av NAV-reformen og til IKT-arbeid i forbindelse med pensjonsreformen. Fra 2013 til 2020 er utgiftsnivået for området samlet sett om lag uendret.

Bevilgningene til spesialisthelsetjenesten anslås å gå ned med 1,7 pst. fra 2020 til 2021. Noe av nedgangen skyldes ekstraordinære bevilgninger i 2020 som følge av pandemien. Tilførselen av driftskreditt til de regionale helseforetakene er redusert med 4,6 mrd. kroner fra 2020 til 2021 som følge av redusert differanse mellom anslått pensjonskostnad og -premie. Tallene omfatter også bevilgninger til investeringslån, som helseforetakene tilbakebetaler over tid. Disse bevilgningene varierer mye fra år til år, blant annet avhengig av fremdriften i tidligere igangsatte prosjekter. Betaling av avdrag på investeringslån er trukket fra de samlede utgiftene i tabell 4.1. Holdes investeringslån utenfor, er nedgangen på området 2,8 pst.

Figur 4.2 Statsbudsjettets utgifter i 2021, mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Veksten i bevilgninger til spesialisthelsetjenesten er korrigert for endret ansvarsfordeling mellom sykehusene og kommuneforvaltningen i forbindelse med Samhandlingsreformen i 2012, og avviklingen av ordningen med kommunal medfinansiering i 2015. Samtidig er bevilgningen i 2009 på 7,3 mrd. kroner for å dekke opparbeidede driftskreditter i perioden 2002 til 2008 holdt utenfor beregningene. I perioden fra 2009 har helseforetakene overtatt ansvar for finansieringen av enkelte legemidler fra folketrygden, og regjeringen foreslår å overføre ytterligere legemidler i 2021. Det er korrigert for dette i realvekstberegningene.

Området Andre helseformål består av tiltak for folkehelsen, helseforvaltning, støtte til helse- og omsorgstjenester i kommunene, tannhelse og oppbygging av kunnskap og kompetanse. Fra 2020 til 2021 anslås det at utgiftene øker med 21,0 pst. Den kraftige økningen skyldes ekstraordinære bevilgninger i 2021 som følge av pandemien, herunder bevilgninger til vaksine mot covid-19. For perioden 2013 til 2020 forventes en gjennomsnittlig årlig realvekst på 8,9 pst. En av årsakene til den sterke veksten i denne perioden er utbetaling av investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser i kommunene og ekstraordinære bevilgninger i 2020 som følge av pandemien.

Området barn, familie, tros- og livssynssamfunn omfatter barne- og familievern, barnetrygd, kontantstøtte og tiltak innen tros- og livssynssamfunn. Utgiftene under politikkområdet anslås å øke med 2,7 pst. i 2021. Satsene for barnetrygd ble holdt nominelt uendret i perioden fra 2009 til 2019. Det innebærer en reell nedgang i utbetalt barnetrygd, som har redusert veksten på området barn, familie og likestilling i alle år i denne perioden. Som følge av økt sats i både 2020 og i 2021, øker nå utgiftene til barnetrygd. Utgiftene til tilskudd til tros- og livssynssamfunn øker også betydelig, som følge av at staten i 2021 overtar ansvaret for den kommunale delen av tilskudd til tros- og livssynssamfunn, tidligere budsjettert under Kommunal- og moderniseringsdepartementet, og på grunn av endringer i medlemstall samt ny lov om tros- og livssynssamfunn. Samtidig har det vært flere ekstraordinære bevilgninger i 2020 som følge av pandemien, herunder til Reisegarantifondet, til sikring av kulturhistoriske kirkebygg og til tiltak rettet mot sårbare barn og unge.

Området næring og fiskeri reduseres kraftig fra 2020 til 2021. I all hovedsak skyldes dette ekstraordinære engangsbevilgninger i 2020 som følge av koronapandemien. I tillegg skyldes nedgangen at det ble bevilget tapsavsetning på 10 mrd. kroner til GIEKs Alminnelige garantiordning i 2020. Det foreslås ikke slik bevilgning til tapsavsetning i 2021.

Området landbruk og mat gjelder i hovedsak bevilgninger i forbindelse med jordbruksavtalen. Budsjettstøtten over jordbruksavtalen har reelt sett vært stabil i perioden 2013–2020. Dette må blant annet ses i sammenheng med at antall årsverk i næringen har blitt redusert med i overkant av 1,5 pst. per år de siste årene. Budsjettstøtten over jordbruksavtalen per bruk og per årsverk har økt i faste priser gjennom perioden 2013–2020 sett under ett. Støtte som gis gjennom målpriser og jordbruksfradrag fremkommer ikke på utgiftssiden av budsjettet.

Området olje og energi (eksklusiv statlig petroleumsvirksomhet) inkluderer Oljedirektoratet, Petoro AS, Norges vassdrags- og energidirektorat, overføring til Norges forskningsråd og tiltak for å fremme CO₂-håndtering. Det er en økning på 36,7 pst. fra 2020 til 2021. Økningen skyldes forslaget om å realisere et demonstrasjonsprosjekt for fangst, transport og lagring av CO₂. Årlig, gjennomsnittlig nedgang fra 2013 til 2020 er 6,0 pst. Nedgangen kan i stor grad forklares med at det i 2013 ble bevilget store beløp til i teknologisenteret på Mongstad (TCM) samt planlegging av fullskala CO₂-fangst på Mongstad. Det foreslås bevilget 2,7 mrd. kroner til CO₂-håndtering i 2021.

Utgiftene til vei- og jernbaneformål har hatt en gjennomsnittlig realvekst per år på 7,5 pst. fra 2009 til 2020. Fra 2020 til 2021 anslås det en realnedgang på 2,5 pst. Realnedgangen skyldes at flere ekstraordinære utgifter i forbindelse med pandemien utgår i 2021. Det er i tallene tatt hensyn til innlemming av øremerkede tilskudd i fylkeskommunenes rammetilskudd. Den årlige gjennomsnittlige realveksten i vei- og jernbaneformål på 7,1 pst. fra 2013 til 2020 skyldes økte bevilgninger til drift, vedlikehold og utbygging, herunder etablering av Nye Veier AS, som var operativt fra 2016. Bevilgningsøkningen til veiformål i 2013 som gjelder kompensasjon for opphevelsen av veifritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013, er korrigert for i beregningene. Det er også korrigert for oppgaveendringer i forbindelse med forvaltningsreformen, der fylkeskommunene fra og med 2010 overtok ansvaret for en del av det statlige veinettet. For 2020 er det korrigert for overføring av veiadministrasjon til fylkeskommunene.

Den gjennomsnittlige årlige realveksten til andre samferdselsformål enn vei- og jernbaneformål har vært på 9,9 pst. fra 2009 til 2020, mens nedgangen fra 2020 til 2021 er på 33,6 pst. I hovedsak skyldes dette ekstraordinære bevilgninger i 2020 som følge av pandemien, bl.a. til kjøp av innenlandske flyruter, tilskudd til Avinor og økte tilskudd til belønningsmidler til kollektivtransport i byområder.

Utgiftene til forsvarsformål anslås å øke med 3,5 pst. gjennomsnittlig per år fra 2013 til 2020. Den markerte veksten skyldes opptrapping av bevilgningene til langtidsplaner for forsvarssektoren og økte bevilgninger til anskaffelse av nye kampfly med baseløsning. I 2021 foreslår regjeringen å øke bevilgningen til forsvarsformål i tråd med ny langtidsplan for forsvarssektoren. Utgiftene til forsvarsformål anslås å øke med 2,6 pst. fra 2020 til 2021. Korrigert for utgifter til kampflyanskaffelsen viser utgiftene til forsvarsformål en reell vekst på 3,1 pst. fra 2020 til 2021. I tabell 4.1 er det korrigert for store engangsutgifter i 2018 og 2019 som følge av at Norge var vertsnasjon for NATO-øvelsen Trident Juncture. Slike utgifter til vertslandsstøtte refunderes av de andre deltakernasjonene. Det er også korrigert for innføring av bruttobudsjettering av Forsvarsbygg fra 2011 og endringer i departementsstrukturen fra 2019. Utgifter til redningshelikoptre bevilges delvis over Forsvarsdepartementets budsjett, men er holdt utenfor forsvarsformål slik det er angitt i tabellen.

Utgifter til politikkområdet klima- og miljø omfatter tiltak under Klima- og miljødepartementet, herunder Miljødirektoratet og Enova. Utgifter til klima- og miljøtiltak under andre departementer er ikke medregnet. Utgiftene i denne kategorien gir derfor ikke et fullstendig uttrykk for de samlede prioriteringene av norsk klima- og miljøpolitikk på utgiftssiden. Klima- og miljøpolitikken føres dessuten i stor grad ved hjelp av skatter, avgifter, kvoter og reguleringer. Det har vært en betydelig vekst i utgiftene til Klima- og miljødepartementet frem til 2020. Dette skyldes blant annet en økning i utbetalingene til klima- og skogsatsingen og Enova. Realnedgangen fra 2020 til 2021 skyldes ekstraordinære engangsbevilgninger i forbindelse med pandemien i 2020, herunder 2 mrd. kroner til Enova.

Politikkområdet statlig administrasjon, EØS-finansieringsordningene mv. omfatter i hovedsak utgifter til Kongehuset, Stortinget, regjeringen, administrasjonen av departementene og deler av budsjettene til Utenriksdepartementet og Finansdepartementet som har karakter av fellesadministrasjon, herunder EØS-finansieringsordningene. Økningen fra 2020 til 2021 skyldes i hovedsak en økning i bevilgningene til EØS-finansieringsordningene fra 3,4 mrd. kroner i 2020 til 6,0 mrd. kroner i 2021. Historisk sett har det vært svingninger i bevilgningene på dette området. Dette skyldes i stor grad at bevilgningen til EØS-finansieringsordningene varierer mye, spesielt i overgangene mellom avtaleperioder. Når utgiftene til området samlet sett i perioden 2009–2013 ble redusert med en gjennomsnittlig årlig rate på 0,7 pst., må dette særlig ses i lys av at utgiftene til EØS-finansieringsordningene ble redusert fra 2,2 mrd. kroner i 2009 til 1,8 mrd. kroner i 2013. Fra 2013 til 2019 er utgiftene til EØS-finansieringsordningene reelt sett uendret, mens de er kraftig økt fra 2020 og 2021. Den foreslåtte økningen på over 2,6 mrd. kroner fra 2020 til 2021 har sammenheng med at de fleste land nå er i gjennomføringsfasen av programmer og prosjekter. Utenom EØS-finansieringsordningene reduseres veksten på området fra 2020 til 2021 fra 11,7 pst. til om lag 3,1 pst.

I tabell 4.1 fremkommer tall for rammeoverføringene til kommuner og fylkeskommuner. Ettersom rammeoverføringene kun er én av flere finansieringskilder for kommuner og fylkeskommuner, er det ikke beregnet realvekst for dette området. Videre kan rammeoverføringene endres betydelig mellom år som følge av innlemming av øremerkede tilskudd og fastsettelsen av skattørene for kommunene og fylkeskommunene. Det er i tabell 4.1 korrigert for store reformer som påvirker nivået på rammetilskuddene, jf. boks 4.1 Rammeoverføringer til kommuneforvaltningen. Når en beregner den samlede underliggende realveksten i statsbudsjettet medregnet folketrygden, korrigeres ofte de kommunale rammeoverføringene for skatteendringer som påvirker veksten i kommuneforvaltningens økonomi. Det er ikke korrigert for endringer i skattereglene i tabell 4.1. Kommuneøkonomien omtales utførlig i den årlige kommuneproposisjonen og av Det tekniske beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Det gis årlig et betydelig beløp i kompensasjon for merverdiavgift til kommuner, statlige virksomheter og private. I tabell 4.1 er ikke disse bevilgningene fordelt på formål.

Utgiftene til renter av statsgjelden varierer dels som følge av statens lånestrategi og endringer i rentenivået. Bevilgningene er et resultat av tekniske forutsetninger om låneopptak og renteutviklingen mer enn prioriteringer i budsjettet. I Norge dekkes det oljekorrigerte underskuddet av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettets renteutgifter er dermed uavhengig av den oljekorrigerte balansen på statsbudsjettet.

Statlig petroleumsvirksomhet omfatter utgifter til statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) og utgifter i forbindelse med disponering av innretninger på kontinentalsokkelen. Utgiftene til petroleumsvirksomheten varierer til dels betydelig mellom år. Det er særlig investeringsutgiftene som varierer mye.

4.4 Realvekst i folketrygdens utgifter

Utviklingen i folketrygdens utgifter vises i tabell 4.2, delt inn etter stønadstype. Dagpenger mv. er ikke inkludert i tabellen.

For sykepenger og foreldrepenger fremkommer realveksten ved at utgiftene justeres for lønnsutviklingen. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uføretrygd, enslige forsørgere og etterlatte justeres for utviklingen i folketrygdens grunnbeløp (G), mens utgiftene til alderspensjon etter 2011 justeres med en lavere sats[1] , som følge av at de fleste pensjoner under utbetaling reguleres med G fratrukket 0,75 pst. Lavere regulering av alderspensjoner gjør at veksten i de nominelle utgiftene er lavere enn den ellers ville vært. Realveksten viser imidlertid ikke effekten av at alderspensjon reguleres med en lavere sats enn f.eks. arbeidsavklaringspenger og uføretrygd. Andre helseformål er justert med dels konsumprisindeksen og dels lønnsvekst. For legemidler[2] er det i utgangspunktet lagt til grunn at den observerte prisstigningen gjenspeiler en kvalitetsforbedring, slik at de nominelle tallene gir et dekkende uttrykk for realveksten. Øvrige stønader er justert med konsumprisindeksen.

Realveksten viser endringer i utgiftene som ikke skyldes generell prisvekst og annen regulering av folketrygdens ytelser. Endringer i sykepengeutgiftene skyldes blant annet endringer i det trygdefinansierte sykefraværet og antall sysselsatte. Realveksten i utgifter til alderspensjon skyldes i hovedsak endringer i antall pensjonister og at nye pensjonister kan ha en annen gjennomsnittlig pensjonsopptjening enn de som faller fra. For uføretrygd og andre stønader illustrerer realveksten hovedsakelig endringer i antall mottakere. Realveksten i legemidler skyldes volumvekst, kvalitetsforbedringer og den internasjonale markedsutviklingen.

Samlet sett har det vært en realvekst i folketrygdens utgifter hvert år siden 2009. Det har særlig vært en sterk vekst i utgiftene til alderspensjon. Utgiftsveksten i disse rettighetsbaserte ordningene har begrenset handlingsrommet i budsjettpolitikken i betydelig grad, og dette forventes å fortsette i de kommende årene, ved en videreføring av dagens regelverk.

Tabell 4.2 Utviklingen i folketrygdens utgifter etter stønadstype¹ 2009–2021. I nominelle mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst²

| Nominell verdi | Gjennomsnittlig årlig realvekst
Stønadsutgifter | 2009 | 2013 | 2020 | 2021 | 2009–2013 | 2013–2020 | 2020–2021
Sykepenger | 36,3 | 36,6 | 49,6 | 45,2 | -3,6 % | 1,8 % | -10,8 %
Arbeidsavklaringspenger | 30,5 | 36,5 | 30,5 | 31,9 | 0,5 % | -5,0 % | 2,3 %
Uførhet | 59,5 | 71,6 | 100,1 | 104,1 | 0,7 % | 2,2 % | 1,7 %
Alderspensjon | 112,8 | 164,6 | 241,1 | 251,2 | 6,2 % | 3,6 % | 2,7 %
Stønader til enslige forsørgere og etterlatte | 6,1 | 6,1 | 4,3 | 4,3 | -3,7 % | -7,2 % | -3,9 %
Foreldrepenger | 13,9 | 17,1 | 21,2 | 21,6 | 1,4 % | 0,5 % | -0,4 %
Legemidler mv. | 8,4 | 8,8 | 13,8 | 15,0 | 0,7 % | 6,2 % | 8,2 %
Andre helseformål | 11,4 | 14,3 | 18,5 | 19,2 | 2,5 % | 1,3 % | 1,4 %
Stønader til merutgifter | 8,7 | 8,8 | 10,7 | 11,1 | -1,4 % | 0,7 % | -0,4 %
Sum | 287,6 | 364,3 | 489,9 | 503,6 | 2,3 % | 2,0 % | 0,9 %

¹ Det er korrigert for større tekniske endringer i perioden. F.eks. er utgiftene til uførepensjon i 2014 og tidligere år justert slik at de er sammenlignbare med bruttoutgiftene til ny uføretrygd fra 2015. Utgiftene til legemidler mv. er korrigert for overføring av legemidler til helseforetakene.

² Stønadsutgiftene følger hovedsakelig kapittelstrukturen i statsbudsjettet, med følgende unntak: Stønader til enslige forsørgere og etterlatte omfatter kap. 2680 Etterlatte og kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far, men bidragsforskott er korrigert for inntekter fra bidragspliktige. Legemidler mv. omfatter i tillegg til kap. 2751, deler av kap. 2752 (refusjon egenbetaling blåreseptmedisiner). Andre helseformål omfatter programområde 30 Stønad ved helsetjenester, unntatt ovennevnte utgifter under kap. 2751 og kap. 2752. Stønader til merutgifter omfatter kap. 2661 Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. og kap. 2686 Stønad ved gravferd.

Kilde: Finansdepartementet

Sykepenger

Det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt gikk ned i årene 2010 til 2012, og var deretter stabilt fra 2013 til 2015, etterfulgt av en ny nedgang fra 2016 til 2018. I 2019 økte sykefraværet med 1,1 prosent. Sysselsettingsveksten i perioden har bidratt til å trekke realveksten opp, sammen med økt kompensasjonsgrad for sykepenger til selvstendig næringsdrivende. Tallene omfatter pleiepenger, og pleiepengereformen fra 2017 har trukket disse utgiftene opp. I 2020 ventes realveksten å bli 15,1 prosent, i hovedsak som følge av de midlertidige regelverksendringene for sykepenger og omsorgspenger. Realveksten i folketrygdens sykepengeutgifter anslås til -10,8 pst. fra 2020 til 2021. Det tilsvarer en reduksjon på om lag 5,5 mrd. 2021-kroner.

Arbeidsavklaringspenger

Fra og med 1. mars 2010 ble rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad erstattet av den nye ytelsen arbeidsavklaringspenger. Etter betydelig vekst de første årene, har det fra 2012 vært en reduksjon i antall mottakere av arbeidsavklaringspenger, som har gitt lavere utgifter. I 2018 og 2019 var nedgangen i gjennomsnittlig antall mottakere større enn i foregående år, først og fremst som følge av økt avgang fra ordningen til uføretrygd og til andre statuser. Dette må ses i sammenheng med regelendringene som ble iverksatt fra 1. januar 2018, og særlig innstrammingen av vilkårene for unntak fra den generelle, maksimale varigheten. Antall mottakere har flatet ut så langt i 2020 og ventes å øke noe i 2021. De midlertidige regelendringene, generelle forsinkelser i avklaringsløpene og økt arbeidsledighet i forbindelse med koronapandemien bidrar til redusert avgang fra ordningen. Realveksten i folketrygdens utgifter til arbeidsavklaringspenger anslås til 2,3 pst. fra 2020 til 2021, tilsvarende en økning på om lag 0,7 mrd. 2021-kroner.

Uføretrygd

De første årene etter 2010 var utviklingen i antall uføre om lag i tråd med den demografiske utviklingen. I 2013 falt antall mottakere av uføretrygd[3] noe da mange uføre nådde pensjonsalder. Siden 2014 har det vært en økning i antall mottakere. Dette har særlig sammenheng med høy tilgang til uføretrygd fra arbeidsavklaringspenger, og at noe færre uføre har nådd pensjonsalder enn tidligere år. Veksten har vært særlig høy fra 2018 og fremover, som følge av regelendringene for arbeidsavklaringspenger. Utgiftene til uføretrygd har i stor grad fulgt utviklingen i antall mottakere. Det ventes lavere vekst i antall mottakere i 2021, som følge både av de midlertidige regelverksendringene for arbeidsavklaringspenger i 2020 og at koronapandemien gir forsinkelser i avklaringsløpene for mottakere av arbeidsavklaringspenger. Realveksten i folketrygdens utgifter til uføretrygd anslås til 1,7 pst. fra 2020 til 2021, tilsvarende en økning på om lag 1,8 mrd. 2021-kroner.

Alderspensjon

Fra 2011 ble det mulig å ta ut alderspensjon fra 62 år, mot 67 år tidligere. Mange valgte å ta ut alderspensjon før 67 år, og dette bidro til at utgiftene til alderspensjon økte sterkt i årene etter 2010. Den årlige veksten i antall alderspensjonister under 67 år har vært avtakende, og omfanget av tidlig uttak ser ut til å ha stabilisert seg de siste to årene. Utgiftene til alderspensjon vil likevel øke betydelig også i årene som kommer, hovedsakelig som følge av at det blir flere alderspensjonister over 67 år. I 2021 anslås realveksten i folketrygdens utgifter til alderspensjon til 2,7 pst., tilsvarende en økning på om lag 6,5 mrd. 2021-kroner.

Stønader til enslige forsørgere og etterlatte

Utgiftene til overgangsstønad og etterlattepensjon har vært reelt avtakende i hele perioden. Nedgangen for overgangsstønad kan ha sammenheng med økt barnehagedekning, at flere har delt omsorg, og at regelverket for å motta overgangsstønad har blitt strammet inn og gjort mer arbeidsrettet. For etterlattepensjon skyldes nedgangen redusert dødelighet, og at stadig flere enker og enkemenn er i arbeid. Realveksten i folketrygdens utgifter til enslige forsørgere og etterlattepensjon mv. anslås til -3,9 pst. fra 2020 til 2021, tilsvarende en nedgang på om lag 220 mill. 2021-kroner.

Stønader til merutgifter

Utgiftene til grunn- og hjelpestønad mv. har vært avtakende store deler av perioden. Det var en positiv realvekst mellom 2013 og 2018, blant annet som følge av økningen i antall eldre i befolkningen, men siden 2018 har realveksten vært negativ. Dette skyldes hovedsakelig avviklingen av hjelpestønadens sats 0 fra 1. juli 2018, samt lavere gjennomsnittlig ytelse for grunnstønad. Realveksten i folketrygdens utgifter til merutgifter anslås til -0,4 pst. fra 2020 til 2021.

Foreldrepenger

Det var realvekst i utgiftene til foreldrepenger i perioden 2010–2015. Dette skyldes blant annet flere utvidelser av foreldrepengeordningen og økt yrkesdeltakelse blant mødre. Opptjeningsgrunnlaget for foreldre, og dermed utbetalingene per familie, har også økt mer enn den generelle lønnsveksten. I perioden 2016–2020 ligger det an til en svak gjennomsnittlig realnedgang i utgiftene til foreldrepenger, primært på grunn av lave fødselstall. Realveksten i folketrygdens utgifter til foreldrepenger anslås til -0,4 pst. fra 2020 til 2021.

Legemidler mv.

Det har vært en gjennomgående høy underliggende volumvekst de siste årene. Ulike prisregulerende tiltak har bidratt til å dempe veksten i utgiftene til legemidler. Blant annet har årlig maksimalprisrevurdering av reseptpliktige legemidler og trinnprisordningen for generiske legemidler gitt innsparinger. Fra 2014 har derimot en svekket norsk krone gitt noen merutgifter ved maksimalprisreguleringen. Realveksten er korrigert for at finansieringsansvaret for enkelte legemidler som forskrives av spesialisthelsetjenesten er overført til de regionale helseforetakene de senere årene. Det anslås en realvekst på 8,2 pst. i folketrygdens utgifter til legemidler mv. fra 2020 til 2021.

Andre helseformål

Utgiftene til andre helseformål har økt gjennom perioden, men vekstraten har variert. Veksten har særlig vært knyttet til refusjon for legetjenester og refusjon av egenandeler ut over tak 1. Det anslås en realvekst på 1,4 pst. i utgiftene til andre helseformål fra 2020 til 2021.

Figur 4.3 Realvekst i utgiftene til utvalgte formål 2009–2021. Justert for oppgaveoverføringer. Indeksert slik at 2009=100.

Kilde: Finansdepartementet

Figur 4.4 Realvekst i utgiftene til utvalgte formål 2009–2021. Justert for oppgaveoverføringer.

Kilde: Finansdepartementet

Figur 4.5 Prosent av faktiske og anslåtte utgifter til folketrygden i 2009 og 2021. Justert for oppgaveoverføringer. Nominelle verdier.

4.5 Bevilgninger til forskning over statsbudsjettet

Foreløpige anslag tilsier at den offentlige innsatsen i forskning og utvikling er på om lag 45 mrd. kroner i 2021 når Skattefunn inkluderes. Dette utgjør 1,22 pst. av anslått BNP i 2021. De samlede bevilgningene til forskning og utvikling er anslått til i underkant av 41 mrd. kroner ekskl. Skattefunn, tilsvarende 1,10 pst. av anslått BNP.

Utgiftene til forskning og utvikling er anslått å øke nominelt med om lag to mrd. kroner fra 2020 til 2021, noe som medfører en realøkning på 1,6 pst. inkludert Skattefunn. Mesteparten av økningen er på poster under Kunnskapsdepartementets budsjett, herunder økt forskningsaktivitet som følge av flere studieplasser. I tillegg er det betydelig vekst i FoU-bevilgningene til NFD, som blant annet skyldes deltakelse i EUs romprogram.

Regjeringen foreslår i 2021 å øke bevilgningene til målene og prioriteringene i langtidsplanen for forskning og utdanning med 960 mill. kroner. Av dette er 340 mill. kroner knyttet til de tre opptrappingsplanene, Teknologiløft, FoU i næringslivet og Kvalitet i høyere utdanning. Noen av de store satsingene innenfor langtidsplanen er studieplasser innen realfag, helsefag, læreryrket og IKT, grunnleggende teknologiforskning og forskning, utvikling og innovasjon for grønn omstilling og reduksjon av klimagassutslipp, og økt basisbevilgning til de teknisk-industrielle instituttene. I tillegg foreslår regjeringen bevilgninger til flere UH-bygg, blant annet livsvitenskapsbygget, Vikingtidsmuseet, og Campus Ås, samt forprosjekter til ny campus for NTNU og Ocean Space Centre. For livsvitenskapsbygget er det usikkerhet knyttet til videre utbygging, som følge av krevende grunnforhold.

For perioden 2009–2013 viser utviklingen i bevilgninger til forskning og utvikling over statsbudsjettet en nominell vekst på om lag 6 mrd. kroner inkludert Skattefunn. Det tilsvarer en gjennomsnittlig årlig realvekst på 1,8 pst. Den nominelle veksten i perioden 2013–2020 anslås nå til 12,5 mrd. kroner i statsbudsjettanalysen for 2020 fra Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU). Dette tilsvarer en gjennomsnittlig årlig realvekst på 3,5 pst. For nærmere omtale av bevilgningene til forskning, henvises det til Kunnskapsdepartementets budsjettproposisjon.

5 Budsjettkonsekvenser 2022–2024

5.1 Bakgrunn

Fremskrivingene for perioden 2022–2024 skal gi et realistisk bilde av konsekvensene for kommende års budsjetter av regjeringens forslag til statsbudsjett for 2021.

Sammen med forventet utvikling i skatte- og avgiftsinntektene og avkastningen fra Statens pensjonsfond utland, gir fremskrivingene et bidrag for å vurdere handlingsrommet i budsjettpolitikken de nærmeste årene.

Nye satsinger og videre opptrapping av eksisterende planer må innpasses innenfor handlingsrommet. Politiske ambisjoner om fremtidige satsinger, mål og varslede tiltak som ikke er en del av regjeringens budsjettforslag for 2021, omfattes ikke direkte av de flerårige budsjettkonsekvensene. Dette gjelder blant annet oppfølging av Nasjonal transportplan og byggeprosjekter under planlegging. Denne type ambisjoner oppsummeres i avsnitt 5.5. Disse vil kunne legge betydelige bindinger på handlingsrommet i fremtidige budsjetter.

5.2 Beregning av flerårige budsjettkonsekvenser

Større endringer i utgifter og inntekter i perioden 2022–2024 vurderes for alle poster i statsbudsjettet. Det er lagt til grunn at midlertidige tiltak for å håndtere koronasituasjonen i 2021 ikke videreføres i beregningsperioden, utover det som følger av prinsippene nedenfor.

Det legges til grunn følgende prinsipper:

Utgifter til regelstyrte ordninger fremskrives i tråd med regelverket, inkludert forslag til regelverksendringer i dette budsjettet.

Utgifter til store, igangsatte investeringer fremskrives i takt med fremdriftsplanen.

På områder der enkeltinvesteringer inngår i en større investeringsramme, videreføres rammen uendret.

Det korrigeres for engangsutgifter og -inntekter i forslaget for neste år. Dette gjelder særlig koronarelaterte utgifter, som antas å være midlertidige og engangsutgifter i 2021.

Tiltak som settes i gang i løpet av budsjettåret fremskrives med helårsvirkningen.

Øvrige utgifter og inntekter videreføres i hovedsak uendret.

Alle tall i tabellene nedenfor er endringer i 2022–2024 sammenlignet med regjeringens forslag til budsjett for 2021, målt i 2021-kroner.

Nedenfor gis det en nærmere omtale av elementene som inngår i fremskrivingene av flerårige budsjettkonsekvenser.

Regelstyrte ordninger

Utgifter til regelstyrte ordninger er definert ved at utgiftene følger av et regelverk bestemt av Stortinget, og ikke en fastsatt budsjettramme. Bevilgningene har gjerne stikkordet «overslagsbevilgning». Utgifter under folketrygden utgjør en vesentlig del. Andre store ordninger hvor utbetalingene følger av regelverket er barnetrygd, utdanningsstøtte gjennom Statens lånekasse for utdanning og pensjonsutbetalinger fra Statens pensjonskasse.

De regelstyrte utgiftene fremskrives på grunnlag av forventninger om utbetalingene forutsatt uendret regelverk og forventet demografisk utvikling. Konsekvenser av regelverksendringer som foreslås i 2021, innarbeides også.

Investeringer

Som investeringer regnes bevilgninger under postgruppen 30–49. De største er investeringer i riksveier, forsvarsmateriell i Forsvaret og bygg i regi av Statsbygg. Investeringer i petroleumssektoren er holdt utenfor.

Mange investeringer går over flere år. Utgiftene kan variere betydelig. Ofte vil vedtak om å sette i gang et nytt byggeprosjekt medføre et begrenset bevilgningsbehov det første året og vesentlig økte bevilgninger senere år.

Byggeprosjekter med en vedtatt kostnadsramme justeres som hovedregel etter forventet fremdrift i prosjektene. Dette gjelder også andre investeringsprosjekter som finansieres over statsbudsjettet, for eksempel IT-prosjekter. For investeringer som inngår i Nasjonal transportplan 2018–2029, og investeringer i forsvarsmateriell, er det lagt til grunn at investeringsrammene videreføres uendret.

Investeringene på postene 30–49 gir ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet. Investeringer i helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF finansieres for eksempel med tilskudd eller investeringslån over statsbudsjettet, mens deler av veiutbyggingen finansieres med bompenger utenfor statsbudsjettet.

Engangseffekter og helårsvirkninger

For beregningsperioden gjelder dette i hovedsak koronarelaterte utgifter, som antas å være midlertidige og engangsutgifter i 2021. Videre kan salg av eiendommer, innbetaling fra fond, auksjonering av konsesjoner og ekstraordinære utbyttebetalinger gi store inntekter som normalt ikke kan videreføres til senere år. Det er tatt hensyn til større engangseffekter i fremskrivingene.

Enkelte nye tiltak iverksettes i løpet av budsjettåret, slik at budsjetteffekten påfølgende år blir større. Et eksempel på dette kan være tiltak innenfor utdanningssektoren som skal følge skoleåret med oppstart i august, og som får helårsvirkning året etter. For noen ordninger kan innfasingen vare over flere år.

5.3 Budsjettkonsekvenser 2022–2024

Oppsummering

Tabellene 5.1 og 5.2 oppsummerer fremskrivingene av utgiftene. Tabellene viser konsekvensene for 2022, 2023 og 2024 av regjeringens forslag til budsjett for 2021.

Tabell 5.1 Flerårige budsjettkonsekvenser, endringer i forhold til Gul bok 2021, utgifter og inntekter¹

|  | Mill. 2021-kroner
| 2022 | 2023 | 2024
Folketrygden | 7 799 | 16 230 | 24 453
Utgifter utenom folketrygden | -15 168 | -16 101 | -25 723
Lavere inntekter utenom skatter, avgifter mv. | 189 | 240 | -84
Sum utgifter og inntekter | -7 180 | 369 | -1 354

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Fremskrivingene viser at utgiftene reduseres kraftig i første del i perioden, men at dette i stor grad utjevnes av økningene i folketrygden i siste del sammenlignet med budsjettet for 2021. Dette skyldes i hovedsak utfasingen av store utgifter til nødvendige tiltak for å håndtere koronasituasjonen også i 2021. Utenom folketrygden og koronarelaterte tiltak forventes blant annet store økninger i utgiftene til byggingen av regjeringskvartalet og gjennomføringen av andre investeringsprosjekter, internasjonale kontingenter og økt barnetrygd. I motsatt retning trekker blant annet utgiftene til bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere, som går ned. Videre i perioden reduseres utgiftene utenom folketrygden i takt med at prosjekter og tiltak ferdigstilles.

Tabell 5.2 Flerårige budsjettkonsekvenser fordelt på drift, investeringer og overføringer 2022–2024.¹ Endringer i forhold til Gul bok 2021

|  | Mill. 2021-kroner
| 2022 | 2023 | 2024
Driftsutgifter (post 01–29) | -5 446 | -4 953 | -4 062
Nybygg, anlegg (post 30–49) | 1 153 | -901 | -5 154
Overføringer til andre mv. (post 50–89) | -3 076 | 5 984 | 7 947
Sum | -7 369 | 129 | -1 270

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet, er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

I tabell 5.2 er fremskrivingene fordelt på drift, investeringer (nybygg, anlegg) og overføringer til andre.

Innenfor kategorien driftsutgifter forklares nedgangen i utgifter i stor grad at koronarelaterte utgifter, som for eksempel går til anskaffelse av vaksiner til befolkningen i 2021, ikke videreføres i perioden.

Noen store investeringsprosjekter som nytt regjeringskvartal bidrar til å trekke utgiftene opp tidlig i perioden, men som i tidligere år går investeringene betydelig ned i slutten av perioden. Dette skyldes at vedtatte prosjekter ferdigstilles, eller får lavere utgiftsbehov gjennom perioden. Dette gjelder blant annet igangsatte byggeprosjekter, redningshelikopteranskaffelsen og anskaffelsen av nye kampfly til Forsvaret. Normalt vil en imidlertid sette i gang nye investeringsprosjekter i årene fremover, som trekker utgiftene opp igjen, jf. omtale i avsnitt 5.5. Utgiftsreduksjonen under Overføringer til andre mv. skyldes i hovedsak utfasing av koronarelaterte utgifter, samt lavere utgifter til bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere, som ventes å gå betydelig ned. Økte utgifter under folketrygdens ordninger trekker i motsatt retning utover i perioden.

Flerårige budsjettkonsekvenser, utgifter 2022–2024.1 Endringer i forhold til Gul bok 2021

|  | Mill. 2021-kroner
| 2022 | 2023 | 2024
Utenriksdepartementet | -696 | -1 761 | -2 549
EØS-finansieringsordningene 2014–2021 | -600 | -1 365 | -1 385
Den norske finansieringsordningen 2014–2021 | -96 | -396 | -1 164
Kunnskapsdepartementet | -668 | -274 | -776
Fagfornyelsen | 0 | -100 | -100
Fagbrev for personer med studie-/yrkeskompetanse | 79 | 117 | 143
Kompetansetiltak ifb. pandemien | -900 | -900 | -900
Utfasing av EUs rammeprogram for forskning og innovasjon | -154 | -478 | -1 015
Utfasing av EUs rammeprogram for utdanning, opplæring, ungdom og idrett, inneværende programperiode | -398 | -453 | -453
Deltakelse i EUs rammeprogram for forskning og innovasjon | 1 196 | 1 589 | 1 711
Deltakelse i EUs rammeprogram for utdanning, opplæring, ungdom og idrett | 170 | 355 | 417
Forskningsrådet, ettårig reduksjon i kapitalbeholdningen | 421 | 421 | 421
Statens lånekasse for utdanning | 77 | 362 | 386
Studieplasser | 249 | 245 | 90
Studentboliger | -158 | -162 | -196
Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere | -1 250 | -1 270 | -1 280
Kulturdepartementet | -2 550 | -2 550 | -2 550
Utfasing av komp. ordning til arrangører mv. | -2 250 | -2 250 | -2 250
Utfasing av midlertidige kunstnerstipend ifb. covid-19 | -100 | -100 | -100
Utfasing av støtte til museer mv. ifb. covid-19 | -200 | -200 | -200
Justis- og beredskapsdepartementet | 631 | -963 | -1 119
Anskaffelsen av nye redningshelikoptre | -202 | -1 816 | -1 977
Fagskole brann og redning | 156 | 50 | 3
Gebyrmodell for nye pass og nasjonale ID-kort | 40 | 109 | 109
EUs grense- og visumkontroll | 637 | 694 | 747
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 602 | 1 848 | 1 650
Byggeprosjekter utenfor husleieordningen mv. | 141 | 93 | -266
Habilitering og avlastning funksjonshemmede engangsbevilgning til kommunene | -100 | -100 | -100
Lærlingtilskudd, engangsbevilgning til fylkeskommunene | -170 | -170 | -170
Kompensasjon bortfall av inntekter i kollektivtransporten, engangsbevilgning til fylkeskommunene | -1 250 | -1 250 | -1 250
Digital Europe Programme | 154 | 248 | 280
Minnested på Utøyakaia, ferdig 2021 | -300 | -300 | -300
Statsbygg, ordinære byggeprosjekter | 1 465 | 1 964 | 1 350
Ressurskrevende tjenester | 661 | 1 363 | 2 106
Arbeids- og sosialdepartementet | 6 058 | 13 765 | 21 221
Tilskudd til avtalefestet pensjon (AFP) | 200 | 390 | 570
Alderspensjon mv. | 6 261 | 12 567 | 18 823
Uføretrygd | 1 620 | 2 000 | 2 840
Tilskudd til Statens pensjonskasse | 182 | 890 | 1 698
Sykepenger | 150 | 470 | 740
Arbeidsavklaringspenger | -1 160 | -1 580 | -2 560
Tiltak på dagpengeområdet | -510 | -530 | -530
Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. | 195 | 445 | 705
IKT-modernisering i NAV | -380 | -380 | -380
Ettårig økt driftsbevilgning i NAV ifb. covid-19 | -500 | -500 | -500
Andre endringer | 0 | -7 | -185
Helse- og omsorgsdepartementet | -8 068 | -5 476 | -7 904
Teststasjoner på grenseoverganger | -650 | -650 | -650
Vaksiner mot covid-19 i 2021 | -3 800 | -3 800 | -3 800
Helseforetakene, ekstraordinære utgifter til covid-19 i 2021 | -3 700 | -3 700 | -3 700
Helseforetakene, ettårig aktivitetsvekst i 2021 | -890 | -890 | -890
Helsedirektoratet mv., beredskap covid-19 | -240 | -240 | -240
Tarmscreening | 30 | 60 | 120
Helseplattformen i Midt-Norge | -50 | -180 | -230
Folketrygdens helseutgifter | 1 521 | 3 118 | 4 830
Tilskudd til protonsentre i Oslo og Bergen | 70 | 20 | -130
Investeringslån til de regionale helseforetakene | 350 | 2 410 | -530
Investeringstilskudd, heldøgns omsorgsplasser | -709 | -1 624 | -2 684
Barne- og familiedepartementet | 527 | 497 | 460
Økt barnetrygd 0–5 år mv. | 740 | 610 | 460
Foreldrepenger | -213 | -113 | 0
Nærings- og fiskeridepartementet | -813 | -860 | -760
Ettårige støtteordninger for reiselivsnæringen | -680 | -680 | -680
Opprydding på det nukleære området | 171 | 248 | 585
Brønnøysundregistrene, registerplattformprosjektet | 0 | -125 | -179
Helårseffekt av reduksjon i nettolønnsordningen | -127 | -127 | -127
Anskaffelse av forskningsfartøy og utstyr til kontrollfartøy | -105 | -105 | -105
Opprydding Svea/Lunckefjell | -72 | -72 | -254
Landbruksdepartementet | -189 | -189 | -189
Engangstilskudd til oppkjøp av melkekvoter | -189 | -189 | -189
Samferdselsdepartementet | -695 | -868 | -923
Vederlag til togselskapene, inkl. covid-19 | -1 037 | -1 210 | -1 265
Støtte til ekspressbusser, covid-19 | -100 | -100 | -100
Postomdeling 2,5 dager i uken | 442 | 442 | 442
Klima- og miljødepartementet | -2 727 | -2 676 | -2 712
CO₂-kompensasjonsordningen for industrien | -2 567 | -2 567 | -2 567
Kjøp av klimakvoter | -160 | -109 | -145
Finansdepartementet | -222 | -128 | -12
Skatteetaten, forvaltning av kompensasjonsordningen | -130 | -130 | -130
Støtteordning for å ta tilbake permitterte, covid-19 | -300 | -300 | -300
Overføring av skatteoppkrevingen til Skatteetaten, gevinster | -49 | -107 | -140
Skatteetaten, IKT-prosjekter | -42 | -191 | -342
Momskompensasjon, kommunesektoren | 300 | 600 | 900
Forsvarsdepartementet | 353 | -451 | -3 346
Prosjekt FD | -166 | -166 | -166
Departementene, felles IKT | 109 | 71 | 58
Kampflyanskaffelsen m/baseløsning | -297 | -917 | -3 745
Kystvaktfartøy og CV90-vogner | 707 | 561 | 507
Olje- og energidepartementet | 1 087 | 215 | -1 761
Langskip – fangst og lagring av CO₂ | 1 087 | 215 | -1 761
Sum | -7 369 | 129 | -1 270

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Nedenfor omtales nærmere de største og viktigste sakene som fremkommer i tabellen.

EØS-finansieringsordningene

Utbetalingene under EØS-finansieringsordningene øker betydelig i 2021 som følge av at de fleste land nå er i gjennomføringsfasen av programmer og prosjekter. Det antas at utbetalingene vil avta frem mot 2025.

Fagfornyelsen

Regjeringen foreslår i statsbudsjettet for 2021 å bevilge 100 mill. kroner til læremidler i forbindelse med innføringen av fagfornyelsen i perioden 2020–2022.

Fagbrev for personer med studie-/yrkeskompetanse

Regjeringen har som mål at flere gjennomfører videregående opplæring og tar fagbrev, og får den kompetansen som morgendagens arbeids- og næringsliv trenger. Det foreslås et tilskudd for å gi personer som allerede har studie- eller yrkeskompetanse fra videregående opplæring, tilbud om å ta et fagbrev. Det antas at budsjettbehovet vil øke frem mot 2024 ettersom nye deltakere kommer til.

Kompetansetiltak ifb. pandemien

I forbindelse med pandemien er det iverksatt en rekke ekstraordinære tiltak for å legge til rette kompetanseheving blant ledige og permitterte, og for at elever og lærlinger ikke skal falle etter faglig eller stå uten tilbud om opplæring eller læreplass.

Studentboliger

Regjeringen foreslår å bevilge 803,5 mill. kroner i 2021 til nye og gamle tilsagn til bygging av studentboliger. Ettersom utgifter til tidligere gitte tilsagn reduseres og avsluttes, synker utgiftene i årene som kommer.

Statens lånekasse for utdanning

Utgiftene under Statens lånekasse for utdanning forventes å øke gjennom hele perioden. Dette er i hovedsak grunnet økt rentestøtte knyttet til en anslått økning i mengden ikke-rentebærende lån, og utdanningsstøtteeffekten av nye studieplasser.

Forskningsrådet, ettårig reduksjon i kapitalbeholdningen

Regjeringen foreslår i statsbudsjettet for 2020 å redusere kapitalbeholdningen til Forskningsrådet med 421 mill. kroner. Reduksjonen er fordelt på flere departementers budsjett og skal ikke påvirke aktiviteten i Forskningsrådet. Reduksjonen er ettårig.

EUs rammeprogram for forskning og innovasjon

Gjeldende programperiode avsluttes i 2020, og utgiftene reduseres betydelig fra 2021. Utbetaling av tilsagn fra siste del av perioden gjør at utgiftene er ventet å fases gradvis ut. Samtidig er det forventet at deltakelse i EUs neste rammeprogram, Horisont Europa, vil medføre betydelig utgiftsvekst i kommende år. Det tas forbehold om endelig beslutning om deltakelse i EUs rammeprogram (2021–2027) til etter at EUs langtidsbudsjett er vedtatt.

EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett

Gjeldende programperiode avsluttes i 2020. Det er ventet at det vil finne sted noe etterbetaling av tilsagn fra siste del av perioden i etterfølgende år. Regjeringen foreslår at Norge deltar i EUs neste program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett, hvilket medfører økte utgifter i årene som kommer. Det tas forbehold om endelig beslutning om deltakelse i EUs rammeprogram (2021–2027) til etter at EUs langtidsbudsjett er vedtatt.

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

Asylankomstene er forventet å forbli lave. I 2021 er det anslått 3 000 asylsøkere, og dette er teknisk forutsatt frem til 2024. Den gradvise utfasingen av utgiftene knyttet til bosetting av de mange asylsøkerne som ankom høsten 2015, fortsetter i 2021. Dette medfører en betydelig reduksjon i utgiftene på utlendingsområdet frem mot 2024.

EUs grense- og visumkontroll

EU etablerer et nytt grense- og visumfond fra og med 2021. Norges deltakelse i fondsmekanismen vil innebære økte utgifter fra 2022. Videre medfører Norges forpliktelser knyttet til ny forordning for den europeiske grense- og kystvakt (EBCG) økte utgifter til kontingent og personellavgivelse over flere år fra og med 2021.

Anskaffelse av nye redningshelikoptre

I løpet av perioden 2018 til 2020 er flere av de nye redningshelikoptrene mottatt, men også i 2021 påløper utgifter til kjøp av redningshelikoptre. I tillegg til kjøp av helikoptre omfatter anskaffelsen også engangsutgifter til å gjøre helikoptrene operative og utgifter til oppgradering av baser og landingsplasser ved sykehus. Fra 2023 forventes utgiftene til anskaffelsen å falle markert.

Byggeprosjekter

Det er satt i gang mange nye byggeprosjekter de siste årene, og det samlede bevilgningsnivået er høyt. Bevilgninger til byggeprosjekter som ny energiløsning i regjeringskvartalet reduseres, og store byggeprosjekter som NMBU Campus Ås ferdigstilles. Samtidig øker utgiftene til andre byggeprosjekter, særlig grunnet oppstart av byggeprosjektet nytt regjeringskvartal byggetrinn 1. I beregningene er det ikke tatt høyde for at det pågår forprosjektering av flere nye store byggeprosjekter som kan gi betydelige utgifter fremover. Nytt campus for NTNU, Ocean Space Laboratories, rehabilitering av Nationaltheatret, Bergen tinghus, samlokalisering av Havforskningsinstituttet og Fiskeridirektoratet og nytt Oslo fengsel er eksempler på prosjekter i forprosjektfasen.

Minnestedet på Utøyakaia ferdigstilles i 2021 og reduserer de totale kostnadene til byggeprosjekter.

Ressurskrevende tjenester

Overføringer til kommunene gjennom toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester forventes i gjennomsnitt å øke med om lag 0,7 mrd. kroner per år som følge av vekst i både antall brukere og kostnad per bruker. Anslagene er basert på samme årlige vekst som gjennomsnittet de siste fire årene (2017–2020).

Engangsbevilgninger til kommunesektoren ifb. pandemien

Regjeringen foreslår i 2021 flere engangsbevilgninger til kommunesektoren ifb. pandemien, herunder 1 250 mill. kroner til kompensasjon for bortfall av inntekter i kollektivtransport, 170 mill. kroner til videreføring av økt lærlingtilskudd og 100 mill. kroner til habilitering og avlastning for funksjonshemmede.

Utgiftsveksten i folketrygden ekskl. dagpenger

Utgiftene til folketrygdens regelstyrte stønadsordninger eksklusive dagpenger mv., forventes å øke med over 8 mrd. kroner årlig i treårsperioden 2022–2024, tilsvarende en samlet vekst på i underkant av 25 mrd. kroner.

Veksten drives først og fremst av flere alderspensjonister. Utbetalingene til alderspensjon anslås å øke med om lag 19 mrd. kroner i løpet av treårsperioden.

Det legges til grunn en stabil utvikling i det trygdefinansierte sykefraværet. Utgiftene til sykepenger er likevel ventet å øke, som følge av økt sysselsetting. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger (AAP) er ventet å reduseres med 2,4 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. I hovedsak skyldes dette effekten av de varige regelverksendringene i 2018 og 2020, og avtakende budsjetteffekt av de midlertidige regelverksendringene knyttet til koronapandemien.

Utgiftene til uføretrygd ventes å øke med 2,8 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Den demografiske utviklingen, gitt konstante uttaksrater i hver aldersgruppe, tilsier fortsatt vekst i antall uføre frem til 2024. I tillegg forventes økning i antall mottakere grunnet fortsatt høy overgang fra arbeidsavklaringspenger etter regelverksendringene i 2018.

Utgiftene til hjelpemidler mv. ventes å øke med 0,7 mrd. kroner i løpet av treårsperioden, blant annet grunnet demografisk utvikling. I motsatt retning trekker utgiftene til etterlattepensjoner, som ventes å gå ned med 0,3 mrd. kroner.

Basert på utviklingen de siste årene anslås den underliggende veksten i folketrygdens utgifter under Helse- og omsorgsdepartementets å øke med i underkant av 5 mrd. kroner frem til 2024. Dette skyldes i stor grad at utgiftene til legemidler forventet å øke med over 3 mrd. kroner.

Tiltak på dagpengeområdet

Utfasing av midlertidige tiltak på dagpengeområdet reduserer utgiftene i årene fremover. Regjeringen legger til grunn at den utvidede permitteringsperioden er midlertidig og at permitteringsperioden reduseres til 26 uker for permitteringer som iverksettes etter 30. juni 2021. Videre er det lagt til grunn at den midlertidige utvidelsen av muligheten til å kombinere dagpenger og utdanning varer frem til 1. juli 2021. I tillegg bidrar helårseffekten av regjeringens forslag til skjerpede sanksjoner til å redusere utgiftene fremover.

Avtalefestet pensjon (AFP)

Statens tilskudd til AFP i privat sektor ventes å øke betydelig i årene fremover. Det skyldes fortsatt høy vekst i antall mottakere fordi AFP-ordningen i privat sektor fortsatt er under innfasing.

Tilskudd til Statens pensjonskasse

Tilskuddet til Statens pensjonskasse (SPK) til offentlig tjenestepensjon ventes å øke i takt med at det blir flere pensjonister samt fordi nye pensjonister har høyere pensjonsnivå enn de som faller fra. Denne økningen motvirkes i stor grad i 2022 av at premien for lærerne og de statlige fristilte virksomhetene (i hovedsak AS/ASA) øker fra 2021 til 2022. Økningen skyldes at gjennomsnittlig lønnsvekst for 2021 på 2,2 pst. legges til grunn for alle terminer i 2022, mens 6. termin for 2020 med lavere lønnsvekst (1,7 pst.), som innbetales i 2021, trekker ned premieinntektene i 2021.

IKT-modernisering i NAV

Prosjekt 3 i IKT-moderniseringen i Arbeids- og velferdsetaten skal etter planen avsluttes i 2021.

Ettårig økt driftsbevilgning i NAV 2021, covid-19

Regjeringen foreslår å øke driftsbevilgningen til NAV med 500 mill. kroner for å håndtere konsekvensene av pandemien. Det antas at merbehovet er midlertidig i 2021 og bevilgningsøkningen er derfor ettårig.

Ekstraordinære utgifter og beredskap på helseområdet ifb. covid-19

Det foreslås en rekke bevilgninger i 2021 for å dekke ekstraordinære utgifter og ettårige satsinger på helseområdet ifb. pandemien. Det foreslås blant annet 3,8 mrd. kroner til vaksiner mot covid-19, 3,7 mrd. kroner for å dekke ekstraordinære kostnader i sykehusene og 890 mill. kroner til ettårig aktivitetsvekst i sykehusene. Videre foreslås det 650 mill. kroner til teststasjoner ved grenseoverganger og om lag 240 mill. kroner til beredskap i sentrale helsemyndigheter. Disse bevilgningene vil fases ut fra 2022.

Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser

Kommuner som får tilsagn om investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser mottar tilskudd over en femårsperiode. Kommunene mottar hoveddelen av tilskuddene to til tre år etter at tilsagn er gitt, dvs. i 2023 og 2024 for tilsagn gitt i 2020. Nye tilsagn i 2021 bidrar isolert sett til å øke utgiftene i årene fremover. Etter hvert som prosjektene ferdigstilles, vil utgiftene bli redusert.

Investeringer i de regionale helseforetakene

Investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningene til de regionale helseforetakene og statlige investeringslån. De siste årene har det kommet flere investeringsprosjekter inn i investeringslånsordningen. I 2021 foreslår regjeringen nye investeringslån til regional sikkerhetsavdeling ved Oslo universitetssykehus og til nytt behandlingsbygg ved sykehuset i Stavanger. Utbetalingene de kommende årene vil følge fremdriften i prosjektene. Anslaget for utgiftene til investeringslån vil over tid motsvares av inntekter når lånene betales tilbake.

Barnetrygd og foreldrepenger

Regjeringen foreslår å øke barnetrygden for barn opp til fylte seks år fra 1. september 2021. Økningen får helårsvirkning i 2022. Den underliggende utviklingen for utgiftene i ordningen trekker i motsatt retning. Samtidig forventes det at utgiftene til foreldrepenger går ned i 2022 og 2023, i hovedsak som følge av lavere fødselstall.

Ettårige reislivsordninger

Som følge av koronapandemien foreslår regjeringen i 2021 å bevilge 680 mill. kroner til en kompensasjonsordning og en omstillingsordning for reiselivsnæringen. Dette er ettårige tiltak.

Opprydding på det nukleære området

Utgiftene til håndtering av norsk atomavfall og atomanlegg forventes å øke i årene fremover som følge av at større oppryddingsprosjekter kan igangsettes.

Helårseffekt av reduksjon i nettolønnsordningen

Regjeringen foreslår å avvikle ordningen NIS lasteskip i utenriksfart, samt å innføre makstak på 200 000 kroner i alle resterende ordninger bortsett fra NIS-generell. Siden ordningen utbetales i seks terminer hvorav fire er i inneværende år er helårseffekten større enn budsjetteffekten i 2021. Anslaget for bevilgningsbehov under nettolønnsordningen forventes derfor å reduseres ytterligere i 2022.

Anskaffelse av forskningsfartøy og utstyr til kontrollfartøy

Som en del av regjeringens tiltakspakke for å fremme aktivitet i verftsindustrien har Stortinget gitt sin fullmakt til anskaffelse av et nytt kystgående forskningsfartøy under Havforskningsinstituttet og utstyr til kontrollfartøy. Anskaffelsene gjennomføres i sin helhet i 2020 og 2021.

Engangstilskudd til oppkjøp av melkekvoter

I tråd med inngått avtale mellom staten og Norges Bondelag om nedskalering av melkeproduksjonen, foreslår regjeringen i 2021-budsjettet et nytt tilskudd til oppkjøp av melkekvoter på 189 mill. kroner. Det ekstraordinære kvoteoppkjøpet gjennomføres i sin helhet i 2021.

Vederlag til togselskapene

Utgiftene til kjøp av persontransport med tog reduseres i tråd med inngåtte avtaler. Kontraktene for drift av Sørlandsbanen, Bergensbanen og Nordlandsbanen mv. er blitt rimeligere etter konkurranse. Utgifter til tilleggsavtaler i forbindelse med virusutbruddet utgår etter 2021.

Støtte til ekspressbusser, covid-19

Som følge av koronapandemien foreslår regjeringen i 2021 å bevilge 100 mill. kroner for å støtte kommersielle buss- og båtruter. Denne ordningen videreføres ikke i 2022.

Postomdeling 2,5 dager i uken

I 2021 foreslår regjeringen å bevilge 558 mill. kroner til postomdeling 2,5 dager i uken. Utgiftene til Posten er stigende. Samferdselsdepartementet anslår at utgiftene de neste årene vil beløpe seg til omtrent 1 mrd. kroner per år dersom det ikke foretas endringer i Postens leveringsplikt.

Kjøp av klimakvoter

Utgiftene til kjøp av klimakvoter reduseres som følge av at kvotekjøpsprogrammet under Kyotoprotokollens andre periode (2013–2020) avsluttes i 2021. Fra 2022 og fremover er det budsjettert med kvotekjøp fra fond under Verdensbanken, TCAF og CPF.

Lønnsstøtteordningen og forvaltning i Skatteetaten, covid-19

Som følge av koronapandemien foreslår regjeringen å innføre lønnsstøtte for ytterligere én periode i 2020, jf. Prop. 142 S (2019–2020) og Prop. 140 L (2019–2020). Utbetalingene for perioden vil komme i 2021, og er anslått til 300 mill. kroner. Videre påløper det utgifter til forvaltning av lønnsstøtteordningen og kompensasjonsordningen for næringslivet også i 2021. Utgiftene foreslås håndtert ved engangsbevilgninger i 2021.

Overføring av skatteoppkrevingen til Skatteetaten

Skatteoppkreverfunksjonen blir overført fra kommunene til Skatteetaten fra 1. november. Som redegjort for i Prop. 117 S (2019–2020), må Skatteetaten innplassere flere årsverk enn etaten har behov for til å løse oppgaven. Det forventes at antallet overtallige årsverk vil reduseres frem mot 2024, som følge av naturlig avgang og omdisponering av ansatte til andre deler av etaten hvor det er rekrutteringsbehov. Utgiftene vil dermed reduseres.

IKT-prosjekter i Skatteetaten

Det pågår flere IKT-prosjekter i Skatteetaten, blant annet utvikling av nytt mva.-system (Memo) og digitalisert skattemelding for næringsdrivende, lønnstakere og pensjonister (Sirius), som etter planen skal ferdigstilles de neste årene. Etter som prosjektene ferdigstilles, vil utgiftene også reduseres.

CO₂-kompensasjonsordningen for industrien

Utgiftene til CO₂-kompensasjonsordningen for industrien er anslått til 2,6 mrd. kroner i 2021. 2021 er siste utbetalingsår for nåværende ordning.

Nye kampfly – midlertidig økning

I Langtidsplanen for forsvarssektoren er det lagt til grunn at det frem mot 2024 skal anskaffes inntil 52 nye F-35 kampfly. Det er samtidig lagt til grunn en midlertidig bevilgningsøkning på 22–28 mrd. kroner (2012-priser) samlet over anskaffelsesperioden. Stortinget har tidligere gitt bestillingsfullmakt for totalt 52 kampfly for levering i perioden 2015–2024. Behovet for midlertidig bevilgningsøkning på Forsvarsdepartementets budsjett knyttet til kampflyanskaffelsen nådde et toppunkt i 2017, og reduseres gradvis fra 2018 og fremover.

Langskip – fangst og lagring av CO₂

Regjeringen foreslår å bevilge 2,3 mrd. kroner til Langskip-prosjektet for fangst, transport og lagring av CO₂ i 2021. Dersom prosjektet følger planlagt fremdrift, vil bevilgningsnivået i 2022 og 2023 ligge på hhv. 3,4 og 2,5 mrd. kroner. Når prosjektet går over i drift, er bevilgningene forventet å ligge mellom om lag 500 – 750 mill. kroner årlig. Anslagene er ikke medregnet ev. støtte til Fortum Oslo Varme.

Inntekter

Det er bare mindre endringer på inntektssiden i perioden.

5.4 Handlingsrommet i de nærmeste årene

Høyere budsjettunderskudd på kort sikt øker utfordringene med bærekraften i statsfinansene på lengre sikt. Fremtidige generasjoner vil indirekte betale for dagens offentlige forbruk gjennom høyere skatter eller lavere offentlig forbruk. Samtidig vil regjeringen med budsjettforslaget for 2021 starte tilbakevendingen til et mer bærekraftig utgiftsnivå i offentlig sektor. Når utgiftsnivået er brakt ned, vil det videre handlingsrommet i budsjettpolitikken i hovedsak følge av utviklingen i skatte- og avgiftsinntektene fra fastlandsøkonomien, utviklingen i Statens pensjonsfond og bindinger på utgiftssiden.

Skatte- og avgiftsinntektene forventes å øke over tid som følge av vekst i skattegrunnlagene (gitt uendret skatte- og avgiftssystem). For de nærmeste årene anslås den underliggende veksten i skatte- og avgiftsinntektene å styrke budsjettet med om lag 12–14 mrd. 2021-kroner per år. Anslaget har blitt satt ned de siste årene, noe som blant annet må ses i sammenheng med at avgiftssystemet brukes for å gjøre det mer attraktivt å velge klimavennlige kjøretøy.

Regjeringens forslag til budsjett inneholder nye skatte- og avgiftslettelser i 2021 på 2,6 mrd. kroner påløpt og 1,8 mrd. kroner bokført. Skatte- og avgiftsopplegget for 2021 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2020–2021) Skatter, avgifter og toll 2021.

Bruken av olje- og fondsinntekter har økt markert siden 2001 og blitt en stadig viktigere finansieringskilde i de årlige statsbudsjettene. Om lag 20 pst. av offentlige utgifter finansieres med overføringer fra Statens pensjonsfond utland. Nå er vi i en ny fase i finanspolitikken. Fremover venter vi lavere vekst i Statens pensjonsfond utland, og rommet for ytterligere økt bruk av oljeinntekter er dermed svært begrenset. I Meld. St. 1 (2020–2021) Nasjonalbudsjettet 2021 anslås det at den årlige bruken av fondsinntekter i gjennomsnitt kan øke med 3–6 mrd. 2021-kroner i den neste tiårsperioden.

Fremskrivingene i dette kapitelet viser at utgiftene reduseres kraftig i første del i perioden. Dette skyldes utfasing av store, midlertidige utgifter til nødvendige tiltak for å håndtere koronasituasjonen. Utover i perioden motsvares dette i stor grad av økningene i folketrygden, som anslås å vokse med over 8 mrd. kroner årlig frem mot 2024. Anslagene er usikre, og usikkerheten øker utover i perioden.

Fremskrivingene viser de fremtidige konsekvensene av regjeringens budsjettforslag for 2021. Effektiviseringstiltak som øker handlingsrommet, slik som videreføring av avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen, er ikke tatt med i fremskrivingene. Reformen frigjør årlig om lag 1,8 mrd. kroner til prioriterte formål i regjeringens forslag til statsbudsjett. Fremskrivingene omfatter heller ikke eventuelle utgiftsøkninger blant annet for helse- og omsorgstjenester som følge av at det blir flere eldre. Det er heller ikke tatt hensyn til opptrappingsplaner og oppfølging av varslede satsinger som ikke er en del av regjeringens budsjettforslag for 2021. Flere av disse innebærer i sum vesentlige bindinger på handlingsrommet i fremtidige budsjetter. Planlagte satsinger og ambisjoner er nærmere omtalt i avsnitt 5.5.

Det samlede handlingsrommet i budsjettet i årene fremover er usikkert og avhenger av politiske beslutninger, men vil trolig være mindre enn i årene vi har bak oss.

5.5 Planlagte satsinger og ambisjoner

Flere langsiktige planer, mål og byggeprosjekter vil kreve økte budsjetter de nærmeste årene. Det kan bli nødvendig å redusere andre utgifter for å gi rom for satsingene og ambisjonene. I tillegg kan det bli behov for å håndtere større utgifter som er vanskelige å forutse, som finanskrisen i 2009, det store antall asylankomster i 2015 og pandemien i 2020.

Utgiftsvekst til befolkningsendringer

Flere eldre gir økt behov for helse- og omsorgstjenester, og behovet øker med gjennomsnittsalderen i befolkningen. Gruppen som er eldre enn 80 år, vil øke mye raskere fremover: De siste ti årene har det i gjennomsnitt blitt om lag 1 100 flere personer i denne gruppen hvert år. I årene 2021–2024 blir det i gjennomsnitt 8 000 flere hvert år – og veksttakten tiltar. Aldring bidrar til å øke demografikostnadene i helseforetakene og kommunene. Endringene i befolkningen samlet anslås å bidra til å øke kostnadene i helseforetak og kommuner med i overkant av 3 mrd. kroner årlig de nærmeste årene.

Planlagte satsinger

Nasjonal transportplan

Meld. St. 33 (2016–2017) Nasjonal transportplan 2018–2029 legger opp til en ramme for statlige midler på 933 mrd. kroner i årene 2018–2029, i tillegg til 131 mrd. kroner i bompenger (prisnivå 2017). I budsjettet for 2021 er utgiftene til NTP-formål foreslått økt reelt med 1,6 mrd. kroner til totalt 73,1 mrd. kroner. Midler til NTP-formål i de enkelte budsjettår vil bli tilpasset det samlede økonomiske opplegget innenfor rammene som følger av handlingsregelen og tilstanden i norsk økonomi for øvrig. Endringer i handlingsrommet, i prosjektenes kostnader eller utgifter på andre samfunnsområder vil kunne påvirke innfasing og gjennomføring av planen.

Langtidsplan for forsvarssektoren

I ny langtidsplan for forsvarssektoren tas det sikte på at forsvarsbudsjettet i 2028 skal ligge 16,5 mrd. 2020-kroner over vedtatt budsjett for 2020. Regjeringen vil komme tilbake til den konkrete opptrappingen og innretningen av forsvarsrammen i det enkelte budsjettår.

Byggeprosjekter

De siste årene har staten satt i verk en rekke nye byggeprosjekter. Sammenlignet med 2020 foreslås det å øke bevilgningen til bygg i statlig sivil sektor og investeringslån til sykehusprosjekter i 2021 med i overkant 2 mrd. kroner. Det største prosjektet regjeringen foreslår å starte opp i 2021, er nytt regjeringskvartal byggetrinn 1, med en kostnadsramme på 20,5 mrd. kroner (prisnivå per 1.7.2021). Forslaget om å starte byggingen av nytt regjeringskvartal vil binde opp betydelige midler i årene fremover og bidra til en årlig økning i total bevilgning til byggeprosjekter. I tillegg er flere byggeprosjekter under prosjektering, blant annet i universitets- og høyskolesektoren og justissektoren. Utgifter ved faktisk gjennomføring av slike bygg etter prosjektering må antas å være omfattende, men er krevende å anslå nøyaktig nå. Det er heller ikke tatt stilling til eller er kjent når byggestart ev. vil være.

Store sykehusprosjekter finansieres delvis gjennom statlige investeringslån til helseforetakene. Omfanget av helseforetakenes investeringslån har økt de siste årene. I 2014 ble det bevilget 1,6 mrd. kroner. For 2021 foreslår regjeringen om lag 7,9 mrd. kroner til utbetaling av investeringslån til helseforetakene.

FoU-bevilgninger – 1 pst. av BNP

Regjeringen har en ambisjon om å øke den offentlige forskningsinnsatsen ut over 1 pst. av BNP i en omstillingsfase, jf. langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. I 2021 ligger samlede FoU-bevilgninger anslagsvis 8,1 mrd. kroner over 1 pst. av BNP, og 3,8 mrd. kroner over 1 pst. av BNP dersom Skattefunn holdes utenfor. Kostnaden ved å videreføre en FoU-innsats på 1 pst. av BNP over tid anslås til om lag 0,7 mrd. 2021-kroner årlig. Som følge av pandemien kan imidlertid veksten i BNP på kort sikt bli noe høyere enn trend. Dette vil øke kostnadene ved å videreføre målet, både på kort og lang sikt.

I revidert langtidsplan for forskning og høyere utdanning lanserer regjeringen tallfestede opptrappingsplaner på til sammen 1,5 mrd. kroner i perioden 2019–2022, hvorav om lag 0,4 mrd. kroner inngår i budsjettforslaget for 2021. Oppfølging av disse vil bidra til målet om offentlig FoU-innsats som andel av BNP.

Regjeringen foreslår i budsjettet for 2021 norsk deltakelse i flere av EUs rammeprogram i neste programperiode. Dette vil også føre til økte bevilgninger til FoU i årene fremover.

Bistand – 1 pst. av BNI

Ved behandlingen av 2017-budsjettet vedtok Stortinget følgende: «Stortinget ber regjeringen avsette 1 pst. av BNI til bistand i de årlige budsjetter.» Dersom man legger til grunn at BNI vokser i takt med BNP for Fastlands-Norge, innebærer vedtaket at bistandsbudsjettet må øke med anslagsvis 0,8 mrd. 2021-kroner årlig. Som følge av pandemien kan imidlertid veksten i BNP på kort sikt bli noe høyere enn trend. Dette vil øke kostnadene ved å videreføre målet, både på kort og lang sikt.

6 Gjennomføringen av inneværende års budsjett

Kapitlet gir en oversikt over gjennomføringen av inneværende års budsjett basert på anslag på regnskap for 2020. I tillegg gis det en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2020.

6.1 Anslag på regnskap for 2020

6.1.1 Statsbudsjettets inntekter

De samlede inntektene på statsbudsjettet for 2019 anslås nå til 1 791,9 mrd. kroner medregnet lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland, jf. tabell 6.1. Reduksjonen fra Saldert budsjett 2020 kan i stor grad tilskrives reduserte anslag for inntekter fra petroleumsvirksomheten og reduserte skatte- og avgiftsinntekter.

Tabell 6.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Endring fra Saldert budsjett 2020 | Anslag på regnskap 2020
Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 1–29) | 113,1 | -41,5 | 71,6
Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 26,4 | 1,6 | 27,9
Overføringer fra andre (postene 50–89) | 1 548,1 | 22,4 | 1 570,6
Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99) | 114,9 | 6,9 | 121,9
Sum inntekter | 1 802,5 | -10,6 | 1 791,9

Kilde: Finansdepartementet

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland anslås nå å bli 1 122,2 mrd. kroner i 2020. Dette er 51,3 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2020.

Anslagene for skatter og avgifter fra Fastlands-Norge er redusert med 60,1 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2020. De oppdaterte tallene for 2020 er basert på en gjennomgang av statistikken for innbetalte skatter og avgifter hittil i år, samt nye anslag for blant annet sysselsetting, etterspørsel og lønns- og prisvekst. Anslaget for direkte skatter og folketrygdavgifter er redusert med til sammen 23,2 mrd. kroner. Inntektene fra merverdiavgiften er redusert med 31,6 mrd. kroner, mens øvrige avgifter og tollinntekter samlet sett er redusert med 5,3 mrd. kroner.

Renteinntekter anslås nå vel 0,6 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2020.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomhet, overføring fra Statens pensjonsfond, skatter, avgifter og renter anslås nå 9,4 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2020. Dette skyldes blant annet høyere inntekter fra salg av økt produksjonskapasitet i oppdrettsnæringen og høyere overføringer fra Norges Bank enn tidligere lagt til grunn. I motsatt retning trekker blant annet lavere inntekter fra salg av klimakvoter.

6.1.2 Statsbudsjettets utgifter

Anslag på regnskap for utgiftsbevilgningene i statsbudsjettet utgjør nå 1 856,9 mrd. kroner for 2020, jf. tabell 6.2. Da er lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland medregnet. Økningen fra saldert budsjett gjelder særlig økte utlån mv., blant annet kapitalinnskudd i Statens obligasjonsfond. I motsatt retning trekker reduserte overføringer, blant annet en betydelig reduksjon i anslaget for overføringen til Statens pensjonsfond utland.

Når lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland holdes utenom, anslås utgiftene i 2020 til 1 555,4 mill. kroner. Dette er 140,8 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2020, som i stor grad skyldes de omfattende tiltakene for å begrense de økonomiske konsekvensene av pandemien og smitteverntiltakene og endrede anslag under folketrygden.

Tabell 6.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Endring fra Saldert budsjett 2020 | Anslag på regnskap 2020
Driftsutgifter (postene 1–29) | 185,9 | 4,1 | 190,0
Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 75,4 | 1,2 | 76,7
Overføringer til andre (postene 50–89) | 1 426,2 | -22,9 | 1 403,3
Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99) | 125,0 | 61,8 | 186,8
Sum utgifter | 1 812,6 | 44,3 | 1 856,9

Kilde: Finansdepartementet

I anslag på regnskap er det tatt utgangspunkt i gjeldende budsjett etter Stortingets behandling av forslag til bevilgningsendringer våren 2020, herunder forslag til bevilgningsendringer ifb. Revidert nasjonalbudsjett 2020 og Prop. 127 S (2019–2020). Det er videre tatt høyde for forslag om bevilgningsendringer i Prop. 142 S (2019–2020), som ble lagt frem for Stortinget 21. september 2020. Det vises til nærmere omtale i disse proposisjonene.

I Saldert budsjett 2020 ble det bevilget 5 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Våren 2020 ble det besluttet å utsette årets lønnsoppgjør for det statlige tariffområdet til høsten 2020. Oppgjøret startet 1. september. I anslag på regnskap er det lagt til grunn at bevilgninger til lønnsoppgjøret i staten mv. dekkes ved reduksjon av bevilgningen under kap. 2309. I nysalderingsproposisjonen som fremmes senere i høst, vil det bli gjort rede for fordelingen av lønnsoppgjøret på kapittel og post, og fremmet forslag om nedsettelse av bevilgningen under kap. 2309.

6.1.3 Folketrygdens inntekter, utgifter og finansieringsbehov

Folketrygdens inntekter og utgifter medregnes i statsbudsjettet. Folketrygdens finansieringsbehov i 2020, som fremkommer ved at folketrygdens inntekter bare delvis finansierer folketrygdens utgifter, dekkes ved statstilskudd. I nysalderingsproposisjonen som legges frem senere i høst vil det bli redegjort nærmere for folketrygdens finansieringsbehov i 2020 basert på anslagsendringer mv. gjennom året.

6.1.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Petroleumsvirksomhetens inntekter fratrukket utgifter gir netto kontantstrøm fra virksomheten. Hva som inngår i petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter er fastsatt i § 3 i lov om Statens pensjonsfond.

Tabell 6.3 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2020 | Endring fra Saldert budsjett 2020 | Anslag på regnskap 2020
| Inntekter SDØE | 112,7 | -43,9 | 68,8
- | Utgifter SDØE | 28,0 | 0,0 | 28,0
+ | Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift | 139,9 | -109,7 | 30,2
+ | Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 20,4 | -4,7 | 15,7
= | Netto kontantstrøm | 245,0 | -158,3 | 86,7

Kilde: Finansdepartementet

Petroleumsinntekter

Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter. Inntektene anslås til 68,8 mrd. kroner i 2020, hvilket innebærer en reduksjon på 43,9 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2020. Videre omfatter inntektene fra petroleumsvirksomheten skatt og avgift på utvinning, samt aksjeutbytte fra Equinor ASA. Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås nå til 30,2 mrd. kroner, som er 109,7 mrd. kroner lavere enn anslaget i Saldert budsjett 2020. Videre reduseres utbytteinntektene fra Equinor ASA med 4,7 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2020.

Petroleumsutgifter

Utgiftene til petroleumsvirksomhet består av andelen av investeringer på sokkelen som dekkes av SDØE. Utgiftene til petroleumsvirksomheten anslås til 28 mrd. kroner i 2020. Anslaget er dermed ikke endret fra Saldert budsjett 2020.

Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet til Statens pensjonsfond utland. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i 2020 anslås å bli 86,7 mrd. kroner. Det er 158,3 mrd. kroner lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2020.

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland til å dekke statsbudsjettets oljekorrigerte budsjettunderskudd er i Saldert budsjett 2020 satt til 241,1 mrd. kroner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet for 2020 anslås nå til 433,2 mrd. kroner.

Anslaget for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2020 er fortsatt usikkert. I nysalderingsproposisjonen vil det bli lagt frem oppdaterte anslag for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2020 og fremmet forslag om endret overføring fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet i 2020.

Tabell 6.4 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2020

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2020 | Endring fra Saldert budsjett 2020 | Anslag på regnskap 2020
| Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet | 245,0 | -158,3 | 86,7
- | Overført til statskassen | 241,1 | 192,1 | 433,2
+ | Rente- og utbytteinntekter mv. | 251,3 | -28,3 | 223,0
= | Overskudd i Statens pensjonsfond | 255,2 | -378,7 | -123,5

Kilde: Finansdepartementet

Kapitalen i Statens pensjonsfond utland anslås til 10 300 mrd. kroner ved utløpet av 2020, mens kapitalen i Statens pensjonsfond Norge anslås til 277 mrd. kroner. Samlet anslås dermed kapitalen i Statens pensjonsfond til 10 577 mrd. kroner ved utløpet av 2020.

6.1.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes således av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger. I Saldert budsjett 2020 ble brutto finansieringsbehov anslått til 10,1 mrd. kroner. Brutto finansieringsbehov anslås nå til 74,1 mrd. kroner. Endringene fra saldert budsjett gjelder blant annet kapitalinnskudd i Statens obligasjonsfond, økte utlån under Statens lånekasse og Husbanken og lån til likviditetsbehov i GIEK.

Tabell 6.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner
| Inntekter/utgifter/balanse | Saldert budsjett 2020 | Endring fra Saldert budsjett 2020 | Anslag på regnskap 2020
1. | Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland) | 1 446,5 | -209,6 | 1 236,9
2. | Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.) | 1 687,6 | -17,5 | 1 670,1
3. | Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1–2) | -241,1 | -192,1 | -433,2
4. | Overføring fra Statens pensjonsfond utland | 241,1 | 192,1 | 433,2
5. | Overskudd før lånetransaksjoner (3+4) | 0,0 | 0,0 | 0,0
6. | Utlån, gjeldsavdrag mv. | 125,0 | 61,8 | 186,8
7. | Tilbakebetalinger mv., ekskl. petroleum | 114,9 | -2,2 | 112,8
8. | Utlån mv., netto (6–7) | 10,1 | 64,0 | 74,1
9. | Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8–5) | 10,1 | 64,0 | 74,1

Kilde: Finansdepartementet

6.2 Statsregnskapet medregnet folketrygden for første halvår 2020

Dette avsnittet gir en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2020. Regnskapstallene er sammenstilt med Saldert budsjett 2020. Tabellene i avsnittet viser også hvor stor andel av bevilgningen i Saldert budsjett 2020 som er regnskapsført. Endrede anslag og bevilgningsendringer vedtatt etter at budsjettet ble saldert i Stortinget i fjor høst, inngår således ikke i beregningene av hvilken andel av bevilgningene som nå er regnskapsført.

6.2.1 Statsbudsjettets inntekter og utgifter

Statsregnskapet viser at det er regnskapsført inntekter på til sammen 713,9 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2020. Det tilsvarer 39,6 pst. av budsjetterte inntekter. Tabell 6.6 viser hvordan inntektene fordeler seg etter art.

Tabell 6.6 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Regnskap per 30.06.2020 | Regnskap i pst. av bevilgning
Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 1–29) | 113,1 | 46,7 | 41,3
Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 26,4 | 11,8 | 44,8
Overføringer fra andre (postene 50–89) | 1 548,1 | 600,9 | 38,8
Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99) | 114,9 | 54,5 | 47,4
Sum inntekter | 1 802,5 | 713,9 | 39,6

Kilde: Finansdepartementet

Per 30. juni 2020 er det regnskapsført utgifter på til sammen 745,9 mrd. kroner. Det utgjør 41,2 pst. av bevilgningene. Tabell 6.7 viser hvordan beløpet fordeler seg på utgiftsarter.

Tabell 6.7 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2020 | Regnskap per 30.06.2020 | Regnskap i pst. av bevilgning
Driftsutgifter (postene 1–29) | 185,9 | 87,2 | 46,9
Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 75,4 | 35,3 | 46,7
Overføringer til andre (postene 50–89) | 1 426,2 | 503,7 | 35,3
Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99) | 125,0 | 119,8 | 95,8
Sum utgifter | 1 812,6 | 745,9 | 41,2

Kilde: Finansdepartementet

6.2.2 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten utgjør 94,8 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2019. Det tilsvarer 38,7 pst. av netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten slik denne ble anslått i Saldert budsjett 2020.

Tabell 6.8 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2020 | Regnskap per 30.06.2020 | Regnskap i pst. av bevilgning
| Inntekter SDØE | 112,7 | 46,4 | 41,2
- | Utgifter SDØE | 28,0 | 14,2 | 50,8
+ | Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift | 139,9 | 51,2 | 36,6
+ | Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 20,4 | 11,5 | 56,5
= | Netto kontantstrøm | 245,0 | 94,8 | 38,7

Kilde: Finansdepartementet

6.2.3 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Regnskapet per 30. juni 2020 viser et brutto finansieringsbehov på 65,2 mrd. kroner. For nærmere detaljer vedrørende statsregnskapet for første halvår 2020 vises det til tabellene i vedlegg 3.

Tabell 6.9 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner
| Inntekter/utgifter/balanse | Saldert budsjett 2020 | Regnskap per 30.06.2020 | Regnskap i pst. av bevilgning
1. | Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland) | 1 446,5 | 659,4 | 45,6
2. | Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.) | 1 687,6 | 626,2 | 37,1
3. | Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1–2) | -241,1 | 33,2 | -13,8
4. | Overføring fra Statens pensjonsfond utland | 241,1 | -33,2¹ | -13,8
5. | Overskudd før lånetransaksjoner (3+4) | 0,0 | 0,0 |
6. | Utlån, gjeldsavdrag mv. | 125,0 | 119,8 | 95,8
7. | Tilbakebetalinger mv. | 114,9 | 54,5 | 47,4
8. | Utlån mv., netto (6–7) | 10,1 | 65,2 | 645,2
9. | Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8–5) | 10,1 | 65,2 | 645,2

¹ Teknisk satt til å motsvare overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland. Overføring fra Statens pensjonsfond utland blir endelig fastsatt og ført i forbindelse med nysalderingen av 2020-budsjettet.

Kilde: Finansdepartementet

7 Statens lånebehov

7.1 Fullmakt til å ta opp statslån o.a.

Statens lånebehov for 2021 følger av forslaget til statsbudsjett for 2021. Det blir lagt opp til at finansieringsbehovet i hovedsak blir dekket ved opptak av nye, langsiktige lån innenlands. Av hensyn til markedet for statspapirer legges det normalt opp til å søke å jevne ut den langsiktige opplåningen over flere år. For 2021 er det foreslått en fullmakt på 125 mrd. kroner for opptak av nye, langsiktige lån.

Statens kortsiktige opplåning i markedet skjer ved salg av statskasseveksler, som er papirer med løpetid på inntil tolv måneder. For 2021 er det foreslått en ramme på 100 mrd. kroner for utestående volum i kortsiktige markedslån.

Rammene som foreslås for langsiktig og kortsiktig markedsopplåning er de samme i 2021 som i 2020.

For andre kortsiktige lån ber regjeringen om en fullmakt der det ikke blir satt noen konkret beløpsgrense. Regjeringen ber i tillegg om at den generelle fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført. Det bes også om fullmakt til å gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til slike avtaler.

Dette er omtalt nærmere i avsnitt 7.3, og forslagene er sammenfattet i tabell 7.3.

Det vises også til generell omtale av statsgjeldsforvaltningen i Meld. St. 1 (2020–2021) Nasjonalbudsjettet 2021. Dersom Stortinget vedtar de fullmaktene det her bes om, vil Finansdepartementet gi Norges Bank fullmakt til å dekke lånebehovet og eventuelt inngå derivatavtaler, samt gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til disse.

7.2 Sammensetningen av statsgjelden

Tabell 7.1 viser størrelsen på, og sammensetningen av statens bruttogjeld ved utgangen av de to siste årene og første halvår i 2020.

Tabell 7.1 Sammensetningen av statsgjelden (i mill. kroner)

| 31.12.18 | 31.12.19 | 30.06.20
Langsiktige lån¹ | 400 101 | 394 000 | 457 000
Kortsiktige markedspapirer² | 66 000 | 58 000 | 63 000
Andre kortsiktige lån³ | 57 768 | 58 625 | 113 724
Statsgjelden | 523 869 | 510 625 | 633 724
Memo: |  |  |
Rentebytteavtaler |  |  | 26 450

¹ Lån med lengre løpetid enn ett år.

² Lån med løpetid inntil ett år.

³ Kontolån fra statsinstitusjoner mv.

Kilde: Finansdepartementet.

Statsgjelden består av langsiktige lån, kortsiktige markedspapirer og andre kortsiktige lån. Staten dekker behovet for langsiktig finansiering ved å selge statsobligasjoner i det innenlandske markedet gjennom auksjoner og syndikeringer. Den kortsiktige opplåningen i markedet skjer gjennom salg av statskasseveksler i auksjoner. Statskasseveksler er omsettelige lån uten kupongrente, hvor avkastningen er knyttet til underkursen de blir lagt ut til. Andre, kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, samt eventuelle kontolån fra institusjoner som i særskilte tilfeller kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten.

7.3 Statens lånebehov og behovet for lånefullmakter i 2021

I tråd med lov om Statens pensjonsfond blir det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet foreslått dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Avdrag på statsgjelden, netto utlån og kapitalinnskudd til statsbankene mv. blir dekket ved nye låneopptak og/eller ved å trekke på statens kontantbeholdning. Staten har ut fra forslaget i denne proposisjonen et brutto finansieringsbehov på 97,8 mrd. kroner i 2021, jf. tabell 7.2.

Tabell 7.2 Statens finansieringsbehov i 2020 og 2021 (i mrd. kroner)

|  | Saldert budsjett 2020 | Gul bok 2021
A | Oljekorrigert overskudd på statsbudsjettet | -241,1 | -371,2
B | Overført fra Statens pensjonsfond utland | 241,1 | 371,2
C | Overskudd før lånetransaksjoner (A + B) | 0,0 | 0,0
D | Utlån til statsbankene, aksjetegning o.l., netto | 10,1 | 9,8
E | Statens netto finansieringsbehov (D – C) | 10,1 | 9,8
F | Gjeldsavdrag¹ | 0,0 | 88,0
Statens brutto finansieringsbehov (E + F) | 10,1 | 97,8

¹ Avdrag på langsiktige statslån.

Kilde: Finansdepartementet.

Når Finansdepartementet vurderer statens lånebehov i markedet, tas det normalt utgangspunkt i statens finansieringsbehov, jf. tabell 7.2. Videre tas det hensyn til virkningen av statens transaksjoner på likviditeten i pengemarkedet. Pengemarkedet blir tilført likviditet når staten betaler avdrag på gjelden eller øker netto utlån fra statsbankene, mens opptak av statslån inndrar likviditet fra markedet. Det er et mål at statens transaksjoner over tid ikke skal endre den samlede likviditeten i pengemarkedet.

Siden underskuddet på statsbudsjettet blir dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland, påvirker ikke statsbudsjettet den samlede likviditeten i pengemarkedet. Samtidig er det slik at noen poster på statsbudsjettet påvirker balansen på budsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning, men ikke likviditeten i pengemarkedet. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når statens kapitaltransaksjoner samlet sett ikke skal påvirke likviditeten i pengemarkedet, må det korrigeres for slike poster. Det må også korrigeres for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men som ikke har likviditetseffekt, som innskudd i fond. For 2021 er det samlet sett beregnet at disse postene vil øke behovet for likviditetsinndragning med i underkant av 19 mrd. kroner netto. Et likviditetsjustert finansieringsbehov blir dermed på om lag 116 mrd. kroner.

Tabell 7.3 gir en samlet oversikt over gjeldende lånefullmakter for 2020 og forslag til nye fullmakter for 2021. I tillegg ber regjeringen om at fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført, og at det gis fullmakt til å foreta sikkerhetsplasseringer hos motparter i rentebytteavtaler.

Tabell 7.3 Fullmakt til å ta opp statslån i 2021 (i mill. kroner)

| Fullmakt for 2020 | Utnyttet per 30.06.20 | Forslag til fullmakt for 2021
Nye langsiktige lån | 125 000 | 63 000 | 125 000
Kortsiktige markedslån | 100 000 | 63 000 | 100 000
Andre kortsiktige lån | Ubegrenset | 113 724 | Ubegrenset

Kilde: Finansdepartementet.

7.3.1 Fullmakt til å ta opp langsiktige lån i 2021

Statens lånebehov blir dekket ved å ta opp nye, langsiktige lån innenlands. Finansdepartementet legger normalt opp til å søke å jevne ut opptakene av langsiktige lån. Formålet er at store svingninger i finansieringsbehovet fra ett år til det neste ikke skal slå ut tilsvarende på opplåningstakten. I 2021 er det forfall av et langsiktig obligasjonslån med utestående volum per 1. august på 88 mrd. kroner. Om lag halvparten av dette forfallet er planlagt finansiert i løpet av 2020, mens det tas sikte på å finansiere den gjenværende halvparten i 2021. En slik strategi vil innebære at behovet for nye langsiktige lån i 2021 blir i overkant av 40 mrd. kroner lavere enn det som følger direkte av det likviditetsjusterte finansieringsbehovet. Et samlet anslag på opplåningen i 2021 er om lag 75 mrd. kroner. Et ønske om relativt stabile låneopptak fra år til år kan redusere dette tallet noe.

I statsbudsjettet for 2020 ble det bedt om en ramme for opptak av langsiktige lån på 75 mrd. kroner. Etter opprettelsen av Statens obligasjonsfond (SOF) med en ramme på 50 mrd. kroner, utvidet Stortinget denne lånerammen til 125 mrd. kroner. Ved utgangen av første halvår 2020 var det investert 3,6 mrd. kroner i Statens obligasjonsfond. Det vil også for 2021 være behov for at lånerammen gir rom for investeringene i fondet. Samtidig kan Norges Bank ha behov for å utvide egenbeholdningen av obligasjoner for markedspleie, som nå er noe lavere enn tidligere. For å ta hensyn til usikkerhet og at det ikke er ønskelig at fullmakten blir for liten, er det ønskelig med en lånefullmakt som er noe høyere enn planlagt opplåning. Regjeringen ber på denne bakgrunn om at fullmakten for 2021 til å ta opp nye langsiktige lån innenlands blir satt til 125 mrd. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette tilsvarer gjeldende fullmakt for 2020.

7.3.2 Fullmakt til å ta opp kortsiktige markedslån i 2021

Fullmakten under kortsiktige markedslån er utformet som en ramme for maksimalt utestående beløp. Regjeringen ber om at fullmakten til å ha utestående kortsiktige markedslån blir satt til 100 mrd. kroner i 2021, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette tilsvarer fullmakten for 2020.

7.3.3 Fullmakt til å ta opp andre kortsiktige lån i 2021 mv.

Fullmakten for andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond samt eventuelle kontolån fra institusjoner som kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten. Fullmakten omfatter også eventuelle plasseringer som er gitt som sikkerhet fra motparter i rentebytteavtaler. Størstedelen av andre kortsiktige lån er innskudd fra operatørbanken for skattebetalingsordningen.

Lånene under denne fullmakten er gjeld av en slik karakter at en ikke bør fastsette en beløpsgrense. Det foreslås at Finansdepartementet for 2021 får fullmakt til å ta imot slike plasseringer som kontolån uten at det blir satt en beløpsgrense, jf. forslag til romertallsvedtak. Da unngår en at staten ev. må avvise innskudd fordi fullmakten ikke er stor nok.

7.3.4 Fullmakt til å inngå derivater mv.

I gjeldsforvaltningen brukes rentebytteavtaler for å styre rentebindingen på gjelden sammenlignet med det som følger direkte av en strategi der opplåningen spres på løpetider fra null til ti år. Rentebytteavtaler gir staten fleksibilitet til å endre den gjennomsnittlige rentebindingen på gjeldsporteføljen uten at selve opplåningen blir endret.

Det følger av statens avtaler med motpartene i rentebytteavtalene at motparten må innbetale kontantsikkerhet på konto i Norges Bank dersom rentebytteavtalene har en netto markedsverdi i statens favør som er over avtalte terskelnivåer. Dette reduserer statens risiko for tap hvis en motpart får betalingsproblemer. Det er i dag ikke et krav etter avtalene at staten innbetaler slik kontantsikkerhet til motpartene. Norges Bank har satt i gang reforhandling av de underliggende rammeavtalene slik at også staten vil måtte betale sikkerhet. Mandatet for Norges Banks forvaltning av statsgjelden gir banken fullmakt til å inngå og reforhandle slike avtaler. Tosidige sikkerhetsavtaler er markedspraksis mellom banker, og etter hvert også for statsgjeldforvaltere. Innskudd som sikkerhetsstillelse skiller seg fra vanlige bankinnskudd ved at det potensielle tapet er svært begrenset. Volumet av sikkerhetsstillelsen vil være lik markedsverdien av rentebytteavtalene, slik at netto markedsverdi av stilt sikkerhet tillagt rentebytteavtaler er null.

Det bes om fullmakt til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler samt å gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til slike i 2021, jf. forslag til romertallsvedtak.

8 Omtale av særskilte saker

8.1 Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen

Regjeringen bygger sin politikk på en effektiv bruk av fellesskapets ressurser. For å hente ut potensialet må det stilles klare krav om mindre byråkrati og mer igjen for skattebetalernes penger.

Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen (ABE-reformen) ble innført som en fast del av budsjettarbeidet fra 2015. Reformen gir insentiver til mer effektiv statlig drift og skaper handlingsrom for å sikre velferden, investere i utdanning og kunnskap og styrke samferdsel, politi og forsvar.

Den årlige overføringen settes til 0,5 pst. av alle driftsutgifter som bevilges over statsbudsjettet. Samlet sett er økningen av handlingsrommet som følge av reformen beregnet til vel 1,8 mrd. kroner i 2021.

Regjeringen forutsetter at alle statlige virksomheter gjennomfører tiltak for å bli mer effektive. Reformen gir et desentralt ansvar og et viktig insentiv for statlige virksomheter og virksomhetsledere til å gjennomføre systematisk effektiviseringsarbeid i et flerårig perspektiv. Reformen omfatter også sektorer som er politisk prioritert. Det er ikke mindre viktig å bruke ressursene effektivt i prioriterte sektorer.

Kravet gjelder alle statlige virksomheter som mottar driftsbevilgninger over statsbudsjettet. Nettobudsjetterte virksomheter som universiteter, høyskoler og forskningsinstitusjoner er inkludert i reformen. I tillegg er spesialisthelsetjenestene med. Statlig forretningsdrift holdes utenfor.

Driftsutgiftene til departementer og etater hvor deler av virksomheten finansieres av gebyrer er inkludert. For disse virksomhetene stilles det krav om at tiltak for mindre byråkrati og mer igjen for pengene skal komme publikum til gode.

For å oppnå en varig effekt må tiltakene være en del av en planlagt prosess. Reformen inngår som en fast del av budsjettarbeidet.

8.2 Statlige regnskapsstandarder (SRS)

I Gul bok 2017 ble det redegjort for oppfølgingen av NOU 2015:14 Bedre beslutningsgrunnlag, bedre styring — Budsjett og regnskap i staten (Børmerutvalget) og utvalgets forslag om å gjøre de statlige regnskapsstandardene (SRS) obligatoriske for alle statlige virksomheter. Det ble lagt opp til å arbeide videre med ulike tiltak for å øke nytten og redusere kostnadene forbundet med periodisering og bruk av SRS i virksomhetene. Det ble videre lagt opp til en ny vurdering av om SRS skulle gjøres obligatorisk innen tre år.

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ) fikk i 2017 i oppdrag å bistå Finansdepartementet i arbeidet med slike tiltak frem mot ny vurdering. Det er blant annet gjort forenklinger i standardene, arbeidsprosesser og arbeidsdeling med virksomhetene er effektivisert, og det er tilrettelagt for publisering av periodiserte regnskapsdata.

Regjeringen er positiv til at flere statlige virksomheter siden 2017 har tatt i bruk periodisert virksomhetsregnskap etter SRS innenfor dagens frivillige ordning, og at flere vurderer dette nå. Økt bruk av SRS gir mulighet for bedre sammenligning over tid både innenfor den enkelte virksomhet, og på tvers i staten. Et periodisert virksomhetsregnskap vil inneholde mer komplett og presis informasjon enn dagens statsregnskap, men nytten må veies mot kostnadene ved å føre virksomhetsregnskap etter SRS.

DFØ anbefalte i juni 2019 at SRS gjøres obligatorisk for alle statlige virksomheter med en innføringsperiode på fem år. Tilrådingen er begrunnet med at et regnskap etter SRS gir best grunnlag for å vurdere om ressursbruken er effektiv i den enkelte virksomhet, og at kostnadene ved å føre og utarbeide et regnskap etter SRS er redusert og nytten økt.

Saken ble omtalt i Gul bok 2020 hvor det ble oppgitt at DFØs anbefaling ville bli sendt på departementshøring, og at regjeringen tok sikte på å komme tilbake til saken i Gul bok 2021.

Arbeidet med gjennomgang av høringsinnspillene pågår, men vil kreve mer tid. En eventuell innføring av obligatorisk SRS i statlige virksomhetsregnskap vil være et langsiktig tiltak på økonomistyringsområdet i staten, og det bør legges til rette for en grundig prosess for gjennomgang av innspill og vekting av ulike hensyn i saken. Det tas sikte på å komme tilbake til saken i RNB 2021 eller senest i forbindelse med statsbudsjettet for 2022.

8.3 Valutarisiko i investeringsprosjekter

Regjeringen vektlegger effektiv gjennomføring av statlige investeringsprosjekter. Tilrettelegging for større samlede utbygginger, internasjonalisering av markedene og nye kontraktsformer kan gi bedre kostnadseffektivitet. Det medfører at det kan bli mer aktuelt med kontrakter i annen valuta enn norske kroner.

De senere årene har det vært en økning i antall kontrakter med valutaeksponering. Kombinert med svingninger i valutakursen har dette medført at flere prosjekter har opplevd kostnadsøkninger. Det kan gjøre det utfordrende å overholde kostnadsrammen fastsatt av Stortinget siden dagens system for å anslå styrings- og kostnadsrammer som hovedregel ikke tar hensyn til usikkerheten om fremtidig valutakurs. Selvassurandørprinsippet tilsier at det ikke tegnes forsikring mot valutarisiko. Staten i stort kan håndtere denne risikoen, men for det enkelte investeringsprosjekt kan risikoen være krevende å håndtere.

Finansdepartementet vil derfor utarbeide nærmere regler for årlig å justere styrings- og kostnadsrammen for valutakursendringer, på samme måte som det justeres for prisvekst i dag. Det vil innebære at kostnadsendringer som følge av valutakurssvingninger synliggjøres. Ansvaret for å håndtere øvrig kostnadsutvikling blir tydeligere, og det blir en symmetrisk håndtering av gevinster og tap knyttet til valuta. Videre vil det gi statlige virksomheter riktigere insentiver til å opptre som risikonøytrale i spørsmål om valuta. Løsningen er i tråd med Bevilgningsreglementet og kan gjennomføres uten å endre andre grunnleggende budsjetteringsprinsipper. Regjeringen vil derfor innføre en felles ordning for å pris- og valutakursjustere kostnadsrammene som fastsettes for investeringsprosjektene. Justeringer i kostnadsrammene som følge av dette vil legges frem for Stortinget på ordinært vis.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om statsbudsjettet 2021.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om statsbudsjettet 2021 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om statsbudsjettet for budsjettåret 2021

I

Kap. | Post |  |  | Kroner |  | Kroner
Utgifter:
Det kongelige hus
1 |  |  | H.M. Kongen og H.M. Dronningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Apanasje |  |  | 12 967 000 |  |
| 50 |  | Det kongelige hoff |  |  | 223 991 000 |  |
| 51 |  | Særskilte prosjekter ved Det kongelige hoff |  |  | 87 900 000 |  | 324 858 000
2 |  |  | H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Apanasje |  |  | 10 792 000 |  | 10 792 000
|  |  | Sum Det kongelige hus |  |  |  |  | 335 650 000
Regjering
20 |  |  | Statsministerens kontor: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 123 515 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, Koronakommisjonen, kan overføres |  |  | 10 000 000 |  | 133 515 000
21 |  |  | Statsrådet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 195 450 000 |  | 195 450 000
24 |  |  | Regjeringsadvokaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 108 070 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 14 800 000 |  | 122 870 000
|  |  | Sum Regjering |  |  |  |  | 451 835 000
Stortinget og tilknyttede organ
41 |  |  | Stortinget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 000 900 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 4 200 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 139 900 000 |  |
| 50 |  | Sannhets- og forsoningskommisjonen |  |  | 10 000 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til partigruppene |  |  | 200 300 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Det Norske Nobelinstitutts bibliotek |  |  | 1 500 000 |  |
| 73 |  | Kontingenter, internasjonale delegasjoner |  |  | 16 500 000 |  |
| 74 |  | Reisetilskudd til skoler |  |  | 5 500 000 |  | 1 378 800 000
42 |  |  | Ombudsmannsnemnda for Forsvaret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 7 600 000 |  | 7 600 000
43 |  |  | Stortingets ombudsmann for forvaltningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 92 200 000 |  | 92 200 000
44 |  |  | Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 34 600 000 |  | 34 600 000
45 |  |  | Norges institusjon for menneskerettigheter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 26 100 000 |  | 26 100 000
51 |  |  | Riksrevisjonen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 550 600 000 |  |
| 75 |  | Internasjonale organisasjoner og nettverk |  |  | 27 900 000 |  | 578 500 000
|  |  | Sum Stortinget og tilknyttede organ |  |  |  |  | 2 117 800 000
Høyesterett
61 |  |  | Høyesterett: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 410, post 01 |  |  | 121 027 000 |  | 121 027 000
|  |  | Sum Høyesterett |  |  |  |  | 121 027 000
Utenriksdepartementet
Administrasjon av utenrikspolitikken
100 |  |  | Utenriksdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 2 451 214 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 38 630 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 25 522 000 |  |
| 70 |  | Erstatning av skader på utenlandske ambassader |  |  | 1 156 000 |  |
| 71 |  | Hjelp til norske borgere i utlandet |  |  | 196 000 |  |
| 90 |  | Lån til norske borgere i utlandet |  |  | 360 000 |  | 2 517 078 000
103 |  |  | Regjeringens representasjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 67 355 000 |  | 67 355 000
104 |  |  | Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 10 341 000 |  | 10 341 000
|  |  | Sum Administrasjon av utenrikspolitikken |  |  |  |  | 2 594 774 000
Utenriksformål
115 |  |  | Næringsfremme, kultur og informasjon: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 og 71 |  |  | 13 192 000 |  |
| 70 |  | Kultur- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 28 752 000 |  |
| 71 |  | Næringsfremme, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 8 070 000 |  | 50 014 000
116 |  |  | Internasjonale organisasjoner: |  |  |  |  |
| 70 |  | Pliktige bidrag |  |  | 1 418 050 000 |  | 1 418 050 000
117 |  |  | EØS-finansieringsordningene: |  |  |  |  |
| 77 |  | EØS-finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres |  |  | 3 311 000 000 |  |
| 78 |  | Den norske finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres |  |  | 2 678 000 000 |  | 5 989 000 000
118 |  |  | Utenrikspolitiske satsinger: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, 71, 72 og 73 |  |  | 95 038 000 |  |
| 70 |  | Nordområdetiltak, samarbeid med Russland og atomsikkerhet, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 255 081 000 |  |
| 71 |  | Globale sikkerhetsspørsmål, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 11 889 000 |  |
| 72 |  | Nedrustning, ikke-spredning og kjernefysisk sikkerhet mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 14 886 000 |  |
| 73 |  | Klima, miljøtiltak og hav mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 22 392 000 |  |
| 74 |  | Forskning, dialog og menneskerettigheter mv. |  |  | 53 490 000 |  | 452 776 000
|  |  | Sum Utenriksformål |  |  |  |  | 7 909 840 000
Forvaltning av utviklingssamarbeidet
140 |  |  | Utenriksdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 708 482 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 140 208 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 37 570 000 |  | 1 886 260 000
141 |  |  | Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad): |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 290 264 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 23 896 000 |  | 314 160 000
144 |  |  | Norsk senter for utvekslingssamarbeid (Norec): |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 54 654 000 |  |
| 70 |  | Utvekslingsordninger, kan overføres |  |  | 140 477 000 |  | 195 131 000
|  |  | Sum Forvaltning av utviklingssamarbeidet |  |  |  |  | 2 395 551 000
Utviklingssamarbeidet
150 |  |  | Humanitær bistand: |  |  |  |  |
| 70 |  | Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres |  |  | 4 803 354 000 |  |
| 71 |  | Verdens matvareprogram (WFP), kan overføres |  |  | 300 000 000 |  |
| 72 |  | FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR) |  |  | 380 000 000 |  | 5 483 354 000
151 |  |  | Fred, sikkerhet og globalt samarbeid: |  |  |  |  |
| 70 |  | Fred og forsoning, kan overføres |  |  | 418 260 000 |  |
| 71 |  | Globale sikkerhetsspørsmål og nedrustning, kan overføres |  |  | 270 060 000 |  |
| 72 |  | Stabilisering av land i krise og konflikt, kan overføres |  |  | 764 829 000 |  |
| 73 |  | FN og globale utfordringer, kan overføres |  |  | 268 138 000 |  |
| 74 |  | Pliktige bidrag til FN-organisasjoner mv., kan overføres |  |  | 274 690 000 |  | 1 995 977 000
152 |  |  | Menneskerettigheter: |  |  |  |  |
| 70 |  | Menneskerettigheter, kan overføres |  |  | 633 817 000 |  |
| 71 |  | FNs høykommissær for menneskerettigheter (OHCHR), kan overføres |  |  | 165 000 000 |  | 798 817 000
159 |  |  | Regionbevilgninger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres |  |  | 634 011 000 |  |
| 71 |  | Europa og Sentral-Asia, kan overføres |  |  | 792 134 000 |  |
| 72 |  | Afghanistan, kan overføres |  |  | 510 241 000 |  |
| 75 |  | Afrika, kan overføres |  |  | 2 402 693 000 |  |
| 76 |  | Asia, kan overføres |  |  | 483 503 000 |  |
| 77 |  | Latin-Amerika og Karibia, kan overføres |  |  | 210 339 000 |  | 5 032 921 000
160 |  |  | Helse: |  |  |  |  |
| 70 |  | Helse, kan overføres |  |  | 3 681 186 000 |  |
| 71 |  | Verdens helseorganisasjon (WHO), kan overføres |  |  | 235 500 000 |  |
| 72 |  | FNs aidsprogram (UNAIDS), kan overføres |  |  | 45 000 000 |  | 3 961 686 000
161 |  |  | Utdanning, forskning og faglig samarbeid: |  |  |  |  |
| 70 |  | Utdanning, kan overføres |  |  | 1 978 798 000 |  |
| 71 |  | Forskning, kan overføres |  |  | 76 298 000 |  |
| 72 |  | Kunnskapsbanken og faglig samarbeid, kan overføres |  |  | 793 714 000 |  | 2 848 810 000
162 |  |  | Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi: |  |  |  |  |
| 70 |  | Næringsutvikling og handel, kan overføres |  |  | 402 736 000 |  |
| 71 |  | Matsikkerhet, fisk og landbruk, kan overføres |  |  | 715 966 000 |  |
| 72 |  | Fornybar energi, kan overføres |  |  | 439 000 000 |  |
| 73 |  | Det internasjonale finansieringsinstituttet (IFC), kan overføres |  |  | 124 000 000 |  |
| 75 |  | Norfund - tapsavsetting |  |  | 438 288 000 |  |
| 95 |  | Norfund - grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland |  |  | 1 239 864 000 |  | 3 359 854 000
163 |  |  | Klima, miljø og hav: |  |  |  |  |
| 70 |  | Miljø og klima, kan overføres |  |  | 1 228 218 000 |  |
| 71 |  | Bærekraftige hav og tiltak mot marin forsøpling, kan overføres |  |  | 281 967 000 |  | 1 510 185 000
164 |  |  | Likestilling: |  |  |  |  |
| 70 |  | Likestilling, kan overføres |  |  | 158 319 000 |  |
| 71 |  | FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women), kan overføres |  |  | 100 300 000 |  |
| 72 |  | FNs befolkningsfond (UNFPA) |  |  | 538 600 000 |  |
| 73 |  | Sårbare grupper, kan overføres |  |  | 522 000 000 |  | 1 319 219 000
170 |  |  | Sivilt samfunn: |  |  |  |  |
| 70 |  | Sivilt samfunn, kan overføres |  |  | 2 028 471 000 |  | 2 028 471 000
171 |  |  | FNs utviklingsarbeid: |  |  |  |  |
| 70 |  | FNs utviklingsprogram (UNDP) |  |  | 598 400 000 |  |
| 71 |  | FNs barnefond (UNICEF) |  |  | 426 600 000 |  |
| 72 |  | FNs fellesfond for bærekraftig utvikling, kan overføres |  |  | 70 000 000 |  |
| 73 |  | Internasjonale rekrutteringer og tilskudd til andre tiltak i FN, kan overføres |  |  | 59 099 000 |  | 1 154 099 000
172 |  |  | Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette: |  |  |  |  |
| 70 |  | Verdensbanken, kan overføres |  |  | 1 086 000 000 |  |
| 71 |  | Regionale banker og fond, kan overføres |  |  | 847 000 000 |  |
| 72 |  | Strategisk samarbeid, kan overføres |  |  | 90 000 000 |  |
| 73 |  | Gjeldslette, kan overføres |  |  | 355 700 000 |  | 2 378 700 000
179 |  |  | Flyktningtiltak i Norge: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 550 808 000 |  | 550 808 000
|  |  | Sum Utviklingssamarbeidet |  |  |  |  | 32 422 901 000
|  |  | Sum Utenriksdepartementet |  |  |  |  | 45 323 066 000
Kunnskapsdepartementet
Administrasjon
200 |  |  | Kunnskapsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 394 257 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 17 160 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 3 096 000 |  | 414 513 000
201 |  |  | Analyse og kunnskapsgrunnlag: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 233 998 000 |  | 233 998 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 648 511 000
Grunnopplæringen
220 |  |  | Utdanningsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 356 265 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 208 508 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til læremidler mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 72 807 000 |  | 637 580 000
221 |  |  | Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 16 014 000 |  | 16 014 000
222 |  |  | Statlige skoler og fjernundervisningstjenester: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 143 126 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 2 019 000 |  | 145 145 000
224 |  |  | Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre: |  |  |  |  |
| 70 |  | Freds- og menneskerettighetssentre |  |  | 100 838 000 |  |
| 71 |  | Det europeiske Wergelandsenteret |  |  | 11 084 000 |  | 111 922 000
225 |  |  | Tiltak i grunnopplæringen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 23 973 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 112 556 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til landslinjer |  |  | 243 207 000 |  |
| 63 |  | Tilskudd til samisk i grunnopplæringen, kan overføres |  |  | 87 660 000 |  |
| 64 |  | Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge |  |  | 36 265 000 |  |
| 66 |  | Tilskudd til skoleturer i forbindelse med handlingsplan mot antisemittisme |  |  | 15 480 000 |  |
| 67 |  | Tilskudd til opplæring i kvensk eller finsk |  |  | 9 185 000 |  |
| 68 |  | Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen |  |  | 302 816 000 |  |
| 69 |  | Tiltak for fullføring av videregående opplæring |  |  | 691 500 000 |  |
| 74 |  | Prosjekttilskudd |  |  | 6 739 000 |  |
| 75 |  | Grunntilskudd |  |  | 95 337 000 |  | 1 624 718 000
226 |  |  | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 1 572 195 000 |  |
| 22 |  | Videreutdanning for lærere og skoleledere |  |  | 1 600 858 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 35 826 000 |  |
| 61 |  | Tilskuddsordning til veiledning for nyutdannede nytilsatte lærere |  |  | 61 919 000 |  |
| 64 |  | Programfinansiering av 0-24-samarbeidet |  |  | 40 529 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til vitensentre |  |  | 85 352 000 |  | 3 396 679 000
227 |  |  | Tilskudd til særskilte skoler: |  |  |  |  |
| 63 |  | Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner |  |  | 42 752 000 |  |
| 78 |  | Tilskudd |  |  | 186 434 000 |  | 229 186 000
228 |  |  | Tilskudd til frittstående skoler mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Frittstående grunnskoler, overslagsbevilgning |  |  | 3 154 601 000 |  |
| 71 |  | Frittstående videregående skoler, overslagsbevilgning |  |  | 1 718 569 000 |  |
| 72 |  | Diverse skoler som gir yrkesrettet opplæring, overslagsbevilgning |  |  | 161 878 000 |  |
| 73 |  | Frittstående grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning |  |  | 128 845 000 |  |
| 74 |  | Frittstående videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning |  |  | 22 133 000 |  |
| 75 |  | Frittstående skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning |  |  | 365 466 000 |  |
| 76 |  | Andre frittstående skoler, overslagsbevilgning |  |  | 42 046 000 |  |
| 77 |  | Den tysk-norske skolen i Oslo, overslagsbevilgning |  |  | 30 104 000 |  |
| 78 |  | Kompletterende undervisning |  |  | 24 772 000 |  |
| 79 |  | Toppidrett |  |  | 56 903 000 |  |
| 81 |  | Elevutveksling til utlandet |  |  | 2 190 000 |  |
| 82 |  | Kapital- og husleietilskudd til friskoler |  |  | 83 337 000 |  |
| 84 |  | Redusert foreldrebetaling i skolefritidsordningen |  |  | 3 000 000 |  | 5 793 844 000
230 |  |  | Statlig spesialpedagogisk støttesystem: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 646 680 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 36 030 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 9 678 000 |  | 692 388 000
|  |  | Sum Grunnopplæringen |  |  |  |  | 12 647 476 000
Barnehager
231 |  |  | Barnehager: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 470 156 000 |  |
| 63 |  | Tilskudd til tiltak for å styrke den norskspråklige utviklingen for minoritetsspråklige barn i barnehage |  |  | 144 549 000 |  |
| 66 |  | Tilskudd til økt barnehagedeltakelse for minoritetsspråklige barn |  |  | 17 342 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til svømming i barnehagene |  |  | 72 233 000 |  | 704 280 000
|  |  | Sum Barnehager |  |  |  |  | 704 280 000
Høyere yrkesfaglig utdanning
240 |  |  | Fagskoler: |  |  |  |  |
| 60 |  | Driftstilskudd til fagskoler |  |  | 1 025 451 000 |  |
| 61 |  | Utviklingsmidler til fagskoler |  |  | 44 543 000 |  | 1 069 994 000
241 |  |  | Felles tiltak for fagskoler: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 31 723 000 |  | 31 723 000
242 |  |  | Norges grønne fagskole - Vea: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 30 349 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 1 307 000 |  | 31 656 000
|  |  | Sum Høyere yrkesfaglig utdanning |  |  |  |  | 1 133 373 000
Kompetansepolitikk og livslang læring
251 |  |  | 22. juli-senteret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 15 675 000 |  | 15 675 000
253 |  |  | Folkehøyskoler: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til folkehøyskoler |  |  | 987 051 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til Folkehøgskolerådet |  |  | 5 549 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Nordiska folkhögskolan |  |  | 708 000 |  | 993 308 000
254 |  |  | Studieforbund mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til studieforbund |  |  | 68 920 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner |  |  | 3 510 000 |  | 72 430 000
256 |  |  | Kompetanse Norge: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 119 118 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 9 051 000 |  | 128 169 000
257 |  |  | Kompetanseprogrammet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan overføres |  |  | 376 134 000 |  | 376 134 000
258 |  |  | Tiltak for livslang læring: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 159 940 000 |  | 159 940 000
|  |  | Sum Kompetansepolitikk og livslang læring |  |  |  |  | 1 745 656 000
Høyere utdanning og forskning
260 |  |  | Universiteter og høyskoler: |  |  |  |  |
| 50 |  | Statlige universiteter og høyskoler |  |  | 38 845 890 000 |  |
| 70 |  | Private høyskoler |  |  | 1 903 015 000 |  | 40 748 905 000
270 |  |  | Studentvelferd: |  |  |  |  |
| 74 |  | Tilskudd til velferdsarbeid mv. |  |  | 123 380 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres |  |  | 803 507 000 |  | 926 887 000
271 |  |  | Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 175 020 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 10 000 |  | 175 030 000
272 |  |  | Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høyere utdanning: |  |  |  |  |
| 50 |  | Virksomhetskostnader |  |  | 157 515 000 |  |
| 51 |  | Tiltak for internasjonalisering |  |  | 236 400 000 |  |
| 52 |  | Tiltak for høyere utdanning |  |  | 282 954 000 |  | 676 869 000
273 |  |  | Unit - Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning: |  |  |  |  |
| 50 |  | Unit - Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning |  |  | 213 265 000 |  | 213 265 000
274 |  |  | Universitetssenteret på Svalbard: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til Universitetssenteret på Svalbard |  |  | 36 322 000 |  | 36 322 000
275 |  |  | Tiltak for høyere utdanning og forskning: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 177 135 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 155 000 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 97 404 000 |  | 429 539 000
284 |  |  | De nasjonale forskningsetiske komiteene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 19 392 000 |  | 19 392 000
285 |  |  | Norges forskningsråd: |  |  |  |  |
| 52 |  | Langsiktig, grunnleggende forskning |  |  | 1 768 581 000 |  |
| 53 |  | Sektorovergripende og strategiske satsinger |  |  | 1 895 400 000 |  |
| 54 |  | Forskningsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse |  |  | 790 086 000 |  |
| 55 |  | Virksomhetskostnader |  |  | 800 883 000 |  | 5 254 950 000
286 |  |  | Regionale forskningsfond: |  |  |  |  |
| 60 |  | Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning |  |  | 194 982 000 |  | 194 982 000
287 |  |  | Basisbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter: |  |  |  |  |
| 57 |  | Basisbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter |  |  | 223 974 000 |  | 223 974 000
288 |  |  | Internasjonale samarbeidstiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 49 436 000 |  |
| 72 |  | Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner |  |  | 327 390 000 |  |
| 73 |  | EUs rammeprogram for forskning og innovasjon, kan overføres |  |  | 2 529 593 000 |  |
| 74 |  | EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett |  |  | 827 055 000 |  |
| 75 |  | UNESCO-kontingent |  |  | 24 303 000 |  |
| 76 |  | UNESCO-formål |  |  | 4 240 000 |  | 3 762 017 000
289 |  |  | Vitenskapelige priser: |  |  |  |  |
| 51 |  | Holbergprisen |  |  | 17 896 000 |  |
| 71 |  | Abelprisen |  |  | 16 809 000 |  |
| 72 |  | Kavliprisen |  |  | 11 703 000 |  | 46 408 000
|  |  | Sum Høyere utdanning og forskning |  |  |  |  | 52 708 540 000
Integrering og mangfold
290 |  |  | Integrerings- og mangfoldsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 304 983 000 |  | 304 983 000
291 |  |  | Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 70 070 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 55 029 000 |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd |  |  | 7 404 000 |  |
| 60 |  | Integreringstilskudd, kan overføres |  |  | 6 035 134 000 |  |
| 61 |  | Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning |  |  | 1 022 285 000 |  |
| 62 |  | Kommunale innvandrertiltak |  |  | 250 006 000 |  |
| 70 |  | Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging |  |  | 2 357 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner |  |  | 153 748 000 |  |
| 72 |  | Statsautorisasjonsordningen for tolker mv. |  |  | 16 992 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd |  |  | 31 258 000 |  | 7 644 283 000
292 |  |  | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 82 423 000 |  |
| 22 |  | Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere |  |  | 32 494 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere |  |  | 1 060 508 000 |  |
| 61 |  | Kompetansekartlegging i mottak før bosetting |  |  | 546 000 |  | 1 175 971 000
|  |  | Sum Integrering og mangfold |  |  |  |  | 9 125 237 000
|  |  | Sum Kunnskapsdepartementet |  |  |  |  | 78 713 073 000
Kulturdepartementet
Administrasjon
300 |  |  | Kulturdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 174 736 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 1 130 000 |  |
| 78 |  | Tilskudd til priser og konkurranser m.m. |  |  | 9 810 000 |  |
| 79 |  | Til disposisjon |  |  | 13 020 000 |  | 198 696 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 198 696 000
Frivillighetsformål
315 |  |  | Frivillighetsformål: |  |  |  |  |
| 21 |  | Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 6 430 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til frivilligsentraler |  |  | 206 800 000 |  |
| 70 |  | Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner |  |  | 1 803 920 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til frivillig virksomhet for barn og unge |  |  | 4 000 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til studieforbund m.m. |  |  | 163 000 000 |  |
| 78 |  | Frivillighetstiltak |  |  | 23 140 000 |  |
| 82 |  | Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg |  |  | 298 973 000 |  |
| 86 |  | Idrettstiltak |  |  | 35 040 000 |  | 2 541 303 000
|  |  | Sum Frivillighetsformål |  |  |  |  | 2 541 303 000
Kulturformål
320 |  |  | Norsk kulturråd: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 189 750 000 |  |
| 51 |  | Fond for lyd og bilde |  |  | 44 970 000 |  |
| 55 |  | Norsk kulturfond |  |  | 861 890 000 |  |
| 71 |  | Statsstipend |  |  | 10 640 000 |  |
| 72 |  | Kunstnerstipend m.m., kan overføres |  |  | 313 480 000 |  |
| 73 |  | Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning |  |  | 158 340 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til organisasjoner og kompetansesentre m.m. |  |  | 322 875 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til litteraturhus, kunstscener og kompanier m.m. |  |  | 271 095 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til amatørteaterformål |  |  | 22 530 000 |  | 2 195 570 000
322 |  |  | Bygg og offentlige rom: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 23 780 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 38 320 000 |  |
| 50 |  | Kunst i offentlige rom |  |  | 12 500 000 |  |
| 70 |  | Nasjonale kulturbygg, kan overføres |  |  | 266 400 000 |  | 341 000 000
323 |  |  | Musikk og scenekunst: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 99 140 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 66 690 000 |  |
| 22 |  | Forsvarets musikk |  |  | 49 860 000 |  |
| 60 |  | Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge |  |  | 23 000 000 |  |
| 70 |  | Musikk- og scenekunstinstitusjoner |  |  | 2 654 670 000 |  | 2 893 360 000
325 |  |  | Allmenne kulturformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 74 623 000 |  |
| 21 |  | Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 23 300 000 |  |
| 52 |  | Norges forskningsråd |  |  | 14 480 000 |  |
| 71 |  | Kultur som næring |  |  | 60 750 000 |  |
| 72 |  | Kultursamarbeid i nordområdene |  |  | 12 820 000 |  |
| 75 |  | EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres |  |  | 83 900 000 |  |
| 77 |  | Stimuleringsmidler til kultur, frivillighet og idrett ifb. covid-19 |  |  | 2 250 000 000 |  |
| 78 |  | Barne- og ungdomstiltak |  |  | 59 740 000 |  |
| 82 |  | Nobels Fredssenter |  |  | 33 645 000 |  |
| 86 |  | Talentutvikling |  |  | 54 150 000 |  | 2 667 408 000
326 |  |  | Språk- og bibliotekformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 732 123 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 16 420 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 53 800 000 |  |
| 73 |  | Språkorganisasjoner |  |  | 36 445 000 |  |
| 74 |  | Det Norske Samlaget |  |  | 19 835 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til ordboksarbeid |  |  | 14 090 000 |  |
| 80 |  | Tilskudd til tiltak under Nasjonalbiblioteket |  |  | 82 435 000 |  | 955 148 000
327 |  |  | Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 79 566 000 |  |
| 70 |  | Utenlandske krigsgraver i Norge |  |  | 3 795 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til regionale pilegrimssentre |  |  | 7 240 000 |  | 90 601 000
328 |  |  | Museer m.m.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Det nasjonale museumsnettverket |  |  | 2 280 920 000 |  |
| 78 |  | Andre museums- og kulturverntiltak |  |  | 72 000 000 |  | 2 352 920 000
329 |  |  | Arkivformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 395 876 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 4 720 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 53 135 000 |  |
| 78 |  | Arkivtiltak |  |  | 9 150 000 |  | 462 881 000
|  |  | Sum Kulturformål |  |  |  |  | 11 958 888 000
Medieformål m.m.
334 |  |  | Film- og dataspillformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 120 414 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 6 685 000 |  |
| 50 |  | Filmfondet |  |  | 552 835 000 |  |
| 72 |  | Insentivordning for film- og tv-produksjoner, kan overføres |  |  | 41 360 000 |  |
| 73 |  | Regionale filmtiltak m.m., kan overføres |  |  | 122 055 000 |  |
| 75 |  | Internasjonale film- og medieavtaler, kan overføres |  |  | 19 100 000 |  | 862 449 000
335 |  |  | Medieformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 55 561 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 2 105 000 |  |
| 70 |  | Kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting |  |  | 135 000 000 |  |
| 71 |  | Mediestøtte |  |  | 428 517 000 |  |
| 73 |  | Medietiltak |  |  | 24 110 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres |  |  | 21 053 000 |  |
| 79 |  | Norsk rikskringkasting AS - NRK |  |  | 6 584 886 000 |  | 7 251 232 000
337 |  |  | Kompensasjons- og vederlagsordninger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Kompensasjon for kopiering til privat bruk |  |  | 51 660 000 |  |
| 71 |  | Vederlagsordninger, kan overføres |  |  | 228 490 000 |  | 280 150 000
339 |  |  | Pengespill, lotterier og stiftelser: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 88 685 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 5 965 000 |  | 94 650 000
|  |  | Sum Medieformål m.m. |  |  |  |  | 8 488 481 000
Likestilling og ikke-diskriminering
350 |  |  | Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 22 240 000 |  | 22 240 000
351 |  |  | Likestilling og ikke-diskriminering: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 14 565 000 |  |
| 70 |  | Likestilling mellom kjønn, kan nyttes under post 21 |  |  | 31 890 000 |  |
| 72 |  | Lesbiske, homofile, bifile, transpersoner og interkjønn |  |  | 15 780 000 |  |
| 73 |  | Likestillingssentre |  |  | 16 110 000 |  | 78 345 000
352 |  |  | Nedsatt funksjonsevne: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71 |  |  | 21 960 000 |  |
| 70 |  | Funksjonshemmedes organisasjoner |  |  | 238 350 000 |  |
| 71 |  | Universell utforming og økt tilgjengelighet, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 30 560 000 |  |
| 72 |  | Funksjonshemmedes levekår og livskvalitet |  |  | 19 495 000 |  | 310 365 000
353 |  |  | Likestillings- og diskrimineringsombudet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Basisbevilgning |  |  | 49 090 000 |  | 49 090 000
|  |  | Sum Likestilling og ikke-diskriminering |  |  |  |  | 460 040 000
|  |  | Sum Kulturdepartementet |  |  |  |  | 23 647 408 000
Justis- og beredskapsdepartementet
Administrasjon
400 |  |  | Justis- og beredskapsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 479 519 000 |  |
| 23 |  | Spesielle driftsutgifter, forskning, evaluering og kunnskapsinnhenting, kan overføres |  |  | 38 521 000 |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd |  |  | 55 469 000 |  |
| 70 |  | Overføringer til private |  |  | 12 651 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner |  |  | 15 365 000 |  | 601 525 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 601 525 000
Rettsvesen
410 |  |  | Domstolene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 01 |  |  | 2 760 973 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 86 393 000 |  |
| 22 |  | Vernesaker/sideutgifter, jordskiftedomstoler, kan overføres |  |  | 2 724 000 |  | 2 850 090 000
414 |  |  | Forliksråd og andre domsutgifter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 248 045 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 38 591 000 |  | 286 636 000
|  |  | Sum Rettsvesen |  |  |  |  | 3 136 726 000
Straffegjennomføring og konfliktråd
430 |  |  | Kriminalomsorgen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 4 872 334 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under kap. 430, post 1 |  |  | 96 384 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 37 808 000 |  |
| 60 |  | Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres |  |  | 86 200 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 33 934 000 |  | 5 126 660 000
432 |  |  | Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 179 195 000 |  | 179 195 000
433 |  |  | Konfliktråd: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 138 083 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til kommuner, kan overføres |  |  | 13 611 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 22 622 000 |  | 174 316 000
|  |  | Sum Straffegjennomføring og konfliktråd |  |  |  |  | 5 480 171 000
Politi og påtalemyndighet
440 |  |  | Politiet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 19 535 578 000 |  |
| 22 |  | Søk etter omkomne på havet, i innsjøer og vassdrag, kan overføres |  |  | 9 689 000 |  |
| 23 |  | Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål |  |  | 33 239 000 |  |
| 25 |  | Variable utgifter ved ankomst, mottak og retur i politiets utlendingsforvaltning |  |  | 130 255 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 214 549 000 |  |
| 48 |  | Tildeling fra EUs indre sikkerhetsfond (ISF), kan overføres |  |  | 48 894 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 66 156 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd Norsk rettsmuseum |  |  | 7 215 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til EUs grense- og visumfond |  |  | 315 729 000 |  | 20 361 304 000
442 |  |  | Politihøgskolen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 631 994 000 |  | 631 994 000
444 |  |  | Politiets sikkerhetstjeneste (PST): |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 967 936 000 |  | 967 936 000
445 |  |  | Den høyere påtalemyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 300 999 000 |  | 300 999 000
446 |  |  | Den militære påtalemyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 9 079 000 |  | 9 079 000
448 |  |  | Grensekommissæren: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 5 762 000 |  | 5 762 000
|  |  | Sum Politi og påtalemyndighet |  |  |  |  | 22 277 074 000
Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap
451 |  |  | Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 924 603 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 23 810 000 |  |
| 22 |  | Spesielle driftsutgifter - Nødnett, kan overføres |  |  | 500 137 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 114 552 000 |  |
| 70 |  | Overføringer til private |  |  | 6 898 000 |  | 1 570 000 000
452 |  |  | Sentral krisehåndtering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 26 927 000 |  | 26 927 000
453 |  |  | Sivil klareringsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 47 123 000 |  | 47 123 000
454 |  |  | Redningshelikoptertjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 681 925 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 1 977 470 000 |  | 2 659 395 000
455 |  |  | Redningstjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 113 475 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 29 736 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 6 244 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten |  |  | 58 637 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester |  |  | 121 106 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til Redningsselskapet |  |  | 124 798 000 |  | 453 996 000
457 |  |  | Nasjonal sikkerhetsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 343 768 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 20 000 000 |  | 363 768 000
|  |  | Sum Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap |  |  |  |  | 5 121 209 000
Andre virksomheter
460 |  |  | Spesialenheten for politisaker: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 54 297 000 |  | 54 297 000
466 |  |  | Særskilte straffesaksutgifter m.m.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 224 855 000 |  | 1 224 855 000
467 |  |  | Norsk Lovtidend: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 4 492 000 |  | 4 492 000
468 |  |  | Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 17 500 000 |  | 17 500 000
469 |  |  | Vergemålsordningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 259 861 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 115 105 000 |  | 374 966 000
|  |  | Sum Andre virksomheter |  |  |  |  | 1 676 110 000
Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m.
470 |  |  | Fri rettshjelp: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 608 502 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak |  |  | 59 810 000 |  | 668 312 000
471 |  |  | Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning: |  |  |  |  |
| 71 |  | Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning |  |  | 116 762 000 |  |
| 72 |  | Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning |  |  | 65 428 000 |  |
| 73 |  | Stortingets rettferdsvederlagsordning |  |  | 23 704 000 |  | 205 894 000
473 |  |  | Statens sivilrettsforvaltning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 78 950 000 |  |
| 70 |  | Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning |  |  | 324 562 000 |  | 403 512 000
475 |  |  | Bobehandling: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 149 853 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 8 035 000 |  | 157 888 000
|  |  | Sum Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m. |  |  |  |  | 1 435 606 000
Svalbardbudsjettet m.m.
480 |  |  | Svalbardbudsjettet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilskudd |  |  | 377 978 000 |  | 377 978 000
481 |  |  | Samfunnet Jan Mayen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 56 108 000 |  | 56 108 000
|  |  | Sum Svalbardbudsjettet m.m. |  |  |  |  | 434 086 000
Beskyttelse og innvandring
490 |  |  | Utlendingsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 060 401 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, asylmottak |  |  | 581 433 000 |  |
| 22 |  | Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse |  |  | 13 867 000 |  |
| 23 |  | Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres |  |  | 4 756 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 56 199 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til vertskommuner for asylmottak |  |  | 149 329 000 |  |
| 70 |  | Stønader til beboere i asylmottak |  |  | 50 800 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i asylmottak, og veiledning for au pairer |  |  | 8 480 000 |  |
| 72 |  | Internasjonalt migrasjonsarbeid, og assistert retur og reintegrering i hjemlandet, kan overføres |  |  | 51 205 000 |  |
| 73 |  | Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak, kan nyttes under kap. 291, post 60 |  |  | 18 448 000 |  |
| 74 |  | Internasjonale forpliktelser, kontingenter mv., kan overføres |  |  | 55 400 000 |  |
| 75 |  | Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres |  |  | 35 047 000 |  | 2 085 365 000
491 |  |  | Utlendingsnemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 |  |  | 277 709 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling, kan nyttes under post 1 |  |  | 15 894 000 |  | 293 603 000
|  |  | Sum Beskyttelse og innvandring |  |  |  |  | 2 378 968 000
|  |  | Sum Justis- og beredskapsdepartementet |  |  |  |  | 42 541 475 000
Kommunal- og moderniseringsdepartementet
Administrasjon
500 |  |  | Kommunal- og moderniseringsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 413 942 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 73 215 000 |  |
| 23 |  | Husleie for fellesarealer m.m. |  |  | 122 327 000 |  |
| 25 |  | Nytt regjeringskvartal, kan overføres |  |  | 4 119 000 |  |
| 27 |  | Felles IKT-løsning, kan overføres |  |  | 66 403 000 |  |
| 50 |  | Forskningsprogrammer |  |  | 53 324 000 |  |
| 70 |  | Diverse formål, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 3 090 000 |  | 736 420 000
502 |  |  | Tariffavtalte avsetninger: |  |  |  |  |
| 71 |  | Opplæring og utvikling av tillitsvalgte |  |  | 195 000 000 |  | 195 000 000
510 |  |  | Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 669 775 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 62 798 000 |  |
| 22 |  | Fellesutgifter |  |  | 138 287 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 21 673 000 |  |
| 46 |  | Sikringsanlegg og sperresystemer, kan overføres |  |  | 9 025 000 |  | 901 558 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 1 832 978 000
Fylkesmannsembetene
525 |  |  | Fylkesmannsembetene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 889 021 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 176 932 000 |  | 2 065 953 000
|  |  | Sum Fylkesmannsembetene |  |  |  |  | 2 065 953 000
Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning
530 |  |  | Byggeprosjekter utenfor husleieordningen: |  |  |  |  |
| 30 |  | Prosjektering av bygg, kan overføres |  |  | 173 000 000 |  |
| 33 |  | Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 1 769 500 000 |  |
| 36 |  | Kunstnerisk utsmykking, kan overføres |  |  | 33 000 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 193 551 000 |  | 2 169 051 000
531 |  |  | Eiendommer til kongelige formål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 27 512 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 47 620 000 |  | 75 132 000
533 |  |  | Eiendommer utenfor husleieordningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 21 347 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 335 000 000 |  | 356 347 000
|  |  | Sum Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning |  |  |  |  | 2 600 530 000
Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk
540 |  |  | Digitaliseringsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 158 105 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 44 678 000 |  |
| 22 |  | Bruk av nasjonale fellesløsninger |  |  | 109 300 000 |  |
| 23 |  | Utvikling og forvaltning av nasjonale fellesløsninger, kan overføres |  |  | 119 360 000 |  |
| 25 |  | Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter, kan overføres |  |  | 176 298 000 |  |
| 26 |  | StimuLab, kan overføres |  |  | 20 702 000 |  |
| 28 |  | Altinn, kan overføres |  |  | 181 892 000 |  |
| 29 |  | Tjenesteeierfinansiert drift av Altinn, kan overføres |  |  | 112 900 000 |  |
| 71 |  | IT-standardisering |  |  | 837 000 |  | 924 072 000
541 |  |  | IT- og ekompolitikk: |  |  |  |  |
| 22 |  | Utvikling, gjennomføring og samordning av IT- og ekompolitikken, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 19 619 000 |  |
| 50 |  | Forskningsprogrammer |  |  | 167 395 000 |  |
| 60 |  | Bredbåndsutbygging |  |  | 264 082 000 |  |
| 70 |  | Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, kan nyttes under post 22 |  |  | 33 956 000 |  | 485 052 000
542 |  |  | Internasjonalt samarbeid: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 4 858 000 |  |
| 70 |  | Internasjonale program, kan overføres |  |  | 78 812 000 |  | 83 670 000
543 |  |  | Nasjonal kommunikasjonsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan overføres |  |  | 234 741 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 14 942 000 |  |
| 70 |  | Telesikkerhet og -beredskap, kan overføres |  |  | 125 253 000 |  | 374 936 000
|  |  | Sum Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk |  |  |  |  | 1 867 730 000
Personvern
545 |  |  | Datatilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 66 487 000 |  | 66 487 000
546 |  |  | Personvernnemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 2 564 000 |  | 2 564 000
|  |  | Sum Personvern |  |  |  |  | 69 051 000
Distrikts- og regionalpolitikk
553 |  |  | Regional- og distriktsutvikling: |  |  |  |  |
| 61 |  | Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling |  |  | 780 770 000 |  |
| 62 |  | Kompetansepiloter, kan overføres |  |  | 16 920 000 |  |
| 63 |  | Interreg og Arktis 2030 |  |  | 104 548 000 |  |
| 65 |  | Omstilling |  |  | 99 046 000 |  |
| 74 |  | Klynger og innovasjon |  |  | 219 665 000 |  |
| 76 |  | Nordisk og europeisk samarbeid, kan overføres |  |  | 31 858 000 |  | 1 252 807 000
554 |  |  | Kompetansesenter for distriktsutvikling: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 32 869 000 |  |
| 73 |  | Merkur, kan overføres |  |  | 61 310 000 |  | 94 179 000
|  |  | Sum Distrikts- og regionalpolitikk |  |  |  |  | 1 346 986 000
Samiske formål
560 |  |  | Samiske formål: |  |  |  |  |
| 50 |  | Samisk språk, kultur og samfunnsliv |  |  | 539 182 000 |  |
| 51 |  | Divvun |  |  | 7 628 000 |  |
| 55 |  | Samisk høgskole |  |  | 5 507 000 |  | 552 317 000
563 |  |  | Internasjonalt reindriftssenter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 6 244 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 2 864 000 |  | 9 108 000
|  |  | Sum Samiske formål |  |  |  |  | 561 425 000
Nasjonale minoriteter
567 |  |  | Nasjonale minoriteter: |  |  |  |  |
| 22 |  | Kollektiv oppreisning til norske rom mv. |  |  | 1 136 000 |  |
| 60 |  | Rom, kan overføres |  |  | 3 729 000 |  |
| 70 |  | Nasjonale minoriteter |  |  | 7 989 000 |  |
| 72 |  | Det Mosaiske Trossamfund |  |  | 9 480 000 |  |
| 73 |  | Kvensk språk og kultur |  |  | 10 836 000 |  |
| 74 |  | Kultur- og ressurssenter for norske rom |  |  | 14 473 000 |  |
| 75 |  | Romanifolket/taterne, kan overføres |  |  | 5 188 000 |  | 52 831 000
|  |  | Sum Nasjonale minoriteter |  |  |  |  | 52 831 000
Kommunesektoren mv.
571 |  |  | Rammetilskudd til kommuner: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 33 369 000 |  |
| 60 |  | Innbyggertilskudd |  |  | 134 458 338 000 |  |
| 61 |  | Distriktstilskudd Sør-Norge |  |  | 808 012 000 |  |
| 62 |  | Distriktstilskudd Nord-Norge |  |  | 2 269 747 000 |  |
| 64 |  | Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 572, post 64 |  |  | 1 025 000 000 |  |
| 65 |  | Regionsentertilskudd |  |  | 202 897 000 |  |
| 66 |  | Veksttilskudd |  |  | 190 848 000 |  |
| 67 |  | Storbytilskudd |  |  | 604 898 000 |  | 139 593 109 000
572 |  |  | Rammetilskudd til fylkeskommuner: |  |  |  |  |
| 60 |  | Innbyggertilskudd |  |  | 36 916 160 000 |  |
| 62 |  | Nord-Norge-tilskudd |  |  | 713 613 000 |  |
| 64 |  | Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 571, post 64 |  |  | 1 632 000 000 |  | 39 261 773 000
573 |  |  | Kommunestruktur: |  |  |  |  |
| 60 |  | Kommunesammenslåing |  |  | 53 200 000 |  | 53 200 000
575 |  |  | Ressurskrevende tjenester: |  |  |  |  |
| 60 |  | Toppfinansieringsordning, overslagsbevilgning |  |  | 11 023 904 000 |  | 11 023 904 000
577 |  |  | Tilskudd til de politiske partier: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 8 739 000 |  |
| 70 |  | Sentrale organisasjoner |  |  | 311 821 000 |  |
| 71 |  | Kommunale organisasjoner |  |  | 34 667 000 |  |
| 73 |  | Fylkesorganisasjoner |  |  | 75 751 000 |  |
| 75 |  | Fylkesungdomsorganisasjoner |  |  | 22 501 000 |  |
| 76 |  | Sentrale ungdomsorganisasjoner |  |  | 8 478 000 |  | 461 957 000
578 |  |  | Valgdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 111 201 000 |  |
| 70 |  | Informasjonstiltak |  |  | 5 537 000 |  | 116 738 000
579 |  |  | Valgutgifter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 11 780 000 |  | 11 780 000
|  |  | Sum Kommunesektoren mv. |  |  |  |  | 190 522 461 000
Bolig, bomiljø og bygg
581 |  |  | Bolig- og bomiljøtiltak: |  |  |  |  |
| 70 |  | Bostøtte, overslagsbevilgning |  |  | 3 048 808 000 |  |
| 76 |  | Utleieboliger, kan overføres |  |  | 239 727 000 |  |
| 78 |  | Boligsosiale tiltak, kan overføres |  |  | 11 588 000 |  |
| 79 |  | Heis og tilstandsvurdering, kan overføres |  |  | 50 480 000 |  | 3 350 603 000
585 |  |  | Husleietvistutvalget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 35 859 000 |  | 35 859 000
587 |  |  | Direktoratet for byggkvalitet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 103 364 000 |  |
| 22 |  | Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling |  |  | 43 830 000 |  | 147 194 000
|  |  | Sum Bolig, bomiljø og bygg |  |  |  |  | 3 533 656 000
Planlegging, byutvikling og geodata
590 |  |  | Planlegging og byutvikling: |  |  |  |  |
| 65 |  | Områdesatsing i byer, kan overføres |  |  | 65 195 000 |  |
| 72 |  | Bolig- og områdeutvikling i byer, kan overføres |  |  | 20 160 000 |  |
| 81 |  | Kompetansetiltak, kan overføres |  |  | 6 910 000 |  | 92 265 000
595 |  |  | Statens kartverk: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 og 45 |  |  | 914 320 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 01 og 45 |  |  | 267 626 000 |  |
| 30 |  | Geodesiobservatoriet, kan overføres |  |  | 17 161 000 |  | 1 199 107 000
|  |  | Sum Planlegging, byutvikling og geodata |  |  |  |  | 1 291 372 000
|  |  | Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet |  |  |  |  | 205 744 973 000
Arbeids- og sosialdepartementet
Administrasjon
600 |  |  | Arbeids- og sosialdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 222 309 000 |  | 222 309 000
601 |  |  | Utredningsvirksomhet, forskning mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 76 175 000 |  |
| 22 |  | Kunnskapsutvikling i IA-avtalen mv., kan overføres |  |  | 33 885 000 |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd |  |  | 119 000 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 52 510 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til bransjeprogrammer under IA-avtalen mv., kan overføres |  |  | 72 240 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Senter for seniorpolitikk |  |  | 17 250 000 |  | 371 060 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 593 369 000
Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken
604 |  |  | Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 45 |  |  | 254 820 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 184 700 000 |  | 439 520 000
605 |  |  | Arbeids- og velferdsetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 12 619 970 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 35 130 000 |  |
| 22 |  | Forsknings- og utredningsaktiviteter |  |  | 60 210 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 315 215 000 |  | 13 030 525 000
606 |  |  | Trygderetten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 91 015 000 |  | 91 015 000
|  |  | Sum Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken |  |  |  |  | 13 561 060 000
Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse
611 |  |  | Pensjoner av statskassen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 16 400 000 |  | 16 400 000
612 |  |  | Tilskudd til Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 9 413 000 000 |  |
| 22 |  | Sluttoppgjør, overslagsbevilgning |  |  | -25 000 000 |  |
| 70 |  | For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning |  |  | 249 000 000 |  | 9 637 000 000
613 |  |  | Arbeidsgiveravgift til folketrygden: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 1 000 000 |  |
| 70 |  | For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning |  |  | 21 000 000 |  | 22 000 000
614 |  |  | Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 32 000 000 |  |
| 70 |  | Tap/avskrivninger |  |  | 2 000 000 |  |
| 90 |  | Utlån, overslagsbevilgning |  |  | 5 100 000 000 |  | 5 134 000 000
615 |  |  | Yrkesskadeforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 70 000 000 |  | 70 000 000
616 |  |  | Gruppelivsforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 187 000 000 |  | 187 000 000
|  |  | Sum Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse |  |  |  |  | 15 066 400 000
Tiltak for bedrede levekår mv.
621 |  |  | Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 87 080 000 |  |
| 63 |  | Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres |  |  | 152 085 000 |  |
| 70 |  | Frivillig arbeid, kan overføres |  |  | 119 260 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv. |  |  | 14 550 000 |  | 372 975 000
|  |  | Sum Tiltak for bedrede levekår mv. |  |  |  |  | 372 975 000
Arbeidsmarked
634 |  |  | Arbeidsmarkedstiltak: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 309 710 000 |  |
| 76 |  | Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres |  |  | 7 956 475 000 |  |
| 77 |  | Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres |  |  | 1 710 180 000 |  |
| 78 |  | Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser |  |  | 72 550 000 |  |
| 79 |  | Funksjonsassistanse i arbeidslivet |  |  | 76 265 000 |  | 10 125 180 000
635 |  |  | Ventelønn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 4 000 000 |  | 4 000 000
|  |  | Sum Arbeidsmarked |  |  |  |  | 10 129 180 000
Arbeidsmiljø og sikkerhet
640 |  |  | Arbeidstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 725 750 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud |  |  | 16 600 000 |  | 742 350 000
642 |  |  | Petroleumstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 |  |  | 308 600 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 31 010 000 |  | 339 610 000
643 |  |  | Statens arbeidsmiljøinstitutt: |  |  |  |  |
| 50 |  | Statstilskudd |  |  | 156 285 000 |  | 156 285 000
646 |  |  | Pionerdykkere i Nordsjøen: |  |  |  |  |
| 72 |  | Tilskudd, kan overføres |  |  | 3 496 000 |  | 3 496 000
648 |  |  | Arbeidsretten, Riksmekleren mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 20 910 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1 |  |  | 1 130 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til faglig utvikling |  |  | 2 064 000 |  | 24 104 000
649 |  |  | Treparts bransjeprogrammer: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter - Treparts bransjeprogrammer |  |  | 2 475 000 |  | 2 475 000
|  |  | Sum Arbeidsmiljø og sikkerhet |  |  |  |  | 1 268 320 000
Kontantytelser
660 |  |  | Krigspensjon: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, militære, overslagsbevilgning |  |  | 40 000 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning |  |  | 119 000 000 |  | 159 000 000
664 |  |  | Pensjonstrygden for sjømenn: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 29 000 000 |  | 29 000 000
665 |  |  | Pensjonstrygden for fiskere: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 42 900 000 |  | 42 900 000
666 |  |  | Avtalefestet pensjon (AFP): |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 3 010 000 000 |  | 3 010 000 000
667 |  |  | Supplerende stønad til personer over 67 år: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 349 800 000 |  | 349 800 000
|  |  | Sum Kontantytelser |  |  |  |  | 3 590 700 000
|  |  | Sum Arbeids- og sosialdepartementet |  |  |  |  | 44 582 004 000
Helse- og omsorgsdepartementet
Helse- og omsorgsdepartementet mv.
700 |  |  | Helse- og omsorgsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 240 073 000 |  | 240 073 000
701 |  |  | E-helse, helseregistre mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 767 715 000 |  |
| 70 |  | Norsk Helsenett SF |  |  | 153 885 000 |  |
| 71 |  | Medisinske kvalitetsregistre |  |  | 38 724 000 |  |
| 72 |  | Nasjonale e-helseløsninger |  |  | 505 375 000 |  | 1 465 699 000
702 |  |  | Beredskap: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 27 739 000 |  |
| 22 |  | Beredskapslagring legemidler |  |  | 1 100 000 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 4 130 000 |  | 1 131 869 000
703 |  |  | Internasjonalt samarbeid: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 5 935 000 |  |
| 71 |  | Internasjonale organisasjoner |  |  | 60 317 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Verdens helseorganisasjon (WHO) |  |  | 20 000 000 |  | 86 252 000
704 |  |  | Norsk helsearkiv: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 65 064 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 8 771 000 |  | 73 835 000
708 |  |  | Eldreombud: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 10 035 000 |  | 10 035 000
709 |  |  | Pasient- og brukerombud: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 73 562 000 |  | 73 562 000
|  |  | Sum Helse- og omsorgsdepartementet mv. |  |  |  |  | 3 081 325 000
Folkehelse mv.
710 |  |  | Vaksiner mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 221 493 000 |  |
| 22 |  | Salgs- og beredskapsprodukter m.m. |  |  | 144 325 000 |  |
| 23 |  | Forhåndsavtaler og vaksinasjon mot covid-19 |  |  | 3 770 000 000 |  | 4 135 818 000
712 |  |  | Bioteknologirådet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 12 432 000 |  | 12 432 000
714 |  |  | Folkehelse: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79 |  |  | 98 635 000 |  |
| 60 |  | Kommunale tiltak, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 95 336 000 |  |
| 70 |  | Rusmiddeltiltak mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 180 553 000 |  |
| 74 |  | Skolefrukt mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 20 700 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 64 135 000 |  | 459 359 000
717 |  |  | Legemiddeltiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 11 793 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 61 941 000 |  | 73 734 000
|  |  | Sum Folkehelse mv. |  |  |  |  | 4 681 343 000
Spesialisthelsetjenester
732 |  |  | Regionale helseforetak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 19 430 000 |  |
| 70 |  | Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75 |  |  | 4 626 900 000 |  |
| 71 |  | Kvalitetsbasert finansiering, kan overføres |  |  | 578 237 000 |  |
| 72 |  | Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres |  |  | 58 525 149 000 |  |
| 73 |  | Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres |  |  | 20 611 342 000 |  |
| 74 |  | Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres |  |  | 15 583 528 000 |  |
| 75 |  | Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres |  |  | 13 921 895 000 |  |
| 76 |  | Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning |  |  | 41 695 651 000 |  |
| 77 |  | Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning |  |  | 3 284 140 000 |  |
| 78 |  | Forskning og nasjonale kompetansetjenester, kan overføres |  |  | 1 296 723 000 |  |
| 80 |  | Kompensasjon for merverdiavgift, overslagsbevilgning |  |  | 8 115 434 000 |  |
| 81 |  | Protonsenter, kan overføres |  |  | 176 000 000 |  |
| 82 |  | Investeringslån, kan overføres |  |  | 7 859 447 000 |  |
| 83 |  | Byggelånsrenter, overslagsbevilgning |  |  | 339 000 000 |  |
| 86 |  | Driftskreditter |  |  | 1 800 000 000 |  | 178 432 876 000
733 |  |  | Habilitering og rehabilitering: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79 |  |  | 12 773 000 |  |
| 70 |  | Behandlingsreiser til utlandet |  |  | 135 308 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 3 362 000 |  | 151 443 000
734 |  |  | Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 82 452 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 59 936 000 |  |
| 70 |  | Hjemhenting ved alvorlig psykisk lidelse mv. |  |  | 2 965 000 |  |
| 71 |  | Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede |  |  | 111 844 000 |  |
| 72 |  | Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus |  |  | 13 224 000 |  | 270 421 000
737 |  |  | Historiske pensjonskostnader: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 131 006 000 |  | 131 006 000
|  |  | Sum Spesialisthelsetjenester |  |  |  |  | 178 985 746 000
Sentral helseforvaltning
740 |  |  | Helsedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 311 448 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 49 262 000 |  |
| 60 |  | Gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger |  |  | 87 149 000 |  |
| 70 |  | Helsetjenester i annet EØS-land |  |  | 69 056 000 |  | 1 516 915 000
741 |  |  | Norsk pasientskadeerstatning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 221 349 000 |  |
| 70 |  | Advokatutgifter |  |  | 48 798 000 |  |
| 71 |  | Særskilte tilskudd |  |  | 21 294 000 |  | 291 441 000
742 |  |  | Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 161 162 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 15 779 000 |  | 176 941 000
744 |  |  | Direktoratet for e-helse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 178 643 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 151 115 000 |  | 329 758 000
745 |  |  | Folkehelseinstituttet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 259 971 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 150 387 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 13 147 000 |  | 1 423 505 000
746 |  |  | Statens legemiddelverk: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 322 981 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 31 632 000 |  | 354 613 000
747 |  |  | Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 111 181 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 13 479 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 4 735 000 |  | 129 395 000
748 |  |  | Statens helsetilsyn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 161 669 000 |  | 161 669 000
749 |  |  | Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 40 174 000 |  | 40 174 000
|  |  | Sum Sentral helseforvaltning |  |  |  |  | 4 424 411 000
Helse- og omsorgstjenester i kommunene
761 |  |  | Omsorgstjeneste: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79 |  |  | 215 937 000 |  |
| 60 |  | Kommunale kompetansetiltak, kan overføres |  |  | 9 273 000 |  |
| 61 |  | Vertskommuner |  |  | 932 308 000 |  |
| 63 |  | Investeringstilskudd - rehabilitering, kan overføres, kan nyttes under post 69 |  |  | 3 171 967 000 |  |
| 64 |  | Kompensasjon for renter og avdrag |  |  | 728 000 000 |  |
| 65 |  | Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene, overslagsbevilgning |  |  | 2 622 971 000 |  |
| 67 |  | Utviklingstiltak |  |  | 75 269 000 |  |
| 68 |  | Kompetanse og innovasjon |  |  | 414 591 000 |  |
| 69 |  | Investeringstilskudd - netto tilvekst, kan overføres |  |  | 806 835 000 |  |
| 71 |  | Frivillig arbeid mv. |  |  | 73 544 000 |  |
| 72 |  | Landsbystiftelsen |  |  | 85 843 000 |  |
| 73 |  | Særlige omsorgsbehov |  |  | 87 616 000 |  |
| 75 |  | Andre kompetansetiltak |  |  | 11 513 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 126 724 000 |  | 9 362 391 000
762 |  |  | Primærhelsetjeneste: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 172 241 000 |  |
| 60 |  | Forebyggende helsetjenester |  |  | 420 961 000 |  |
| 61 |  | Fengselshelsetjeneste |  |  | 188 963 000 |  |
| 63 |  | Allmennlegetjenester |  |  | 857 787 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 45 296 000 |  |
| 73 |  | Seksuell helse, kan overføres |  |  | 59 979 000 |  |
| 74 |  | Stiftelsen Amathea |  |  | 26 035 000 |  | 1 771 262 000
765 |  |  | Psykisk helse, rus og vold: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72 |  |  | 186 879 000 |  |
| 60 |  | Kommunale tjenester, kan overføres |  |  | 230 507 000 |  |
| 62 |  | Rusarbeid, kan overføres |  |  | 455 178 000 |  |
| 71 |  | Brukere og pårørende, kan overføres |  |  | 174 715 000 |  |
| 72 |  | Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 469 245 000 |  |
| 73 |  | Utviklingstiltak mv. |  |  | 167 459 000 |  |
| 74 |  | Kompetansesentre, kan overføres |  |  | 308 912 000 |  |
| 75 |  | Vold og traumatisk stress, kan overføres |  |  | 245 130 000 |  | 2 238 025 000
769 |  |  | Utredningsvirksomhet mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 14 917 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 1 652 000 |  | 16 569 000
|  |  | Sum Helse- og omsorgstjenester i kommunene |  |  |  |  | 13 388 247 000
Tannhelse
770 |  |  | Tannhelsetjenester: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 54 964 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 309 349 000 |  | 364 313 000
|  |  | Sum Tannhelse |  |  |  |  | 364 313 000
Kunnskap og kompetanse
780 |  |  | Forskning: |  |  |  |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd mv. |  |  | 130 419 000 |  | 130 419 000
781 |  |  | Forsøk og utvikling mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79 |  |  | 53 557 000 |  |
| 79 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 88 477 000 |  | 142 034 000
783 |  |  | Personell: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79 |  |  | 106 470 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til kommuner |  |  | 160 416 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 27 869 000 |  | 294 755 000
|  |  | Sum Kunnskap og kompetanse |  |  |  |  | 567 208 000
|  |  | Sum Helse- og omsorgsdepartementet |  |  |  |  | 205 492 593 000
Barne- og familiedepartementet
Administrasjon
800 |  |  | Barne- og familiedepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 151 059 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 10 138 000 |  | 161 197 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 161 197 000
Familie og oppvekst
840 |  |  | Tiltak mot vold og overgrep: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 og kap. 846, post 62 |  |  | 24 719 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til incest- og voldtektssentre, overslagsbevilgning |  |  | 104 917 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under post 21 og kap. 858, post 1 |  |  | 108 813 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til senter for voldsutsatte barn, kan overføres |  |  | 32 947 000 |  | 271 396 000
841 |  |  | Samliv og konfliktløsning: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse, overslagsbevilgning |  |  | 11 995 000 |  |
| 22 |  | Opplæring, forskning, utvikling mv. |  |  | 9 811 000 |  |
| 23 |  | Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning |  |  | 5 325 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til samlivstiltak, kan nyttes under kap. 842, post 1 og kap. 858, post 1 |  |  | 28 424 000 |  | 55 555 000
842 |  |  | Familievern: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 359 875 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 28 058 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1 |  |  | 224 567 000 |  | 612 500 000
843 |  |  | Adopsjonsstøtte: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning |  |  | 9 200 000 |  | 9 200 000
844 |  |  | Kontantstøtte: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 1 510 000 000 |  | 1 510 000 000
845 |  |  | Barnetrygd: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 17 358 000 000 |  | 17 358 000 000
846 |  |  | Familie- og oppveksttiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 61, post 62 og post 71 |  |  | 60 904 000 |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd, kan nyttes under post 21 |  |  | 12 527 000 |  |
| 60 |  | Barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn, kan overføres |  |  | 44 220 000 |  |
| 61 |  | Nasjonal tilskuddsordning for å inkludere barn og unge, kan nyttes under post 71 |  |  | 506 597 000 |  |
| 62 |  | Utvikling i kommunene |  |  | 112 159 000 |  |
| 70 |  | Barne- og ungdomsorganisasjoner |  |  | 166 243 000 |  |
| 71 |  | Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21 |  |  | 67 278 000 |  |
| 79 |  | Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv., kan overføres |  |  | 12 115 000 |  | 982 043 000
847 |  |  | EUs ungdomsprogram: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan overføres |  |  | 10 605 000 |  | 10 605 000
848 |  |  | Barneombudet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 22 377 000 |  | 22 377 000
|  |  | Sum Familie og oppvekst |  |  |  |  | 20 831 676 000
Barnevernet
853 |  |  | Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 234 765 000 |  | 234 765 000
854 |  |  | Tiltak i barne- og ungdomsvernet: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71 |  |  | 69 424 000 |  |
| 22 |  | Barnesakkyndig kommisjon |  |  | 7 524 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 10 029 000 |  |
| 50 |  | Forskning og utvikling |  |  | 18 590 000 |  |
| 60 |  | Kommunalt barnevern |  |  | 820 000 000 |  |
| 61 |  | Utvikling i kommunene |  |  | 66 872 000 |  |
| 62 |  | Tilskudd til barnevernsfaglig videreutdanning, kan nyttes under post 72 |  |  | 26 703 000 |  |
| 71 |  | Utvikling og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21 |  |  | 38 211 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 133 468 000 |  | 1 190 821 000
855 |  |  | Statlig forvaltning av barnevernet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60 |  |  | 3 960 974 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 25 433 000 |  |
| 22 |  | Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1 |  |  | 2 846 907 000 |  |
| 60 |  | Refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak, kan nyttes under post 1 |  |  | 385 036 000 |  | 7 218 350 000
856 |  |  | Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 118 693 000 |  | 118 693 000
858 |  |  | Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 592 934 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 25 052 000 |  | 617 986 000
|  |  | Sum Barnevernet |  |  |  |  | 9 380 615 000
Forbrukerpolitikk
860 |  |  | Forbrukerrådet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Basisbevilgning |  |  | 82 465 000 |  |
| 51 |  | Markedsportaler |  |  | 27 266 000 |  | 109 731 000
862 |  |  | Stiftelsen Miljømerking i Norge: |  |  |  |  |
| 70 |  | Driftstilskudd |  |  | 11 264 000 |  | 11 264 000
865 |  |  | Forbrukerpolitiske tiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 50 |  |  | 2 816 000 |  |
| 50 |  | Forskning og undervisning, kan nyttes under post 21 |  |  | 6 081 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 1 640 000 |  |
| 79 |  | EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk, kan overføres |  |  | 6 722 000 |  | 17 259 000
868 |  |  | Forbrukertilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 104 370 000 |  | 104 370 000
|  |  | Sum Forbrukerpolitikk |  |  |  |  | 242 624 000
Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn
880 |  |  | Den norske kirke: |  |  |  |  |
| 70 |  | Rammetilskudd til Den norske kirke |  |  | 2 257 153 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til Sjømannskirken - Norsk kirke i utlandet |  |  | 107 970 000 |  | 2 365 123 000
881 |  |  | Tilskudd til trossamfunn m.m.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 2 621 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning |  |  | 940 232 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til private kirkebygg |  |  | 5 299 000 |  |
| 78 |  | Ymse faste tiltak |  |  | 15 376 000 |  | 963 528 000
882 |  |  | Kirkebygg og gravplasser: |  |  |  |  |
| 61 |  | Tilskudd til fredete og verneverdige kirkebygg, kan overføres |  |  | 69 320 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser |  |  | 18 462 000 |  | 87 782 000
|  |  | Sum Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn |  |  |  |  | 3 416 433 000
|  |  | Sum Barne- og familiedepartementet |  |  |  |  | 34 032 545 000
Nærings- og fiskeridepartementet
Forvaltning og rammebetingelser
900 |  |  | Nærings- og fiskeridepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 444 003 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 74 798 000 |  |
| 22 |  | Nukleære utredninger og prosjektledelse, kan overføres |  |  | 10 300 000 |  |
| 31 |  | Miljøtiltak Svea og Lunckefjell, kan overføres |  |  | 412 800 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner |  |  | 45 550 000 |  |
| 71 |  | Miljøtiltak Raufoss |  |  | 2 100 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til beredskapsordninger |  |  | 4 000 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til Ungt Entreprenørskap Norge |  |  | 31 600 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til Visit Svalbard AS |  |  | 3 150 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres |  |  | 15 300 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til Standard Norge |  |  | 37 450 000 |  |
| 77 |  | Tilskudd til sjømattiltak, kan overføres |  |  | 13 100 000 |  |
| 81 |  | Tilskudd til nasjonalt program for leverandørutvikling |  |  | 9 200 000 |  |
| 83 |  | Tilskudd til Senter for hav og Arktis |  |  | 5 300 000 |  | 1 108 651 000
902 |  |  | Justervesenet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 123 550 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 100 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 9 400 000 |  | 133 050 000
903 |  |  | Norsk akkreditering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 54 000 000 |  | 54 000 000
904 |  |  | Brønnøysundregistrene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 395 700 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 23 345 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 178 800 000 |  | 597 845 000
905 |  |  | Norges geologiske undersøkelse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 189 400 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 70 850 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 40 000 000 |  | 300 250 000
906 |  |  | Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 60 000 000 |  |
| 30 |  | Sikrings- og miljøtiltak, kan overføres |  |  | 8 700 000 |  |
| 31 |  | Miljøtiltak Løkken, kan overføres |  |  | 9 250 000 |  | 77 950 000
907 |  |  | Norsk nukleær dekommisjonering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 44 600 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 247 200 000 |  |
| 30 |  | Opprydding Søve |  |  | 22 200 000 |  | 314 000 000
908 |  |  | Institutt for energiteknikk: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til drift av atomanlegg, kan nyttes under kap. 907, post 01 |  |  | 314 300 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til sikring av atomanlegg |  |  | 35 000 000 |  |
| 72 |  | Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur |  |  | 40 000 000 |  | 389 300 000
909 |  |  | Tiltak for sysselsetting av sjøfolk: |  |  |  |  |
| 73 |  | Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning |  |  | 1 902 000 000 |  | 1 902 000 000
910 |  |  | Sjøfartsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 440 400 000 |  | 440 400 000
911 |  |  | Konkurransetilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 120 800 000 |  | 120 800 000
912 |  |  | Klagenemndssekretariatet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 34 690 000 |  | 34 690 000
913 |  |  | Dagligvaretilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 6 500 000 |  | 6 500 000
915 |  |  | Regelrådet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 11 100 000 |  | 11 100 000
917 |  |  | Fiskeridirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 457 000 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 16 600 000 |  |
| 22 |  | Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres |  |  | 113 400 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 10 100 000 |  | 597 100 000
919 |  |  | Diverse fiskeriformål: |  |  |  |  |
| 60 |  | Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner |  |  | 1 000 000 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til velferdsstasjoner |  |  | 2 500 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til kompensasjon for CO2-avgift |  |  | 255 000 000 |  |
| 74 |  | Erstatninger, kan overføres |  |  | 1 900 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres |  |  | 15 000 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til fiskeriforskning, kan overføres |  |  | 6 500 000 |  | 1 280 900 000
|  |  | Sum Forvaltning og rammebetingelser |  |  |  |  | 7 368 536 000
Forskning og innovasjon
920 |  |  | Norges forskningsråd: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilskudd til næringsrettet forskning |  |  | 1 697 420 000 |  |
| 51 |  | Tilskudd til marin forskning |  |  | 407 880 000 |  | 2 105 300 000
922 |  |  | Romvirksomhet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Norsk Romsenter |  |  | 89 800 000 |  |
| 51 |  | Egenkapital til Andøya Space Center, kan overføres |  |  | 31 500 000 |  |
| 70 |  | Kontingent i European Space Agency (ESA) |  |  | 262 000 000 |  |
| 71 |  | Internasjonal romvirksomhet |  |  | 510 200 000 |  |
| 72 |  | Nasjonale følgemidler, kan overføres |  |  | 22 200 000 |  |
| 73 |  | EUs romprogrammer |  |  | 594 000 000 |  |
| 74 |  | Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter, kan overføres |  |  | 85 000 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til Andøya Space Center, kan overføres |  |  | 11 000 000 |  |
| 95 |  | Egenkapital Space Norway AS |  |  | 344 058 000 |  | 1 949 758 000
923 |  |  | Havforskningsinstituttet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 603 600 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 427 800 000 |  |
| 22 |  | Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres |  |  | 204 100 000 |  | 1 235 500 000
924 |  |  | Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 24 800 000 |  | 24 800 000
926 |  |  | Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 179 900 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 160 850 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 94 900 000 |  | 435 650 000
928 |  |  | Annen marin forskning og utvikling: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 31 800 000 |  |
| 50 |  | Tilskudd til Veterinærinstituttet |  |  | 69 200 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Nofima AS |  |  | 101 200 000 |  | 202 200 000
930 |  |  | Design og arkitektur Norge: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 67 000 000 |  | 67 000 000
935 |  |  | Patentstyret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 278 721 000 |  | 278 721 000
936 |  |  | Klagenemnda for industrielle rettigheter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 8 100 000 |  | 8 100 000
|  |  | Sum Forskning og innovasjon |  |  |  |  | 6 307 029 000
Markedsadgang og eksport
940 |  |  | Internasjonaliseringstiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 10 750 000 |  |
| 70 |  | Eksportfremmetiltak |  |  | 75 000 000 |  |
| 73 |  | Støtte ved kapitalvareeksport |  |  | 21 300 000 |  | 107 050 000
|  |  | Sum Markedsadgang og eksport |  |  |  |  | 107 050 000
Statlig eierskap
950 |  |  | Forvaltning av statlig eierskap: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 22 700 000 |  |
| 52 |  | Risikokapital, Nysnø Klimainvesteringer AS |  |  | 245 000 000 |  |
| 54 |  | Risikokapital, Investinor AS |  |  | 50 000 000 |  |
| 70 |  | Forvaltningskostnader for særskilte oppdrag |  |  | 8 000 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til drift av Gruve 7, Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS |  |  | 40 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til pensjonsforpliktelser, Mantena AS |  |  | 79 900 000 |  |
| 90 |  | Kapitalinnskudd, Nysnø Klimainvesteringer AS |  |  | 455 000 000 |  |
| 91 |  | Kapitalinnskudd, Investinor AS |  |  | 92 000 000 |  | 992 600 000
|  |  | Sum Statlig eierskap |  |  |  |  | 992 600 000
|  |  | Sum Nærings- og fiskeridepartementet |  |  |  |  | 14 775 215 000
Landbruks- og matdepartementet
Administrasjon m.m.
1100 |  |  | Landbruks- og matdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 163 588 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 15 376 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - ordinære forvaltningsorganer, kan overføres, kan nyttes under post 50 |  |  | 2 720 000 |  |
| 50 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - forvaltningsorganer med særskilte fullmakter |  |  | 287 000 |  | 181 971 000
|  |  | Sum Administrasjon m.m. |  |  |  |  | 181 971 000
Matpolitikk
1112 |  |  | Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Kunnskapsutvikling, kunnskapsformidling og beredskap, Veterinærinstituttet |  |  | 103 170 000 |  | 103 170 000
1115 |  |  | Mattilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 366 485 000 |  |
| 22 |  | Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser |  |  | 13 264 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning |  |  | 4 200 000 |  | 1 383 949 000
|  |  | Sum Matpolitikk |  |  |  |  | 1 487 119 000
Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling
1136 |  |  | Kunnskapsutvikling m.m.: |  |  |  |  |
| 50 |  | Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Norsk institutt for bioøkonomi |  |  | 239 706 000 |  | 239 706 000
1137 |  |  | Forskning og innovasjon: |  |  |  |  |
| 50 |  | Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd |  |  | 232 677 000 |  |
| 51 |  | Basisbevilgninger m.m., Norges forskningsråd |  |  | 194 856 000 |  |
| 54 |  | Næringsrettet matforskning m.m. |  |  | 170 000 000 |  |
| 70 |  | Innovasjonsaktivitet m.m., kan overføres |  |  | 2 000 000 |  | 599 533 000
|  |  | Sum Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling |  |  |  |  | 839 239 000
Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak
1138 |  |  | Støtte til organisasjoner m.m.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Støtte til organisasjoner |  |  | 39 302 000 |  |
| 71 |  | Internasjonalt skogpolitisk samarbeid - organisasjoner og prosesser, kan overføres |  |  | 1 298 000 |  |
| 72 |  | Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk |  |  | 7 927 000 |  | 48 527 000
1139 |  |  | Genressurser, miljø- og ressursregistreringer: |  |  |  |  |
| 71 |  | Tilskudd til genressursforvaltning og miljøtiltak, kan overføres |  |  | 30 205 000 |  | 30 205 000
1140 |  |  | Høstbare viltressurser - forvaltning og tilskudd til viltformål (Viltfondet) m.m.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 14 920 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 21 890 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til viltformål, kan overføres |  |  | 35 278 000 |  | 72 088 000
1141 |  |  | Høstbare viltressurser - jegerprøve, tilskudd til organisasjoner m.m.: |  |  |  |  |
| 23 |  | Jegerprøve m.m., kan overføres |  |  | 3 630 000 |  |
| 75 |  | Organisasjoner - høstbare viltressurser |  |  | 6 889 000 |  | 10 519 000
1142 |  |  | Landbruksdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 240 203 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 12 051 000 |  |
| 50 |  | Arealressurskart |  |  | 7 638 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til veterinærdekning |  |  | 174 945 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til fjellstuer |  |  | 816 000 |  |
| 71 |  | Tiltak for bærekraftig reindrift, kan overføres |  |  | 4 500 000 |  |
| 72 |  | Erstatninger ved ekspropriasjon og leie av rett til reinbeite, overslagsbevilgning |  |  | 492 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til erstatninger m.m. etter offentlige pålegg i plante- og husdyrproduksjon, overslagsbevilgning |  |  | 55 610 000 |  |
| 74 |  | Kompensasjon til dyreeiere som blir pålagt beitenekt |  |  | 1 000 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til oppkjøp av melkekvoter |  |  | 188 500 000 |  |
| 77 |  | Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold, kan overføres |  |  | 350 000 000 |  |
| 78 |  | Tilskudd til omstilling ved avvikling av pelsdyrhold, kan overføres |  |  | 20 000 000 |  |
| 80 |  | Radioaktivitetstiltak, kan overføres |  |  | 500 000 |  | 1 056 255 000
1148 |  |  | Naturskade - erstatninger: |  |  |  |  |
| 71 |  | Naturskade - erstatninger, overslagsbevilgning |  |  | 159 000 000 |  | 159 000 000
1149 |  |  | Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket: |  |  |  |  |
| 51 |  | Tilskudd til Utviklingsfondet for skogbruket |  |  | 4 971 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket, kan overføres |  |  | 72 674 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres |  |  | 44 690 000 |  | 122 335 000
1150 |  |  | Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 18 400 000 |  |
| 50 |  | Tilskudd til Landbrukets utviklingsfond |  |  | 1 295 553 000 |  |
| 70 |  | Markedstiltak, kan overføres |  |  | 273 145 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd ved avviklingssvikt, overslagsbevilgning |  |  | 46 500 000 |  |
| 73 |  | Pristilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 3 896 050 000 |  |
| 74 |  | Direkte tilskudd, kan overføres |  |  | 9 566 800 000 |  |
| 77 |  | Utviklingstiltak, kan overføres |  |  | 291 309 000 |  |
| 78 |  | Velferdsordninger, kan overføres |  |  | 1 553 145 000 |  | 16 940 902 000
1151 |  |  | Til gjennomføring av reindriftsavtalen: |  |  |  |  |
| 51 |  | Tilskudd til Utviklings- og investeringsfondet |  |  | 42 400 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til organisasjonsarbeid |  |  | 7 300 000 |  |
| 75 |  | Kostnadssenkende og direkte tilskudd, kan overføres |  |  | 95 800 000 |  |
| 79 |  | Velferdsordninger, kan overføres |  |  | 4 000 000 |  | 149 500 000
1161 |  |  | Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til Statskog SFs myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver |  |  | 14 052 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til oppsyn i statsallmenninger |  |  | 10 040 000 |  | 24 092 000
|  |  | Sum Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak |  |  |  |  | 18 613 423 000
|  |  | Sum Landbruks- og matdepartementet |  |  |  |  | 21 121 752 000
Samferdselsdepartementet
Administrasjon m.m.
1300 |  |  | Samferdselsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 190 600 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner |  |  | 29 000 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv. |  |  | 69 100 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til samferdselsberedskap |  |  | 3 000 000 |  | 291 700 000
1301 |  |  | Forskning og utvikling mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv. |  |  | 14 400 000 |  |
| 50 |  | Samferdselsforskning, kan overføres |  |  | 134 400 000 |  | 148 800 000
|  |  | Sum Administrasjon m.m. |  |  |  |  | 440 500 000
Luftfartsformål
1310 |  |  | Flytransport: |  |  |  |  |
| 70 |  | Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres |  |  | 690 000 000 |  | 690 000 000
1313 |  |  | Luftfartstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 254 500 000 |  | 254 500 000
1314 |  |  | Statens havarikommisjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 88 000 000 |  | 88 000 000
|  |  | Sum Luftfartsformål |  |  |  |  | 1 032 500 000
Veiformål
1320 |  |  | Statens vegvesen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 3 924 500 000 |  |
| 22 |  | Drift og vedlikehold av riksveier, kan overføres, kan nyttes under post 29 og post 30 |  |  | 7 484 700 000 |  |
| 28 |  | Trafikant- og kjøretøytilsyn, kan overføres |  |  | 2 260 500 000 |  |
| 29 |  | OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 30 |  |  | 928 400 000 |  |
| 30 |  | Riksveiinvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 22, post 29 og post 31 og kap. 1332, post 66 |  |  | 11 668 000 000 |  |
| 31 |  | Skredsikring riksveier, kan overføres, kan nyttes under post 30 |  |  | 1 074 100 000 |  |
| 36 |  | E16 over Filefjell, kan overføres |  |  | 41 900 000 |  |
| 64 |  | Utbedring på fylkesveier for tømmertransport, kan overføres |  |  | 20 000 000 |  |
| 65 |  | Tilskudd til fylkesveier, kan overføres |  |  | 100 000 000 |  |
| 72 |  | Kjøp av riksveiferjetjenester, kan overføres |  |  | 1 573 300 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd for reduserte bompengetakster utenfor byområdene |  |  | 1 435 000 000 |  | 30 510 400 000
1321 |  |  | Nye Veier AS: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til Nye Veier AS |  |  | 5 785 100 000 |  | 5 785 100 000
1323 |  |  | Vegtilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 19 300 000 |  | 19 300 000
|  |  | Sum Veiformål |  |  |  |  | 36 314 800 000
Særskilte transporttiltak
1330 |  |  | Særskilte transporttiltak: |  |  |  |  |
| 60 |  | Utvidet TT-ordning for brukere med særskilte behov, kan overføres |  |  | 270 600 000 |  |
| 70 |  | Kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes |  |  | 926 700 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til kommersielle buss- og båtruter som følge av smitteverntiltak |  |  | 100 000 000 |  |
| 76 |  | Reiseplanlegger og elektronisk billettering, kan overføres |  |  | 79 000 000 |  |
| 77 |  | Kjøp av tjenester fra Entur AS |  |  | 15 000 000 |  | 1 391 300 000
1332 |  |  | Transport i byområder mv.: |  |  |  |  |
| 63 |  | Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, kan overføres |  |  | 2 630 000 000 |  |
| 65 |  | Konkurransen Smartere transport, kan overføres |  |  | 16 800 000 |  |
| 66 |  | Tilskudd til byområder, kan overføres |  |  | 2 805 300 000 |  | 5 452 100 000
|  |  | Sum Særskilte transporttiltak |  |  |  |  | 6 843 400 000
Jernbaneformål
1351 |  |  | Spordrift AS: |  |  |  |  |
| 96 |  | Aksjekapital |  |  | 200 000 000 |  | 200 000 000
1352 |  |  | Jernbanedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 367 500 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter - planer og utredninger, kan overføres, kan nyttes under post 72 |  |  | 245 400 000 |  |
| 70 |  | Kjøp av persontransport med tog, kan overføres |  |  | 4 559 900 000 |  |
| 71 |  | Kjøp av infrastrukturtjenester - drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 72, post 73 og post 74 |  |  | 9 183 600 000 |  |
| 72 |  | Kjøp av infrastrukturtjenester - planlegging av investeringer, kan overføres, kan nyttes under post 71 og post 73 |  |  | 1 178 400 000 |  |
| 73 |  | Kjøp av infrastrukturtjenester - investeringer, kan overføres, kan nyttes under post 71, post 72 og post 74 |  |  | 16 099 700 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til togmateriell mv. |  |  | 62 400 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til godsoverføring fra vei til jernbane |  |  | 90 000 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til kulturminner i jernbanesektoren |  |  | 23 000 000 |  | 31 809 900 000
1354 |  |  | Statens jernbanetilsyn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 96 600 000 |  | 96 600 000
|  |  | Sum Jernbaneformål |  |  |  |  | 32 106 500 000
Kystforvaltning
1360 |  |  | Kystverket: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 45 |  |  | 1 878 200 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 31 100 000 |  |
| 30 |  | Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres |  |  | 280 600 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1 |  |  | 193 778 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres |  |  | 34 300 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til havnesamarbeid |  |  | 11 200 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø, kan overføres |  |  | 31 600 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres |  |  | 52 900 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til kystkultur |  |  | 10 800 000 |  | 2 524 478 000
1362 |  |  | Senter for oljevern og marint miljø: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilskudd |  |  | 52 200 000 |  | 52 200 000
|  |  | Sum Kystforvaltning |  |  |  |  | 2 576 678 000
Posttjenester
1370 |  |  | Posttjenester: |  |  |  |  |
| 70 |  | Kjøp av post- og banktjenester, kan overføres |  |  | 740 200 000 |  | 740 200 000
|  |  | Sum Posttjenester |  |  |  |  | 740 200 000
|  |  | Sum Samferdselsdepartementet |  |  |  |  | 80 054 578 000
Klima- og miljødepartementet
Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.
1400 |  |  | Klima- og miljødepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 293 936 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 67 088 000 |  |
| 50 |  | Helhetlig profilering, grønne løsninger |  |  | 10 796 000 |  |
| 51 |  | Den naturlige skolesekken |  |  | 10 442 000 |  |
| 70 |  | Frivillige miljøorganisasjoner og allmennyttige miljøstiftelser |  |  | 52 541 000 |  |
| 71 |  | Internasjonale organisasjoner |  |  | 91 774 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til AMAP, kan overføres |  |  | 5 162 000 |  |
| 76 |  | Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres |  |  | 153 178 000 |  | 684 917 000
1410 |  |  | Kunnskap om klima og miljø: |  |  |  |  |
| 21 |  | Miljøovervåking |  |  | 277 159 000 |  |
| 22 |  | Miljøkartlegging |  |  | 130 302 000 |  |
| 23 |  | MAREANO, kan overføres |  |  | 46 800 000 |  |
| 50 |  | Basisbevilgninger under Norges forskningsråd til miljøforskningsinstituttene |  |  | 220 753 000 |  |
| 51 |  | Forskningsprogrammer under Norges forskningsråd |  |  | 384 738 000 |  |
| 53 |  | Internasjonalt samarbeid om miljøforskning |  |  | 7 274 000 |  |
| 70 |  | Nasjonale oppgaver ved miljøforskningsinstituttene |  |  | 39 723 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til GenØk - Senter for biosikkerhet |  |  | 5 310 000 |  | 1 112 059 000
1411 |  |  | Artsdatabanken: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 32 639 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 10 249 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til arter og naturtyper, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 26 666 000 |  | 69 554 000
1412 |  |  | Meteorologiformål: |  |  |  |  |
| 50 |  | Meteorologisk institutt |  |  | 380 257 000 |  |
| 70 |  | Internasjonale samarbeidsprosjekter |  |  | 142 857 000 |  | 523 114 000
|  |  | Sum Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m. |  |  |  |  | 2 389 644 000
Klima, naturmangfold og forurensning
1420 |  |  | Miljødirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 717 944 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 326 350 000 |  |
| 22 |  | Statlige vannmiljøtiltak |  |  | 242 870 000 |  |
| 23 |  | Oppdrags- og gebyrrelatert virksomhet, kan overføres |  |  | 147 535 000 |  |
| 30 |  | Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder, kan overføres |  |  | 30 167 000 |  |
| 31 |  | Tiltak i verneområder, kan overføres |  |  | 90 419 000 |  |
| 32 |  | Statlige erverv, fylkesvise verneplaner, kan overføres |  |  | 540 000 |  |
| 33 |  | Statlige erverv, nytt landbasert vern, kan overføres |  |  | 950 000 |  |
| 34 |  | Statlige erverv, nasjonalparker, kan overføres |  |  | 2 053 000 |  |
| 35 |  | Statlige erverv, skogvern, kan overføres |  |  | 455 101 000 |  |
| 36 |  | Statlige erverv, marint vern, kan overføres |  |  | 6 200 000 |  |
| 38 |  | Restaurering av myr og annen våtmark, kan overføres |  |  | 17 090 000 |  |
| 39 |  | Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 69 og 79 |  |  | 12 483 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til ivaretakelse av naturmangfold i kommuneplanlegging |  |  | 1 000 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning, kan overføres |  |  | 224 244 000 |  |
| 62 |  | Tilskudd til grønn skipsfart, kan overføres |  |  | 13 820 000 |  |
| 63 |  | Returordning for kasserte fritidsbåter |  |  | 1 000 000 |  |
| 64 |  | Skrantesykeprøver fra fallvilt |  |  | 1 200 000 |  |
| 65 |  | Tiltak i kommuner med ulverevir i Hedmark, Akershus og Østfold |  |  | 20 560 000 |  |
| 69 |  | Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79 |  |  | 92 962 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til vannmiljøtiltak, kan overføres |  |  | 40 792 000 |  |
| 71 |  | Marin forsøpling, kan overføres |  |  | 70 290 000 |  |
| 72 |  | Erstatning for beitedyr tatt av rovvilt, overslagsbevilgning |  |  | 145 885 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til rovvilttiltak, kan overføres |  |  | 80 426 000 |  |
| 74 |  | CO2-kompensasjonsordning for industrien |  |  | 2 567 000 000 |  |
| 75 |  | Utbetaling for vrakpant og tilskudd til kjøretøy og fritidsbåter, overslagsbevilgning |  |  | 534 000 000 |  |
| 76 |  | Refusjonsordninger, overslagsbevilgning |  |  | 141 000 000 |  |
| 77 |  | Diverse organisasjoner og stiftelser m.m. |  |  | 16 416 000 |  |
| 78 |  | Friluftsformål, kan overføres |  |  | 180 776 000 |  |
| 79 |  | Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 69 |  |  | 450 000 |  |
| 81 |  | Naturarv og kulturlandskap, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 67 933 000 |  |
| 82 |  | Tilskudd til truede arter og naturtyper, kan overføres |  |  | 42 806 000 |  |
| 83 |  | Tilskudd til tiltak mot fremmede arter, kan overføres |  |  | 4 000 000 |  |
| 84 |  | Internasjonalt samarbeid |  |  | 5 508 000 |  |
| 85 |  | Naturinformasjonssentre, kan overføres |  |  | 77 826 000 |  | 6 379 596 000
1422 |  |  | Miljøvennlig skipsfart: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 7 912 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til private, kan nyttes under post 21 |  |  | 32 188 000 |  | 40 100 000
1423 |  |  | Radioaktiv forurensning i det ytre miljø: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 28 772 000 |  | 28 772 000
1425 |  |  | Fisketiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 100 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til fiskeformål, kan overføres |  |  | 15 960 000 |  | 16 060 000
1428 |  |  | Enova SF: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføring til Klima- og energifondet |  |  | 3 315 744 000 |  | 3 315 744 000
|  |  | Sum Klima, naturmangfold og forurensning |  |  |  |  | 9 780 272 000
Kulturminner og kulturmiljø
1429 |  |  | Riksantikvaren: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 145 828 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 32 509 000 |  |
| 22 |  | Flerårige prosjekter kulturminneforvaltning, kan overføres |  |  | 31 115 000 |  |
| 60 |  | Kulturminnearbeid i kommunene |  |  | 8 600 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner, kan overføres |  |  | 41 064 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljøer og kulturlandskap, kan overføres |  |  | 159 015 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner, kan overføres |  |  | 58 045 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring, kan overføres |  |  | 57 575 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til fartøyvern, kan overføres |  |  | 65 972 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til fartøyvernsentrene, kan overføres |  |  | 16 459 000 |  |
| 77 |  | Tilskudd til verdiskapningsarbeid på kulturminneområdet, kan overføres |  |  | 8 232 000 |  |
| 79 |  | Tilskudd til verdensarven, kan overføres |  |  | 64 690 000 |  | 689 104 000
1432 |  |  | Norsk kulturminnefond: |  |  |  |  |
| 50 |  | Til disposisjon for kulturminnetiltak |  |  | 129 740 000 |  | 129 740 000
|  |  | Sum Kulturminner og kulturmiljø |  |  |  |  | 818 844 000
Nord- og polarområdene
1471 |  |  | Norsk Polarinstitutt: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 240 809 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 100 354 000 |  |
| 50 |  | Stipend |  |  | 536 000 |  | 341 699 000
1472 |  |  | Svalbards miljøvernfond: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføringer til Svalbards miljøvernfond |  |  | 20 658 000 |  | 20 658 000
1473 |  |  | Kings Bay AS: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 36 010 000 |  | 36 010 000
1474 |  |  | Fram - Nordområdesenter for klima- og miljøforskning: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 24 533 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 50 |  |  | 28 812 000 |  | 53 345 000
|  |  | Sum Nord- og polarområdene |  |  |  |  | 451 712 000
Internasjonalt klimaarbeid
1481 |  |  | Klimakvoter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan overføres |  |  | 3 062 000 |  |
| 22 |  | Kvotekjøp, generell ordning, kan overføres |  |  | 280 000 000 |  |
| 23 |  | Kvotekjøp, statsansattes flyreiser, kan overføres |  |  | 310 000 |  | 283 372 000
1482 |  |  | Internasjonale klima- og utviklingstiltak: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 99 075 000 |  |
| 73 |  | Klima- og skogsatsingen, kan overføres |  |  | 3 081 543 000 |  | 3 180 618 000
|  |  | Sum Internasjonalt klimaarbeid |  |  |  |  | 3 463 990 000
|  |  | Sum Klima- og miljødepartementet |  |  |  |  | 16 904 462 000
Finansdepartementet
Finansadministrasjon
1600 |  |  | Finansdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 416 600 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 111 880 000 |  |
| 70 |  | Forskning på og allmennopplysning om finansmarkedet |  |  | 13 500 000 |  | 541 980 000
1602 |  |  | Finanstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 424 342 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 19 800 000 |  | 444 142 000
1605 |  |  | Direktoratet for forvaltning og økonomistyring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 840 184 000 |  |
| 22 |  | Opplæringskontoret OK stat |  |  | 7 400 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 17 100 000 |  | 864 684 000
|  |  | Sum Finansadministrasjon |  |  |  |  | 1 850 806 000
Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon
1610 |  |  | Tolletaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 589 675 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 136 200 000 |  | 1 725 875 000
1618 |  |  | Skatteetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 7 104 910 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 199 300 000 |  |
| 22 |  | Større IT-prosjekter, kan overføres |  |  | 346 000 000 |  |
| 23 |  | Spesielle driftsutgifter, a-ordningen |  |  | 96 800 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 91 200 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 5 700 000 |  | 7 843 910 000
1619 |  |  | Skatteklagenemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 70 966 000 |  | 70 966 000
|  |  | Sum Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon |  |  |  |  | 9 640 751 000
Offisiell statistikk
1620 |  |  | Statistisk sentralbyrå: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 610 266 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 253 900 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 9 400 000 |  | 873 566 000
|  |  | Sum Offisiell statistikk |  |  |  |  | 873 566 000
Andre formål
1632 |  |  | Kompensasjon for merverdiavgift: |  |  |  |  |
| 61 |  | Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning |  |  | 29 000 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning |  |  | 2 250 000 000 |  | 31 250 000 000
1633 |  |  | Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 8 400 000 000 |  | 8 400 000 000
1634 |  |  | Kompensasjon for inntektssvikt som følge av virusutbruddet: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 130 000 000 |  |
| 72 |  | Støtte for å ta permitterte tilbake i jobb, overslagsbevilgning |  |  | 300 000 000 |  | 430 000 000
1645 |  |  | Statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter: |  |  |  |  |
| 23 |  | Spesielle driftsutgifter til administrasjon av statlig garantiordning for små og mellomstore bedrifter |  |  | 3 000 000 |  | 3 000 000
|  |  | Sum Andre formål |  |  |  |  | 40 083 000 000
Statsgjeld, renter og avdrag mv.
1650 |  |  | Statsgjeld, renter mv.: |  |  |  |  |
| 89 |  | Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning |  |  | 10 160 900 000 |  | 10 160 900 000
1651 |  |  | Statsgjeld, avdrag og innløsning: |  |  |  |  |
| 98 |  | Avdrag på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning |  |  | 88 000 000 000 |  | 88 000 000 000
|  |  | Sum Statsgjeld, renter og avdrag mv. |  |  |  |  | 98 160 900 000
|  |  | Sum Finansdepartementet |  |  |  |  | 150 609 023 000
Forsvarsdepartementet
1700 |  |  | Forsvarsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 878 085 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, overslagsbevilgning |  |  | 137 153 000 |  |
| 43 |  | Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres |  |  | 9 713 000 |  |
| 71 |  | Overføringer til andre, kan overføres |  |  | 88 985 000 |  |
| 73 |  | Forskning og utvikling, kan overføres |  |  | 144 326 000 |  |
| 78 |  | Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter, kan overføres |  |  | 377 212 000 |  | 1 635 474 000
1710 |  |  | Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan overføres |  |  | 4 849 692 000 |  |
| 47 |  | Nybygg og nyanlegg, kan overføres |  |  | 3 134 666 000 |  | 7 984 358 000
1716 |  |  | Forsvarets forskningsinstitutt: |  |  |  |  |
| 51 |  | Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt |  |  | 244 388 000 |  | 244 388 000
1720 |  |  | Forsvaret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 30 604 510 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd Afghan National Army (ANA) Trust Fund |  |  | 60 000 000 |  |
| 71 |  | Overføringer til andre, kan overføres |  |  | 23 208 000 |  | 30 687 718 000
1735 |  |  | Etterretningstjenesten: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 2 365 616 000 |  | 2 365 616 000
1760 |  |  | Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45 |  |  | 1 814 461 000 |  |
| 44 |  | Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres |  |  | 93 029 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 18 345 238 000 |  |
| 48 |  | Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel, kan overføres |  |  | 350 000 000 |  |
| 75 |  | Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 44 |  |  | 109 095 000 |  | 20 711 823 000
1791 |  |  | Redningshelikoptertjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 822 712 000 |  | 822 712 000
|  |  | Sum Forsvarsdepartementet |  |  |  |  | 64 452 089 000
Olje- og energidepartementet
Administrasjon
1800 |  |  | Olje- og energidepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 191 626 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 50, 71 og 72 |  |  | 17 000 000 |  |
| 50 |  | Overføring til andre forvaltningsorganer, kan overføres |  |  | 500 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv. |  |  | 8 500 000 |  |
| 71 |  | Norsk Oljemuseum |  |  | 14 700 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til olje- og energiformål, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 4 500 000 |  | 236 826 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 236 826 000
Petroleum
1810 |  |  | Oljedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 309 500 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 65 000 000 |  |
| 23 |  | Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres |  |  | 122 000 000 |  | 496 500 000
1815 |  |  | Petoro AS: |  |  |  |  |
| 70 |  | Administrasjon |  |  | 357 000 000 |  | 357 000 000
|  |  | Sum Petroleum |  |  |  |  | 853 500 000
Energi og vannressurser
1820 |  |  | Norges vassdrags- og energidirektorat: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 607 500 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 27 000 000 |  |
| 22 |  | Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 45, 60 og 72 |  |  | 200 000 000 |  |
| 23 |  | Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres |  |  | 89 000 000 |  |
| 25 |  | Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser |  |  | 45 000 000 |  |
| 26 |  | Driftsutgifter, Reguleringsmyndigheten for energi |  |  | 62 000 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 22 |  |  | 23 000 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 72 |  |  | 68 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 60 |  |  | 6 000 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til utjevning av overføringstariffer |  |  | 20 000 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til museums- og kulturminnetiltak, kan overføres |  |  | 7 200 000 |  | 1 154 700 000
|  |  | Sum Energi og vannressurser |  |  |  |  | 1 154 700 000
Forskning og næringsutvikling
1830 |  |  | Forskning og næringsutvikling: |  |  |  |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd |  |  | 735 530 000 |  |
| 51 |  | Infrastruktur og markedsutvikling for hydrogen |  |  | 100 000 000 |  |
| 70 |  | Nordisk Energiforskning |  |  | 10 000 000 |  |
| 72 |  | Norwegian Energy Partners |  |  | 35 000 000 |  | 880 530 000
|  |  | Sum Forskning og næringsutvikling |  |  |  |  | 880 530 000
CO2-håndtering
1840 |  |  | CO2-håndtering: |  |  |  |  |
| 50 |  | Forskning, utvikling og demonstrasjon av CO2-håndtering |  |  | 164 000 000 |  |
| 70 |  | Administrasjon, Gassnova SF, kan overføres, kan nyttes under post 72 |  |  | 105 000 000 |  |
| 71 |  | Teknologisenter for CO2-fangst på Mongstad |  |  | 165 000 000 |  |
| 72 |  | Langskip - fangst og lagring av CO2, kan overføres |  |  | 2 275 000 000 |  | 2 709 000 000
|  |  | Sum CO2-håndtering |  |  |  |  | 2 709 000 000
|  |  | Sum Olje- og energidepartementet |  |  |  |  | 5 834 556 000
Ymse
2309 |  |  | Tilfeldige utgifter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 5 200 000 000 |  | 5 200 000 000
|  |  | Sum Ymse |  |  |  |  | 5 200 000 000
Statsbankene
2410 |  |  | Statens lånekasse for utdanning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 398 943 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1 |  |  | 12 000 000 |  |
| 50 |  | Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning |  |  | 7 815 409 000 |  |
| 70 |  | Utdanningsstipend, overslagsbevilgning |  |  | 3 669 245 000 |  |
| 71 |  | Andre stipend, overslagsbevilgning |  |  | 578 232 000 |  |
| 72 |  | Rentestøtte, overslagsbevilgning |  |  | 602 555 000 |  |
| 73 |  | Avskrivninger, overslagsbevilgning |  |  | 956 359 000 |  |
| 74 |  | Tap på utlån |  |  | 415 500 000 |  |
| 90 |  | Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning |  |  | 32 351 302 000 |  | 46 799 545 000
2412 |  |  | Husbanken: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 361 232 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 11 282 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 72 541 000 |  |
| 71 |  | Tap på lån |  |  | 11 000 000 |  |
| 72 |  | Rentestøtte |  |  | 2 100 000 |  |
| 90 |  | Nye lån, overslagsbevilgning |  |  | 18 050 000 000 |  | 18 508 155 000
2421 |  |  | Innovasjon Norge: |  |  |  |  |
| 50 |  | Innovasjon - prosjekter, fond |  |  | 507 600 000 |  |
| 70 |  | Basiskostnader |  |  | 174 000 000 |  |
| 71 |  | Innovative næringsmiljøer, kan overføres |  |  | 120 600 000 |  |
| 72 |  | Innovasjonskontrakter, kan overføres |  |  | 328 800 000 |  |
| 74 |  | Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres |  |  | 1 165 300 000 |  |
| 75 |  | Grønn plattform, kan nyttes under post 50, 71, 72 og 76 |  |  | 102 500 000 |  |
| 76 |  | Miljøteknologi, kan overføres |  |  | 583 600 000 |  |
| 78 |  | Administrasjonsstøtte for distriktsrettede såkornfond |  |  | 3 500 000 |  |
| 80 |  | Næringstiltak på Svalbard |  |  | 2 050 000 |  |
| 90 |  | Lån fra statskassen til utlånsvirksomhet, overslagsbevilgning |  |  | 66 700 000 000 |  | 69 687 950 000
2426 |  |  | Siva SF: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 38 200 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til testfasiliteter |  |  | 138 500 000 |  |
| 90 |  | Lån, overslagsbevilgning |  |  | 155 000 000 |  | 331 700 000
2429 |  |  | Eksportkredittordningen: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til Eksportkreditt Norge AS |  |  | 121 300 000 |  |
| 71 |  | Viderefakturerte utgifter |  |  | 200 000 |  |
| 90 |  | Utlån |  |  | 5 000 000 000 |  | 5 121 500 000
|  |  | Sum Statsbankene |  |  |  |  | 140 448 850 000
Statlig petroleumsvirksomhet
2440 |  |  | Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten: |  |  |  |  |
| 30 |  | Investeringer |  |  | 23 800 000 000 |  | 23 800 000 000
|  |  | Sum Statlig petroleumsvirksomhet |  |  |  |  | 23 800 000 000
Statens forretningsdrift
2445 |  |  | Statsbygg: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter | -5 593 922 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter | 2 199 763 000 |  |  |  |
|  |  | 3 Avskrivninger | 1 506 000 000 |  |  |  |
|  |  | 4 Renter av statens kapital | 697 200 000 |  |  |  |
|  |  | 6 Til reguleringsfondet | -135 000 000 |  | -1 325 959 000 |  |
| 30 |  | Prosjektering av bygg, kan overføres |  |  | 78 800 000 |  |
| 31 |  | Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 1 261 700 000 |  |
| 32 |  | Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 327 000 000 |  |
| 33 |  | Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 743 376 000 |  |
| 34 |  | Videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 900 000 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 312 372 000 |  |
| 49 |  | Kjøp av eiendommer, kan overføres |  |  | 303 566 000 |  | 2 600 855 000
2460 |  |  | Garantiinstituttet for eksportkreditt: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter | -211 000 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning | 211 000 000 |  | 0 |  |
| 51 |  | Tilskudd til forvaltning av ny statlig garantiordning for re-forsikring av kredittforsikring |  |  | 5 000 000 |  |
| 90 |  | Utbetaling ifølge trekkfullmakt - alminnelig garantiordning |  |  | 5 000 000 000 |  | 5 005 000 000
2470 |  |  | Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning | -654 000 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning | 512 000 000 |  |  |  |
|  |  | 3 Avskrivninger | 100 000 000 |  |  |  |
|  |  | 5 Til investeringsformål | 60 000 000 |  |  |  |
|  |  | 6 Til reguleringsfond | -35 000 000 |  | -17 000 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 163 640 000 |  | 146 640 000
|  |  | Sum Statens forretningsdrift |  |  |  |  | 7 752 495 000
Folketrygden
Foreldrepenger
2530 |  |  | Foreldrepenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning |  |  | 20 167 000 000 |  |
| 71 |  | Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning |  |  | 888 000 000 |  |
| 72 |  | Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning |  |  | 515 000 000 |  |
| 73 |  | Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning |  |  | 54 000 000 |  | 21 624 000 000
|  |  | Sum Foreldrepenger |  |  |  |  | 21 624 000 000
Arbeidsliv
2540 |  |  | Stønad under arbeidsledighet til fiskere og fangstmenn: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 100 000 000 |  | 100 000 000
2541 |  |  | Dagpenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Dagpenger, overslagsbevilgning |  |  | 18 386 000 000 |  | 18 386 000 000
2542 |  |  | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning |  |  | 1 170 000 000 |  | 1 170 000 000
2543 |  |  | Midlertidige stønadsordninger for selvstendig næringsdrivende, frilansere og lærlinger: |  |  |  |  |
| 71 |  | Stønad til lærlinger, overslagsbevilgning |  |  | 20 000 000 |  | 20 000 000
|  |  | Sum Arbeidsliv |  |  |  |  | 19 676 000 000
Sosiale formål
2620 |  |  | Stønad til enslig mor eller far: |  |  |  |  |
| 70 |  | Overgangsstønad, overslagsbevilgning |  |  | 1 650 000 000 |  |
| 72 |  | Stønad til barnetilsyn til enslig mor eller far i arbeid, overslagsbevilgning |  |  | 120 000 000 |  |
| 73 |  | Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning |  |  | 38 000 000 |  |
| 76 |  | Bidragsforskott |  |  | 705 000 000 |  | 2 513 000 000
2650 |  |  | Sykepenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning |  |  | 39 640 000 000 |  |
| 71 |  | Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning |  |  | 1 500 000 000 |  |
| 72 |  | Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning |  |  | 1 250 000 000 |  |
| 75 |  | Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning |  |  | 2 730 000 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til ekspertbistand og kompetansetiltak for sykmeldte, kan overføres |  |  | 105 265 000 |  | 45 225 265 000
2651 |  |  | Arbeidsavklaringspenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning |  |  | 31 380 000 000 |  |
| 71 |  | Tilleggsstønad, overslagsbevilgning |  |  | 146 000 000 |  |
| 72 |  | Legeerklæringer |  |  | 400 000 000 |  | 31 926 000 000
2655 |  |  | Uførhet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Uføretrygd, overslagsbevilgning |  |  | 103 950 000 000 |  |
| 75 |  | Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning |  |  | 70 000 000 |  |
| 76 |  | Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning |  |  | 38 000 000 |  | 104 058 000 000
2661 |  |  | Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnstønad, overslagsbevilgning |  |  | 1 576 300 000 |  |
| 71 |  | Hjelpestønad, overslagsbevilgning |  |  | 1 652 400 000 |  |
| 72 |  | Stønad til servicehund |  |  | 5 480 000 |  |
| 73 |  | Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning |  |  | 117 500 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til biler |  |  | 759 600 000 |  |
| 75 |  | Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler |  |  | 3 728 300 000 |  |
| 76 |  | Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester |  |  | 318 700 000 |  |
| 77 |  | Ortopediske hjelpemidler |  |  | 1 765 600 000 |  |
| 78 |  | Høreapparater |  |  | 814 800 000 |  |
| 79 |  | Aktivitetshjelpemidler til personer over 26 år |  |  | 83 730 000 |  | 10 822 410 000
2670 |  |  | Alderdom: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnpensjon, overslagsbevilgning |  |  | 79 950 000 000 |  |
| 71 |  | Tilleggspensjon, overslagsbevilgning |  |  | 158 480 000 000 |  |
| 72 |  | Inntektspensjon, overslagsbevilgning |  |  | 6 510 000 000 |  |
| 73 |  | Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning |  |  | 6 250 000 000 |  | 251 190 000 000
2680 |  |  | Etterlatte: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnpensjon, overslagsbevilgning |  |  | 1 080 000 000 |  |
| 71 |  | Tilleggspensjon, overslagsbevilgning |  |  | 785 000 000 |  |
| 72 |  | Særtillegg, overslagsbevilgning |  |  | 83 000 000 |  |
| 74 |  | Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning |  |  | 1 000 000 |  |
| 75 |  | Stønad til barnetilsyn til gjenlevende i arbeid, overslagsbevilgning |  |  | 3 000 000 |  | 1 952 000 000
2686 |  |  | Stønad ved gravferd: |  |  |  |  |
| 70 |  | Stønad ved gravferd, overslagsbevilgning |  |  | 235 000 000 |  | 235 000 000
|  |  | Sum Sosiale formål |  |  |  |  | 447 921 675 000
Helsetjenester
2711 |  |  | Spesialisthelsetjeneste mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Spesialisthjelp |  |  | 2 300 050 000 |  |
| 71 |  | Psykologhjelp |  |  | 345 000 000 |  |
| 72 |  | Tannbehandling |  |  | 2 320 022 000 |  |
| 76 |  | Private laboratorier og røntgeninstitutt |  |  | 1 364 674 000 |  | 6 329 746 000
2751 |  |  | Legemidler mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Legemidler |  |  | 11 031 000 000 |  |
| 71 |  | Legeerklæringer |  |  | 8 988 000 |  |
| 72 |  | Medisinsk forbruksmateriell |  |  | 2 129 960 000 |  | 13 169 948 000
2752 |  |  | Refusjon av egenbetaling: |  |  |  |  |
| 72 |  | Egenandelstak |  |  | 6 636 170 000 |  | 6 636 170 000
2755 |  |  | Helsetjenester i kommunene mv.: |  |  |  |  |
| 62 |  | Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71 |  |  | 472 000 000 |  |
| 70 |  | Allmennlegehjelp |  |  | 5 358 225 000 |  |
| 71 |  | Fysioterapi, kan nyttes under post 62 |  |  | 1 155 000 000 |  |
| 72 |  | Jordmorhjelp |  |  | 72 040 000 |  |
| 73 |  | Kiropraktorbehandling |  |  | 201 964 000 |  |
| 75 |  | Logopedisk og ortoptisk behandling |  |  | 200 000 000 |  | 7 459 229 000
2756 |  |  | Andre helsetjenester: |  |  |  |  |
| 70 |  | Helsetjenester i annet EØS-land |  |  | 10 008 000 |  |
| 71 |  | Helsetjenester i utlandet mv. |  |  | 199 980 000 |  |
| 72 |  | Helsetjenester til utenlandsboende mv. |  |  | 224 980 000 |  | 434 968 000
2790 |  |  | Andre helsetiltak: |  |  |  |  |
| 70 |  | Bidrag |  |  | 202 345 000 |  | 202 345 000
|  |  | Sum Helsetjenester |  |  |  |  | 34 232 406 000
|  |  | Sum Folketrygden |  |  |  |  | 523 454 081 000
Statens pensjonsfond utland
2800 |  |  | Statens pensjonsfond utland: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføring til fondet |  |  | 98 501 000 000 |  | 98 501 000 000
|  |  | Sum Statens pensjonsfond utland |  |  |  |  | 98 501 000 000
Totale utgifter: |  |  | 1 836 011 550 000

Kap. | Post |  |  | Kroner |  | Kroner
Inntekter:
Inntekter under departementene
Regjering
3024 |  |  | Regjeringsadvokaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Erstatning for utgifter i rettssaker |  |  | 20 200 000 |  | 20 200 000
|  |  | Sum Regjering |  |  |  |  | 20 200 000
Stortinget og tilknyttede organ
3041 |  |  | Stortinget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgsinntekter |  |  | 6 000 000 |  |
| 3 |  | Leieinntekter |  |  | 1 100 000 |  | 7 100 000
3051 |  |  | Riksrevisjonen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjon innland |  |  | 2 000 000 |  |
| 2 |  | Refusjon utland |  |  | 300 000 |  | 2 300 000
|  |  | Sum Stortinget og tilknyttede organ |  |  |  |  | 9 400 000
Utenriksdepartementet
3100 |  |  | Utenriksdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse gebyrer ved utenriksstasjonene |  |  | 36 656 000 |  |
| 2 |  | Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene |  |  | 131 400 000 |  |
| 5 |  | Refusjon spesialutsendinger mv. |  |  | 45 312 000 |  |
| 90 |  | Tilbakebetaling av nødlån fra utlandet |  |  | 318 000 |  | 213 686 000
|  |  | Sum Utenriksdepartementet |  |  |  |  | 213 686 000
Kunnskapsdepartementet
3220 |  |  | Utdanningsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 13 977 000 |  | 13 977 000
3222 |  |  | Statlige skoler og fjernundervisningstjenester: |  |  |  |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 15 623 000 |  | 15 623 000
3225 |  |  | Tiltak i grunnopplæringen: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 12 495 000 |  | 12 495 000
3230 |  |  | Statlig spesialpedagogisk støttesystem: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 36 030 000 |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 11 064 000 |  | 47 094 000
3242 |  |  | Norges grønne fagskole - Vea: |  |  |  |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 5 009 000 |  |
| 61 |  | Refusjon fra fylkeskommuner |  |  | 1 307 000 |  | 6 316 000
3256 |  |  | Kompetanse Norge: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 8 651 000 |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 388 000 |  | 9 039 000
3271 |  |  | Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter fra oppdrag |  |  | 10 000 |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 634 000 |  | 644 000
3275 |  |  | Tiltak for høyere utdanning og forskning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter fra oppdrag |  |  | 10 000 |  | 10 000
3288 |  |  | Internasjonale samarbeidstiltak: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 14 582 000 |  | 14 582 000
3291 |  |  | Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: |  |  |  |  |
| 4 |  | Tilskudd til integreringsprosjekter i asylmottak i regi av frivillige organisasjoner, ODA-godkjente utgifter |  |  | 11 582 000 |  | 11 582 000
3292 |  |  | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere: |  |  |  |  |
| 1 |  | Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter |  |  | 21 151 000 |  | 21 151 000
|  |  | Sum Kunnskapsdepartementet |  |  |  |  | 152 513 000
Kulturdepartementet
3300 |  |  | Kulturdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 91 000 |  | 91 000
3320 |  |  | Norsk kulturråd: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 4 451 000 |  | 4 451 000
3322 |  |  | Bygg og offentlige rom: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 142 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 32 692 000 |  | 32 834 000
3323 |  |  | Musikk og scenekunst: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 354 000 |  |
| 2 |  | Billett- og salgsinntekter m.m. |  |  | 29 549 000 |  | 29 903 000
3325 |  |  | Allmenne kulturformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 2 228 000 |  | 2 228 000
3326 |  |  | Språk- og bibliotekformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 21 586 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 16 720 000 |  | 38 306 000
3327 |  |  | Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 31 539 000 |  |
| 2 |  | Leieinntekter m.m. |  |  | 4 213 000 |  | 35 752 000
3329 |  |  | Arkivformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 6 988 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 5 241 000 |  | 12 229 000
3334 |  |  | Filmformål m.m.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 6 130 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 7 056 000 |  | 13 186 000
3335 |  |  | Medieformål: |  |  |  |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 2 253 000 |  |
| 70 |  | Gebyr |  |  | 1 200 000 |  | 3 453 000
3339 |  |  | Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser: |  |  |  |  |
| 2 |  | Gebyr - lotterier |  |  | 8 700 000 |  |
| 4 |  | Gebyr - stiftelser |  |  | 170 000 |  |
| 7 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 7 177 000 |  | 16 047 000
|  |  | Sum Kulturdepartementet |  |  |  |  | 188 480 000
Justis- og beredskapsdepartementet
3400 |  |  | Justis- og beredskapsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 5 782 000 |  |
| 2 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 1 027 000 |  | 6 809 000
3410 |  |  | Domstolene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Rettsgebyr |  |  | 330 251 000 |  |
| 2 |  | Saks- og gebyrinntekter jordskiftedomstolene |  |  | 25 045 000 |  |
| 3 |  | Diverse refusjoner |  |  | 1 961 000 |  |
| 4 |  | Vernesaker jordskiftedomstolene |  |  | 2 440 000 |  | 359 697 000
3430 |  |  | Kriminalomsorgen: |  |  |  |  |
| 2 |  | Arbeidsdriftens inntekter |  |  | 96 268 000 |  |
| 3 |  | Andre inntekter |  |  | 21 713 000 |  |
| 4 |  | Tilskudd |  |  | 2 520 000 |  | 120 501 000
3432 |  |  | Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter: |  |  |  |  |
| 3 |  | Andre inntekter |  |  | 1 117 000 |  | 1 117 000
3433 |  |  | Konfliktråd: |  |  |  |  |
| 2 |  | Refusjoner |  |  | 746 000 |  | 746 000
3440 |  |  | Politiet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyr - pass og våpen |  |  | 630 950 000 |  |
| 2 |  | Refusjoner mv. |  |  | 278 210 000 |  |
| 3 |  | Salgsinntekter |  |  | 79 301 000 |  |
| 4 |  | Gebyr - vaktselskap |  |  | 4 354 000 |  |
| 6 |  | Gebyr - utlendingssaker |  |  | 285 178 000 |  |
| 7 |  | Gebyr - sivile gjøremål |  |  | 1 076 406 000 |  |
| 8 |  | Refusjoner fra EUs grense- og visumfond |  |  | 65 000 000 |  | 2 419 399 000
3442 |  |  | Politihøgskolen: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 17 549 000 |  |
| 3 |  | Inntekter fra Justissektorens kurs- og øvingssenter |  |  | 19 513 000 |  | 37 062 000
3444 |  |  | Politiets sikkerhetstjeneste (PST): |  |  |  |  |
| 2 |  | Refusjoner |  |  | 18 204 000 |  | 18 204 000
3445 |  |  | Den høyere påtalemyndighet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Refusjoner |  |  | 2 142 000 |  | 2 142 000
3451 |  |  | Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyr |  |  | 127 658 000 |  |
| 2 |  | Refusjoner driftsutgifter Nødnett |  |  | 34 074 000 |  |
| 3 |  | Diverse inntekter |  |  | 28 206 000 |  |
| 4 |  | Refusjoner større utstyrsanskaffelser og vedlikehold Nødnett |  |  | 75 118 000 |  |
| 5 |  | Abonnementsinntekter og refusjoner Nødnett |  |  | 470 012 000 |  |
| 6 |  | Refusjoner |  |  | 7 026 000 |  | 742 094 000
3454 |  |  | Redningshelikoptertjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner |  |  | 28 358 000 |  | 28 358 000
3457 |  |  | Nasjonal sikkerhetsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter |  |  | 29 723 000 |  | 29 723 000
3469 |  |  | Vergemålsordningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Vergemåls-/representantordning, ODA-godkjente utgifter |  |  | 4 411 000 |  | 4 411 000
3470 |  |  | Fri rettshjelp: |  |  |  |  |
| 1 |  | Tilkjente saksomkostninger m.m. |  |  | 4 326 000 |  |
| 2 |  | Fri rettshjelp, ODA-godkjente utgifter |  |  | 5 396 000 |  | 9 722 000
3473 |  |  | Statens sivilrettsforvaltning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 5 000 |  | 5 000
3481 |  |  | Samfunnet Jan Mayen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner og andre inntekter |  |  | 6 502 000 |  | 6 502 000
3490 |  |  | Utlendingsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Assistert retur fra Norge for asylsøkere med avslag, ODA-godkjente utgifter |  |  | 1 170 000 |  |
| 3 |  | Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter |  |  | 49 927 000 |  |
| 4 |  | Asylmottak, ODA-godkjente utgifter |  |  | 264 914 000 |  |
| 5 |  | Refusjonsinntekter |  |  | 4 623 000 |  |
| 6 |  | Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter |  |  | 22 624 000 |  |
| 7 |  | Tolk og oversettelse, ODA-godkjente utgifter |  |  | 13 212 000 |  |
| 8 |  | Internasjonalt migrasjonsarbeid og reintegrering i hjemlandet, ODA-godkjente utgifter |  |  | 26 783 000 |  | 383 253 000
|  |  | Sum Justis- og beredskapsdepartementet |  |  |  |  | 4 169 745 000
Kommunal- og moderniseringsdepartementet
3510 |  |  | Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 40 372 000 |  |
| 3 |  | Brukerbetaling |  |  | 66 967 000 |  | 107 339 000
3525 |  |  | Fylkesmannsembetene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 176 932 000 |  | 176 932 000
3533 |  |  | Eiendommer utenfor husleieordningen: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 2 513 000 |  | 2 513 000
3540 |  |  | Digitaliseringsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 3 |  | Diverse inntekter |  |  | 90 000 |  |
| 5 |  | Bruk av nasjonale fellesløsninger |  |  | 109 300 000 |  |
| 6 |  | Tilleggstjenester til nasjonale fellesløsninger |  |  | 4 600 000 |  |
| 7 |  | Tjenesteeierfinansiert drift av Altinn |  |  | 112 900 000 |  |
| 86 |  | Tvangsmulkt |  |  | 100 000 |  | 226 990 000
3542 |  |  | Internasjonalt samarbeid: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjon fra Utenriksdepartementet |  |  | 2 640 000 |  | 2 640 000
3543 |  |  | Nasjonal kommunikasjonsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse gebyrer |  |  | 294 000 |  | 294 000
3563 |  |  | Internasjonalt reindriftssenter: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 2 864 000 |  | 2 864 000
3585 |  |  | Husleietvistutvalget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer |  |  | 1 822 000 |  | 1 822 000
3587 |  |  | Direktoratet for byggkvalitet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 110 000 |  |
| 4 |  | Gebyrer |  |  | 39 000 000 |  | 39 110 000
3595 |  |  | Statens kartverk: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter tinglysing |  |  | 447 750 000 |  |
| 2 |  | Salg og abonnement m.m. |  |  | 162 074 000 |  |
| 3 |  | Samfinansiering |  |  | 210 772 000 |  | 820 596 000
|  |  | Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet |  |  |  |  | 1 381 100 000
Arbeids- og sosialdepartementet
3605 |  |  | Arbeids- og velferdsetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Administrasjonsvederlag |  |  | 10 025 000 |  |
| 4 |  | Tolketjenester |  |  | 4 128 000 |  |
| 5 |  | Oppdragsinntekter mv. |  |  | 25 310 000 |  |
| 6 |  | Gebyrinntekter for fastsettelse av bidrag |  |  | 26 420 000 |  | 65 883 000
3614 |  |  | Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter, lån |  |  | 28 000 000 |  |
| 90 |  | Tilbakebetaling av lån |  |  | 10 300 000 000 |  | 10 328 000 000
3615 |  |  | Yrkesskadeforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Premieinntekter |  |  | 79 000 000 |  | 79 000 000
3616 |  |  | Gruppelivsforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Premieinntekter |  |  | 100 000 000 |  | 100 000 000
3634 |  |  | Arbeidsmarkedstiltak: |  |  |  |  |
| 85 |  | Innfordring av feilutbetalinger, arbeidsmarkedstiltak |  |  | 3 000 000 |  | 3 000 000
3635 |  |  | Ventelønn mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjon statlig virksomhet mv. |  |  | 3 000 000 |  | 3 000 000
3640 |  |  | Arbeidstilsynet: |  |  |  |  |
| 4 |  | Kjemikaliekontroll, gebyrer |  |  | 4 875 000 |  |
| 5 |  | Tvangsmulkt |  |  | 6 790 000 |  |
| 6 |  | Refusjoner |  |  | 3 405 000 |  |
| 7 |  | Byggesaksbehandling, gebyrer |  |  | 22 420 000 |  |
| 8 |  | Refusjon utgifter regionale verneombud |  |  | 16 945 000 |  |
| 9 |  | Overtredelsesgebyr |  |  | 27 865 000 |  | 82 300 000
3642 |  |  | Petroleumstilsynet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet |  |  | 8 020 000 |  |
| 3 |  | Gebyr tilsyn |  |  | 77 800 000 |  | 85 820 000
|  |  | Sum Arbeids- og sosialdepartementet |  |  |  |  | 10 747 003 000
Helse- og omsorgsdepartementet
3701 |  |  | E-helse, helseregistre mv.: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 82 070 000 |  | 82 070 000
3704 |  |  | Norsk helsearkiv: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 3 081 000 |  | 3 081 000
3710 |  |  | Vaksiner mv.: |  |  |  |  |
| 3 |  | Vaksinesalg |  |  | 145 107 000 |  | 145 107 000
3714 |  |  | Folkehelse: |  |  |  |  |
| 4 |  | Gebyrinntekter |  |  | 2 544 000 |  | 2 544 000
3732 |  |  | Regionale helseforetak: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter på investeringslån |  |  | 284 000 000 |  |
| 85 |  | Avdrag på investeringslån f.o.m. 2008 |  |  | 621 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på investeringslån t.o.m. 2007 |  |  | 632 200 000 |  | 1 537 200 000
3740 |  |  | Helsedirektoratet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 20 646 000 |  |
| 3 |  | Helsetjenester i annet EØS-land |  |  | 67 035 000 |  |
| 4 |  | Gebyrinntekter |  |  | 49 862 000 |  |
| 5 |  | Helsetjenester til utenlandsboende mv. |  |  | 40 024 000 |  |
| 6 |  | Gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger |  |  | 87 234 000 |  | 264 801 000
3741 |  |  | Norsk pasientskadeerstatning: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 6 961 000 |  |
| 50 |  | Premie fra private |  |  | 17 624 000 |  | 24 585 000
3742 |  |  | Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten: |  |  |  |  |
| 50 |  | Premie fra private |  |  | 2 394 000 |  | 2 394 000
3745 |  |  | Folkehelseinstituttet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 194 840 000 |  | 194 840 000
3746 |  |  | Statens legemiddelverk: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 31 632 000 |  |
| 4 |  | Registreringsgebyr |  |  | 78 981 000 |  | 110 613 000
3747 |  |  | Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 17 932 000 |  |
| 4 |  | Gebyrinntekter |  |  | 15 368 000 |  | 33 300 000
3748 |  |  | Statens helsetilsyn: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 1 643 000 |  | 1 643 000
|  |  | Sum Helse- og omsorgsdepartementet |  |  |  |  | 2 402 178 000
Barne- og familiedepartementet
3842 |  |  | Familievern: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 784 000 |  | 784 000
3847 |  |  | EUs ungdomsprogram: |  |  |  |  |
| 1 |  | Tilskudd fra Europakommisjonen |  |  | 2 364 000 |  | 2 364 000
3855 |  |  | Statlig forvaltning av barnevernet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 8 863 000 |  |
| 2 |  | Barnetrygd |  |  | 3 959 000 |  |
| 60 |  | Kommunale egenandeler |  |  | 1 530 981 000 |  | 1 543 803 000
3856 |  |  | Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 116 118 000 |  | 116 118 000
3858 |  |  | Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 515 000 |  | 515 000
3868 |  |  | Forbrukertilsynet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Tilskudd |  |  | 2 500 000 |  | 2 500 000
|  |  | Sum Barne- og familiedepartementet |  |  |  |  | 1 666 084 000
Nærings- og fiskeridepartementet
3900 |  |  | Nærings- og fiskeridepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter og refusjoner knyttet til ordinære driftsutgifter |  |  | 200 000 |  |
| 2 |  | Ymse inntekter og refusjoner knyttet til spesielle driftsutgifter |  |  | 7 805 000 |  |
| 86 |  | Tvangsmulkt |  |  | 10 000 |  | 8 015 000
3902 |  |  | Justervesenet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 26 250 000 |  |
| 3 |  | Inntekter fra salg av tjenester |  |  | 25 300 000 |  |
| 4 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 100 000 |  |
| 86 |  | Overtredelsesgebyr |  |  | 50 000 |  | 51 700 000
3903 |  |  | Norsk akkreditering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter og andre inntekter |  |  | 49 800 000 |  | 49 800 000
3904 |  |  | Brønnøysundregistrene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 521 500 000 |  |
| 2 |  | Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter |  |  | 32 200 000 |  | 553 700 000
3905 |  |  | Norges geologiske undersøkelse: |  |  |  |  |
| 3 |  | Oppdragsinntekter og andre inntekter |  |  | 72 900 000 |  | 72 900 000
3906 |  |  | Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard: |  |  |  |  |
| 1 |  | Leie av bergrettigheter og eiendommer |  |  | 100 000 |  |
| 2 |  | Behandlingsgebyrer |  |  | 800 000 |  |
| 86 |  | Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt |  |  | 1 000 000 |  | 1 900 000
3907 |  |  | Norsk nukleær dekommisjonering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Innbetaling fra Institutt for energiteknikk |  |  | 8 500 000 |  | 8 500 000
3909 |  |  | Tiltak for sysselsetting av sjøfolk: |  |  |  |  |
| 1 |  | Tilbakeføring av tilskudd |  |  | 5 150 000 |  | 5 150 000
3910 |  |  | Sjøfartsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR |  |  | 223 650 000 |  |
| 2 |  | Maritime personellsertifikater |  |  | 29 100 000 |  |
| 3 |  | Diverse inntekter |  |  | 450 000 |  |
| 4 |  | Gebyrer for skip i NIS |  |  | 56 100 000 |  |
| 86 |  | Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt |  |  | 4 800 000 |  | 314 100 000
3911 |  |  | Konkurransetilsynet: |  |  |  |  |
| 3 |  | Refusjoner og andre inntekter |  |  | 200 000 |  |
| 86 |  | Lovbruddsgebyr |  |  | 100 000 |  | 300 000
3912 |  |  | Klagenemndssekretariatet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Klagegebyr |  |  | 900 000 |  |
| 2 |  | Refusjoner og andre inntekter |  |  | 200 000 |  |
| 87 |  | Overtredelsesgebyr |  |  | 100 000 |  | 1 200 000
3917 |  |  | Fiskeridirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner og diverse inntekter |  |  | 6 000 000 |  |
| 5 |  | Saksbehandlingsgebyr |  |  | 28 001 000 |  |
| 22 |  | Inntekter ordningen fiskeforsøk og utvikling |  |  | 4 820 000 |  |
| 86 |  | Forvaltningssanksjoner |  |  | 1 000 000 |  | 39 821 000
3923 |  |  | Havforskningsinstituttet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 441 950 000 |  | 441 950 000
3926 |  |  | Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy: |  |  |  |  |
| 1 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 161 050 000 |  | 161 050 000
3935 |  |  | Patentstyret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter av informasjonstjenester |  |  | 4 500 000 |  |
| 2 |  | Inntekter knyttet til NPI |  |  | 5 100 000 |  |
| 3 |  | Gebyrer immaterielle rettigheter |  |  | 107 000 000 |  | 116 600 000
3936 |  |  | Klagenemnda for industrielle rettigheter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer |  |  | 750 000 |  | 750 000
3950 |  |  | Forvaltning av statlig eierskap: |  |  |  |  |
| 90 |  | Avdrag på lån, Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS |  |  | 2 700 000 |  |
| 96 |  | Salg av aksjer |  |  | 25 000 000 |  | 27 700 000
|  |  | Sum Nærings- og fiskeridepartementet |  |  |  |  | 1 855 136 000
Landbruks- og matdepartementet
4100 |  |  | Landbruks- og matdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner m.m. |  |  | 129 000 |  |
| 30 |  | Husleie |  |  | 999 000 |  | 1 128 000
4115 |  |  | Mattilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyr m.m. |  |  | 199 423 000 |  |
| 2 |  | Driftsinntekter og refusjoner m.m. |  |  | 6 080 000 |  | 205 503 000
4136 |  |  | Kunnskapsutvikling m.m.: |  |  |  |  |
| 30 |  | Husleie, Norsk institutt for bioøkonomi |  |  | 19 052 000 |  | 19 052 000
4141 |  |  | Høstbare viltressurser: |  |  |  |  |
| 1 |  | Jegerprøve, gebyr m.m. |  |  | 3 630 000 |  | 3 630 000
4142 |  |  | Landbruksdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter, refusjoner m.m. |  |  | 45 554 000 |  | 45 554 000
4150 |  |  | Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.: |  |  |  |  |
| 85 |  | Markedsordningen for korn |  |  | 50 000 |  | 50 000
|  |  | Sum Landbruks- og matdepartementet |  |  |  |  | 274 917 000
Samferdselsdepartementet
4300 |  |  | Samferdselsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjon fra Utenriksdepartementet |  |  | 500 000 |  | 500 000
4312 |  |  | Avinor AS: |  |  |  |  |
| 90 |  | Avdrag på lån |  |  | 444 400 000 |  | 444 400 000
4313 |  |  | Luftfartstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 158 200 000 |  | 158 200 000
4320 |  |  | Statens vegvesen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgsinntekter m.m. |  |  | 293 100 000 |  |
| 2 |  | Diverse gebyrer |  |  | 527 200 000 |  |
| 3 |  | Refusjoner fra forsikringsselskaper |  |  | 119 000 000 |  | 939 300 000
4322 |  |  | Svinesundsforbindelsen AS: |  |  |  |  |
| 90 |  | Avdrag på lån |  |  | 54 000 000 |  | 54 000 000
4330 |  |  | Særskilte transporttiltak: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer |  |  | 15 000 000 |  | 15 000 000
4331 |  |  | Infrastrukturfond: |  |  |  |  |
| 85 |  | Avkastning infrastrukturfond |  |  | 2 053 000 000 |  | 2 053 000 000
4352 |  |  | Jernbanedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 4 300 000 |  | 4 300 000
4354 |  |  | Statens jernbanetilsyn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer for tilsyn med tau- og kabelbaner og fornøyelsesinnretninger |  |  | 15 700 000 |  | 15 700 000
4356 |  |  | Bane NOR SF: |  |  |  |  |
| 96 |  | Tingsuttak |  |  | 200 000 000 |  | 200 000 000
4360 |  |  | Kystverket: |  |  |  |  |
| 2 |  | Andre inntekter |  |  | 13 100 000 |  | 13 100 000
|  |  | Sum Samferdselsdepartementet |  |  |  |  | 3 897 500 000
Klima- og miljødepartementet
4400 |  |  | Klima- og miljødepartementet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 470 000 |  |
| 3 |  | Refusjon fra Utenriksdepartementet |  |  | 34 046 000 |  | 34 516 000
4411 |  |  | Artsdatabanken: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 420 000 |  | 420 000
4420 |  |  | Miljødirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Oppdrag og andre diverse inntekter |  |  | 7 774 000 |  |
| 4 |  | Gebyrer, forurensningsområdet |  |  | 47 002 000 |  |
| 6 |  | Gebyrer, fylkesmannsembetenes miljøvernavdelinger |  |  | 37 821 000 |  |
| 7 |  | Gebyrer, kvotesystemet |  |  | 8 720 000 |  |
| 8 |  | Gebyrer, naturforvaltningsområdet |  |  | 673 000 |  |
| 9 |  | Internasjonale oppdrag |  |  | 46 665 000 |  | 148 655 000
4423 |  |  | Radioaktiv forurensning i det ytre miljø: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer, radioaktiv forurensning |  |  | 1 027 000 |  | 1 027 000
4429 |  |  | Riksantikvaren: |  |  |  |  |
| 2 |  | Refusjoner og diverse inntekter |  |  | 2 808 000 |  |
| 9 |  | Internasjonale oppdrag |  |  | 3 529 000 |  | 6 337 000
4471 |  |  | Norsk Polarinstitutt: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgs- og utleieinntekter |  |  | 6 686 000 |  |
| 3 |  | Inntekter fra diverse tjenesteyting |  |  | 65 502 000 |  |
| 21 |  | Inntekter, Antarktis |  |  | 14 633 000 |  | 86 821 000
4481 |  |  | Salg av klimakvoter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgsinntekter |  |  | 1 022 183 000 |  | 1 022 183 000
|  |  | Sum Klima- og miljødepartementet |  |  |  |  | 1 299 959 000
Finansdepartementet
4600 |  |  | Finansdepartementet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse refusjoner |  |  | 400 000 |  | 400 000
4602 |  |  | Finanstilsynet: |  |  |  |  |
| 3 |  | Saksbehandlingsgebyr |  |  | 12 600 000 |  |
| 86 |  | Vinningsavståelse og overtredelsesgebyr mv. |  |  | 500 000 |  | 13 100 000
4605 |  |  | Direktoratet for forvaltning og økonomistyring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Økonomitjenester |  |  | 144 000 000 |  |
| 2 |  | Opplæringskontoret OK stat |  |  | 11 300 000 |  | 155 300 000
4610 |  |  | Tolletaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Særskilt vederlag for tolltjenester |  |  | 5 500 000 |  |
| 2 |  | Andre inntekter |  |  | 1 700 000 |  |
| 4 |  | Diverse refusjoner |  |  | 1 100 000 |  |
| 5 |  | Refusjon fra Avinor AS |  |  | 25 900 000 |  |
| 85 |  | Tvangsmulkt og overtredelsesgebyr |  |  | 17 200 000 |  | 51 400 000
4618 |  |  | Skatteetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr |  |  | 58 000 000 |  |
| 5 |  | Gebyr for utleggsforretninger |  |  | 123 500 000 |  |
| 7 |  | Gebyr for bindende forhåndsuttalelser |  |  | 3 500 000 |  |
| 11 |  | Gebyr på kredittdeklarasjoner |  |  | 3 600 000 |  |
| 85 |  | Inngått på tapsførte lån mv. |  |  | 240 000 000 |  |
| 86 |  | Bøter, inndragninger mv. |  |  | 1 630 000 000 |  |
| 87 |  | Trafikantsanksjoner |  |  | 60 000 000 |  |
| 88 |  | Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret |  |  | 230 000 000 |  |
| 89 |  | Overtredelsesgebyr |  |  | 5 500 000 |  | 2 354 100 000
4620 |  |  | Statistisk sentralbyrå: |  |  |  |  |
| 2 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 260 900 000 |  |
| 85 |  | Tvangsmulkt |  |  | 15 000 000 |  | 275 900 000
|  |  | Sum Finansdepartementet |  |  |  |  | 2 850 200 000
Forsvarsdepartementet
4700 |  |  | Forsvarsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 42 453 000 |  | 42 453 000
4710 |  |  | Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 4 434 502 000 |  |
| 47 |  | Salg av eiendom |  |  | 109 032 000 |  | 4 543 534 000
4720 |  |  | Forsvaret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 755 679 000 |  | 755 679 000
4760 |  |  | Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 31 911 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter |  |  | 120 000 000 |  |
| 48 |  | Fellesfinansierte investeringer, inntekter |  |  | 350 036 000 |  | 501 947 000
4791 |  |  | Redningshelikoptertjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 727 045 000 |  | 727 045 000
4799 |  |  | Militære bøter: |  |  |  |  |
| 86 |  | Militære bøter |  |  | 500 000 |  | 500 000
|  |  | Sum Forsvarsdepartementet |  |  |  |  | 6 571 158 000
Olje- og energidepartementet
4800 |  |  | Olje- og energidepartementet: |  |  |  |  |
| 10 |  | Refusjoner |  |  | 718 000 |  |
| 70 |  | Garantiprovisjon, Gassco |  |  | 1 400 000 |  | 2 118 000
4810 |  |  | Oljedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 30 805 000 |  |
| 2 |  | Oppdrags- og samarbeidsinntekter |  |  | 122 000 000 |  | 152 805 000
4820 |  |  | Norges vassdrags- og energidirektorat: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 36 000 000 |  |
| 2 |  | Oppdrags- og samarbeidsinntekter |  |  | 89 000 000 |  |
| 40 |  | Flom- og skredforebygging |  |  | 30 000 000 |  | 155 000 000
|  |  | Sum Olje- og energidepartementet |  |  |  |  | 309 923 000
Ymse inntekter
5309 |  |  | Tilfeldige inntekter: |  |  |  |  |
| 29 |  | Ymse |  |  | 700 000 000 |  | 700 000 000
5310 |  |  | Statens lånekasse for utdanning: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 13 000 000 |  |
| 29 |  | Termingebyrer |  |  | 3 077 000 |  |
| 89 |  | Purregebyrer |  |  | 103 570 000 |  |
| 90 |  | Redusert lån og rentegjeld |  |  | 12 365 062 000 |  |
| 93 |  | Omgjøring av utdanningslån til stipend |  |  | 5 973 912 000 |  | 18 458 621 000
5312 |  |  | Husbanken: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer m.m. |  |  | 10 146 000 |  |
| 11 |  | Diverse inntekter |  |  | 76 368 000 |  |
| 90 |  | Avdrag |  |  | 12 740 000 000 |  | 12 826 514 000
5325 |  |  | Innovasjon Norge: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilbakeføring fra landsdekkende innovasjonsordning |  |  | 5 000 000 |  |
| 70 |  | Låneprovisjoner |  |  | 70 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på utestående fordringer |  |  | 65 700 000 000 |  | 65 775 000 000
5326 |  |  | Siva SF: |  |  |  |  |
| 70 |  | Låne- og garantiprovisjoner |  |  | 7 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på utestående fordringer |  |  | 155 000 000 |  | 162 000 000
5329 |  |  | Eksportkredittordningen: |  |  |  |  |
| 70 |  | Gebyrer m.m. |  |  | 30 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på utestående fordringer |  |  | 10 300 000 000 |  | 10 330 000 000
5341 |  |  | Avdrag på utestående fordringer: |  |  |  |  |
| 95 |  | Avdrag på lån til andre stater |  |  | 700 000 |  |
| 98 |  | Avdrag på egenbeholdning statsobligasjoner |  |  | 6 000 000 000 |  | 6 000 700 000
5351 |  |  | Overføring fra Norges Bank: |  |  |  |  |
| 85 |  | Overføring |  |  | 18 600 000 000 |  | 18 600 000 000
|  |  | Sum Ymse inntekter |  |  |  |  | 132 852 835 000
|  |  | Sum Inntekter under departementene |  |  |  |  | 170 862 017 000
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet
5440 |  |  | Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter | 129 100 000 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter | -28 600 000 000 |  |  |  |
|  |  | 3 Lete- og feltutviklingsutgifter | -1 600 000 000 |  |  |  |
|  |  | 4 Avskrivninger | -24 900 000 000 |  |  |  |
|  |  | 5 Renter av statens kapital | -2 300 000 000 |  | 71 700 000 000 |  |
| 30 |  | Avskrivninger |  |  | 24 900 000 000 |  |
| 80 |  | Renter av statens kapital |  |  | 2 300 000 000 |  | 98 900 000 000
|  |  | Sum Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet |  |  |  |  | 98 900 000 000
Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.
5447 |  |  | Salg av eiendom utenfor statens forretningsdrift: |  |  |  |  |
| 40 |  | Salgsinntekter |  |  | 1 400 000 000 |  | 1 400 000 000
5460 |  |  | Garantiinstituttet for eksportkreditt: |  |  |  |  |
| 71 |  | Tilbakeføring fra Gammel alminnelig ordning |  |  | 21 000 000 |  |
| 72 |  | Tilbakeføring fra Gammel særordning for utviklingsland |  |  | 2 000 000 |  |
| 73 |  | Inntekter under ny statlig garantiordning for re-forsikring av kredittforsikring |  |  | 30 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på utestående utbetaling ifølge trekkfullmakt |  |  | 1 000 000 |  | 54 000 000
5470 |  |  | Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 30 |  | Avsetning til investeringsformål |  |  | 60 000 000 |  | 60 000 000
5491 |  |  | Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift: |  |  |  |  |
| 30 |  | Avskrivninger |  |  | 1 606 000 000 |  | 1 606 000 000
|  |  | Sum Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv. |  |  |  |  | 3 120 000 000
Skatter og avgifter
5501 |  |  | Skatter på formue og inntekt: |  |  |  |  |
| 70 |  | Trinnskatt mv. |  |  | 68 500 000 000 |  |
| 72 |  | Fellesskatt mv. fra personlige skattytere |  |  | 107 270 000 000 |  |
| 74 |  | Selskapsskatter mv. fra upersonlige skattytere utenom petroleum |  |  | 67 900 000 000 |  |
| 75 |  | Formuesskatt |  |  | 2 600 000 000 |  |
| 76 |  | Kildeskatt på utbytte |  |  | 5 410 000 000 |  |
| 77 |  | Kildeskatt på rentebetalinger |  |  | 40 000 000 |  |
| 78 |  | Kildeskatt på royaltybetalinger |  |  | 200 000 000 |  |
| 79 |  | Kildeskatt på leiebetalinger for visse fysiske eiendeler |  |  | 5 000 000 |  | 251 925 000 000
5502 |  |  | Finansskatt: |  |  |  |  |
| 70 |  | Skatt på lønn |  |  | 2 170 000 000 |  |
| 71 |  | Skatt på overskudd |  |  | 2 560 000 000 |  | 4 730 000 000
5507 |  |  | Skatt og avgift på utvinning av petroleum: |  |  |  |  |
| 71 |  | Ordinær skatt på formue og inntekt |  |  | 8 900 000 000 |  |
| 72 |  | Særskatt på oljeinntekter |  |  | -600 000 000 |  |
| 74 |  | Arealavgift mv. |  |  | 1 600 000 000 |  | 9 900 000 000
5508 |  |  | Avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen: |  |  |  |  |
| 70 |  | CO2-avgift i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen |  |  | 6 000 000 000 |  | 6 000 000 000
5509 |  |  | Avgift på utslipp av NOX i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift |  |  | 1 000 000 |  | 1 000 000
5511 |  |  | Tollinntekter: |  |  |  |  |
| 70 |  | Toll |  |  | 3 200 000 000 |  |
| 71 |  | Auksjonsinntekter fra tollkvoter |  |  | 235 000 000 |  | 3 435 000 000
5521 |  |  | Merverdiavgift: |  |  |  |  |
| 70 |  | Merverdiavgift |  |  | 321 300 000 000 |  | 321 300 000 000
5526 |  |  | Avgift på alkohol: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på alkohol |  |  | 13 900 000 000 |  | 13 900 000 000
5531 |  |  | Avgift på tobakkvarer mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på tobakkvarer mv. |  |  | 6 700 000 000 |  | 6 700 000 000
5536 |  |  | Avgift på motorvogner mv.: |  |  |  |  |
| 71 |  | Engangsavgift |  |  | 10 130 000 000 |  |
| 72 |  | Trafikkforsikringsavgift |  |  | 9 500 000 000 |  |
| 73 |  | Vektårsavgift |  |  | 360 000 000 |  |
| 75 |  | Omregistreringsavgift |  |  | 1 425 000 000 |  | 21 415 000 000
5538 |  |  | Veibruksavgift på drivstoff: |  |  |  |  |
| 70 |  | Veibruksavgift på bensin |  |  | 4 050 000 000 |  |
| 71 |  | Veibruksavgift på autodiesel |  |  | 9 100 000 000 |  |
| 72 |  | Veibruksavgift på naturgass og LPG |  |  | 13 000 000 |  | 13 163 000 000
5541 |  |  | Avgift på elektrisk kraft: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på elektrisk kraft |  |  | 11 400 000 000 |  | 11 400 000 000
5542 |  |  | Avgift på mineralolje mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnavgift på mineralolje mv. |  |  | 1 740 000 000 |  |
| 71 |  | Avgift på smøreolje mv. |  |  | 125 000 000 |  | 1 865 000 000
5543 |  |  | Miljøavgift på mineralske produkter mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | CO2-avgift |  |  | 8 670 000 000 |  |
| 71 |  | Svovelavgift |  |  | 2 000 000 |  | 8 672 000 000
5546 |  |  | Avgift på forbrenning av avfall: |  |  |  |  |
| 70 |  | CO2-avgift |  |  | 110 000 000 |  | 110 000 000
5547 |  |  | Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier: |  |  |  |  |
| 71 |  | Tetrakloreten (PER) |  |  | 1 000 000 |  | 1 000 000
5548 |  |  | Miljøavgift på visse klimagasser: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på hydrofluorkarboner (HFK) og perfluorkarboner (PFK) |  |  | 335 000 000 |  | 335 000 000
5549 |  |  | Avgift på utslipp av NOX: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på utslipp av NOX |  |  | 60 000 000 |  | 60 000 000
5550 |  |  | Miljøavgift på plantevernmidler: |  |  |  |  |
| 70 |  | Miljøavgift på plantevernmidler |  |  | 65 000 000 |  | 65 000 000
5551 |  |  | Avgifter knyttet til mineralvirksomhet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift knyttet til andre undersjøiske naturforekomster enn petroleum |  |  | 1 000 000 |  |
| 71 |  | Årsavgift knyttet til mineraler |  |  | 2 000 000 |  | 3 000 000
5555 |  |  | Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv. |  |  | 1 550 000 000 |  | 1 550 000 000
5556 |  |  | Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv. |  |  | 2 140 000 000 |  | 2 140 000 000
5557 |  |  | Avgift på sukker mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på sukker mv. |  |  | 200 000 000 |  | 200 000 000
5559 |  |  | Avgift på drikkevareemballasje: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnavgift på engangsemballasje |  |  | 2 200 000 000 |  |
| 71 |  | Miljøavgift på kartong |  |  | 55 000 000 |  |
| 72 |  | Miljøavgift på plast |  |  | 30 000 000 |  |
| 73 |  | Miljøavgift på metall |  |  | 5 000 000 |  |
| 74 |  | Miljøavgift på glass |  |  | 90 000 000 |  | 2 380 000 000
5561 |  |  | Flypassasjeravgift: |  |  |  |  |
| 70 |  | Flypassasjeravgift |  |  | 1 600 000 000 |  | 1 600 000 000
5565 |  |  | Dokumentavgift: |  |  |  |  |
| 70 |  | Dokumentavgift |  |  | 11 680 000 000 |  | 11 680 000 000
5568 |  |  | Sektoravgifter under Kulturdepartementet: |  |  |  |  |
| 71 |  | Årsavgift - stiftelser |  |  | 23 974 000 |  |
| 73 |  | Refusjon - Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS |  |  | 46 644 000 |  |
| 74 |  | Avgift - forhåndskontroll av kinofilm |  |  | 4 700 000 |  |
| 75 |  | Kino- og videogramavgift |  |  | 32 000 000 |  | 107 318 000
5570 |  |  | Sektoravgifter under Kommunal- og moderniseringsdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Sektoravgifter Nasjonal kommunikasjonsmyndighet |  |  | 242 148 000 |  | 242 148 000
5571 |  |  | Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Petroleumstilsynet - sektoravgift |  |  | 122 130 000 |  | 122 130 000
5572 |  |  | Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Legemiddeldetaljistavgift |  |  | 67 485 000 |  |
| 72 |  | Avgift utsalgssteder utenom apotek |  |  | 5 800 000 |  |
| 73 |  | Legemiddelleverandøravgift |  |  | 220 000 000 |  |
| 74 |  | Tilsynsavgift |  |  | 3 770 000 |  |
| 75 |  | Sektoravgift tobakk |  |  | 26 000 000 |  | 323 055 000
5574 |  |  | Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet: |  |  |  |  |
| 71 |  | Avgifter immaterielle rettigheter |  |  | 161 500 000 |  |
| 72 |  | Kontroll- og tilsynsavgift akvakultur |  |  | 33 100 000 |  |
| 73 |  | Årsavgift Merkeregisteret |  |  | 8 550 000 |  |
| 74 |  | Fiskeriforskningsavgift |  |  | 324 000 000 |  |
| 75 |  | Tilsynsavgift Justervesenet |  |  | 46 650 000 |  |
| 76 |  | Kontrollavgift fiskeflåten |  |  | 42 000 000 |  | 615 800 000
5576 |  |  | Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Forskningsavgift på landbruksprodukter |  |  | 170 000 000 |  |
| 72 |  | Jeger- og fellingsavgifter |  |  | 82 780 000 |  | 252 780 000
5577 |  |  | Sektoravgifter under Samferdselsdepartementet: |  |  |  |  |
| 74 |  | Sektoravgifter Kystverket |  |  | 796 700 000 |  | 796 700 000
5578 |  |  | Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Sektoravgifter under Svalbards miljøvernfond |  |  | 20 670 000 |  |
| 72 |  | Fiskeravgifter |  |  | 18 264 000 |  |
| 73 |  | Påslag på nettariffen til Klima- og energifondet |  |  | 690 000 000 |  | 728 934 000
5580 |  |  | Sektoravgifter under Finansdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Finanstilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene |  |  | 451 800 000 |  | 451 800 000
5582 |  |  | Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet: |  |  |  |  |
| 71 |  | Konsesjonsavgifter fra vannkraftutbygging |  |  | 172 700 000 |  |
| 72 |  | Beredskapstilsyn og tilsyn med damsikkerhet |  |  | 57 000 000 |  | 229 700 000
5583 |  |  | Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på frekvenser mv. |  |  | 273 000 000 |  | 273 000 000
|  |  | Sum Skatter og avgifter |  |  |  |  | 698 673 365 000
Renter og utbytte mv.
5603 |  |  | Renter av statens kapital i statens forretningsdrift: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter av statens faste kapital |  |  | 697 200 000 |  | 697 200 000
5605 |  |  | Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer: |  |  |  |  |
| 81 |  | Av verdipapirer og bankinnskudd i utenlandsk valuta |  |  | 200 000 |  |
| 82 |  | Av innenlandske verdipapirer |  |  | 787 900 000 |  |
| 83 |  | Av alminnelige fordringer |  |  | 125 000 000 |  |
| 84 |  | Av driftskreditt til statsbedrifter |  |  | 223 500 000 |  |
| 86 |  | Renter av lån til andre stater |  |  | 100 000 |  |
| 89 |  | Garantiprovisjon |  |  | 64 000 000 |  | 1 200 700 000
5607 |  |  | Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 378 000 000 |  | 378 000 000
5612 |  |  | Renter fra Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 3 600 000 |  | 3 600 000
5613 |  |  | Renter fra Siva SF: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 15 550 000 |  | 15 550 000
5615 |  |  | Husbanken: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 1 820 000 000 |  | 1 820 000 000
5616 |  |  | Kommunalbanken AS: |  |  |  |  |
| 85 |  | Aksjeutbytte |  |  | 588 000 000 |  | 588 000 000
5617 |  |  | Renter fra Statens lånekasse for utdanning: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 2 509 820 000 |  | 2 509 820 000
5619 |  |  | Renter av lån til Avinor AS: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 19 200 000 |  | 19 200 000
5624 |  |  | Renter av Svinesundsforbindelsen AS: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 400 000 |  | 400 000
5625 |  |  | Renter og utbytte fra Innovasjon Norge: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter på lån fra statskassen |  |  | 95 000 000 |  |
| 81 |  | Rentemargin, innovasjonslåneordningen |  |  | 21 000 000 |  |
| 85 |  | Utbytte, lavrisikolåneordningen |  |  | 100 000 000 |  | 216 000 000
5629 |  |  | Renter fra eksportkredittordningen: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 1 300 000 000 |  | 1 300 000 000
5631 |  |  | Aksjer i AS Vinmonopolet: |  |  |  |  |
| 85 |  | Statens overskuddsandel |  |  | 66 100 000 |  |
| 86 |  | Utbytte |  |  | 2 000 |  | 66 102 000
5652 |  |  | Statskog SF - renter og utbytte: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 9 000 000 |  | 9 000 000
5656 |  |  | Aksjer under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 17 341 200 000 |  | 17 341 200 000
5680 |  |  | Statnett SF: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 908 000 000 |  | 908 000 000
5685 |  |  | Aksjer i Equinor ASA: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 7 500 000 000 |  | 7 500 000 000
5693 |  |  | Utbytte av aksjer i diverse selskaper mv.: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte fra Folketrygdfondet |  |  | 800 000 |  | 800 000
|  |  | Sum Renter og utbytte mv. |  |  |  |  | 34 573 572 000
Folketrygden
5700 |  |  | Folketrygdens inntekter: |  |  |  |  |
| 71 |  | Trygdeavgift |  |  | 155 130 000 000 |  |
| 72 |  | Arbeidsgiveravgift |  |  | 203 000 000 000 |  | 358 130 000 000
5701 |  |  | Diverse inntekter: |  |  |  |  |
| 71 |  | Refusjon ved yrkesskade |  |  | 879 750 000 |  |
| 73 |  | Refusjon fra bidragspliktige |  |  | 205 000 000 |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 1 000 000 |  |
| 86 |  | Innkreving feilutbetalinger |  |  | 1 327 000 000 |  |
| 87 |  | Diverse inntekter |  |  | 18 150 000 |  |
| 88 |  | Hjelpemiddelsentraler mv. |  |  | 82 000 000 |  | 2 512 900 000
5704 |  |  | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs: |  |  |  |  |
| 70 |  | Dividende |  |  | 225 000 000 |  | 225 000 000
5705 |  |  | Refusjon av dagpenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs |  |  | 27 000 000 |  |
| 71 |  | Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge |  |  | 100 000 |  | 27 100 000
|  |  | Sum Folketrygden |  |  |  |  | 360 895 000 000
Statens pensjonsfond utland
5800 |  |  | Statens pensjonsfond utland: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføring fra fondet |  |  | 371 194 304 000 |  | 371 194 304 000
|  |  | Sum Statens pensjonsfond utland |  |  |  |  | 371 194 304 000
Statslånemidler
5999 |  |  | Statslånemidler: |  |  |  |  |
| 90 |  | Lån |  |  | 97 793 292 000 |  | 97 793 292 000
|  |  | Sum Statslånemidler |  |  |  |  | 97 793 292 000
Totale inntekter: |  |  | 1 836 011 550 000

Statslån o.a.

II

Andre fullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2021 kan:

1. ta opp nye langsiktige innenlandske statslån til et beløp inntil 125 000 mill. kroner.

2. ha utestående kortsiktige markedslån til et beløp inntil 100 000 mill. kroner.

3. ta imot innskudd i form av kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, og fra institusjoner som kan bli pålagt å plassere likviditet som kontolån til staten.

4. inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler, samt foreta sikkerhetsplasseringer knyttet til slike avtaler.

Utenriksdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2021 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 100 post 01 | kap. 3100 post 05
kap. 140 post 01 | kap. 3140 post 05

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2021 kan:

1. overskride bevilgningen under kap. 100 Utenriksdepartementet, post 90 Lån til norske borgere i utlandet, ved behov for bistand fra aktuelle transportselskaper ved evakuering av norske borgere i kriserammede land. Fullmakten gjelder i de tilfeller og på de betingelser som gjelder for denne typen bistand.

2. overskride bevilgningene under kap. 117 EØS-finansieringsordningene, post 77 EØS- finansieringsordningen 2014–2021, og post 78 Den norske finansieringsordningen 2014–2021, med en samlet øvre ramme på 600 mill. kroner som følge av usikkerhet i fremdrift og valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser gjennom avtale inngått med EU.

IV

Valutatap (disagio)/ Valutagevinst (agio)

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2021 gis fullmakt til å utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning valutatap (disagio)/valutagevinst (agio) som følge av justering av midlene ved utenriksstasjonene under kap. 100/3100 Utenriksdepartementet og kap. 140/3140 Utenriksdepartementet, postene 89 Valutatap (disagio)/Valutagevinst (agio).

V

Bruk av opptjente rentemidler

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt kan benyttes til tiltak som avtales mellom Utenriksdepartementet og den enkelte mottaker.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2021 kan gi tilsagn om:

1. støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
117 |  | EØS-finansieringsordningene |
| 77 | EØS-finansieringsordningen 2014–2021 | 2 803 mill. kroner
| 78 | Den norske finansieringsordningen 2014–2021 | 3 403 mill. kroner
162 |  | Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi |
| 70 | Næringsutvikling og handel | 100 mill. kroner
| 72 | Fornybar energi | 100 mill. kroner

2. tilskudd til en global finansieringsordning for kvinne- og barnehelse med inntil 5 400 mill. kroner samlet i perioden 2015–2023 under kap. 160 Helse, post 70 Helse.

3. tilskudd til Den globale koalisjonen for forebygging av epidemier og pandemier (CEPI) med inntil 1 600 mill. kroner under kap. 160 Helse, post 70 Helse, samt fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Inntil 1 000 mill. kroner gis i direkte støtte til CEPI i årene 2017–2021, og inntil 600 mill. kroner i årene 2021–2025. Hele eller deler av disse midlene har fra 2019 kunnet gå via en finansieringsmekanisme forvaltet av Verdensbanken eller IFFIm.

4. tilskudd til Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkolose og malaria med inntil 2 020 mill. kroner samlet i perioden 2020–2022 under kap. 160, post 70 Helse.

5. tilskudd til Det grønne klimafondet med inntil 2 800 mill. kroner i perioden 2020–2023 under kap. 163 Klima, miljø og hav, post 70 Miljø og klima.

6. tilskudd til International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) med inntil 2 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Tilsagnet skal finansiere epidemi- og pandemibekjempelse gjennom Den globale koalisjonen for forebygging av epidemier og pandemier (CEPI).

7. tilskudd til International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) med inntil 4 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.

8. tilskudd til Vaksinealliansen Gavi med inntil 6 250 mill. kroner i perioden 2021–2025 under kap. 160 Helse, post 70 Helse.

VII

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2021 kan inngå avtaler om forsikringsansvar for utstillinger ved visningsinstitusjoner i utlandet innenfor en total ramme for gamle og nye garantier på inntil 500 mill. kroner. Forsikringsansvaret omfatter tap og skade under transport, lagring og i visningsperioden.

VIII

Toårige budsjettvedtak

Stortinget samtykker i at Norge kan slutte seg til toårige budsjettvedtak i FAO, WHO, ILO, UNIDO, OECD, WTO, IAEA, IEA, Havbunnsmyndigheten, Den internasjonale havrettsdomstolen, Mekanismen for internasjonale straffedomstoler (MICT) og for regulært bidrag til FN.

Andre fullmakter

IX

Ettergivelse av fordringer

Stortinget samtykker i at Kongen i 2021 kan ettergi statlige fordringer på utviklingsland i samsvar med kriteriene i handlingsplanen av 2004 Om gjeldslette for utvikling innenfor den resterende ramme på 834 mill. kroner under Garantiinstituttet for eksportkreditts gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp på ettergivelsestidspunktet inklusive påløpte renter, belastes gjeldsplanens ramme og ettergis uten bevilgning over bistandsbudsjettet. Rammen belastes ikke ved en eventuell ettergivelse av statlige fordringer på Sudan som stammer fra den norske skipseksportkampanjen (1976–1980), jf. Prop. 110 S (2012–2013).

X

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2021 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av gitte bevilgninger på følgende måte:

1. Utbetalinger av norske medlemskapskontingenter, pliktige bidrag og andre bidrag til internasjonale organisasjoner Norge er medlem av, kan foretas en gang i året.

2. Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året dersom avtaler om samfinansiering med andre givere innenfor utviklingssamarbeidet tilsier det.

3. Eventuelle utbetalinger av regjeringens gave til TV-aksjoner kan i sin helhet utbetales som et engangsbeløp.

4. Utbetalinger av tilskudd til Climate Investment Funds (CIF) kan foretas i samsvar med fondets prosedyrer for fondsoppbygging.

5. Utbetalinger av tilskudd til fond forvaltet av Verdensbankgruppen, Afrikabanken, Asiabanken, Den interamerikanske utviklingsbanken, Den europeiske bank for gjenoppbygging og utvikling (EBRD) og Det internasjonale fond for jordbruksutvikling (IFAD) kan foretas i henhold til regelverket til det enkelte fond.

6. Utbetalinger av tilskudd til Ukraine Trust Fund for Military Career Transition forvaltet av NATO, kan foretas i henhold til fondets regelverk.

7. Utbetalinger av tilskudd til akutt nødhjelpsarbeid kan i enkelte tilfeller foretas for opptil ett år frem i tid når dette er påkrevd for å sikre raske og nødvendige investeringer.

8. Utbetalinger til Vaksinealliansen Gavi, Den globale koalisjonen for forebygging av epidemier og pandemier (CEPI) og Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM) kan foretas årlig i tråd med organisasjonens finanseringsstrategi og regelverk.

9. Utbetalinger av tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) kan foretas i samsvar med fondets strategi og prosedyrer for fondsoppbygging.

10. Utbetalinger under kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 72 Fornybar energi av samlet tilskudd på inntil 300 mill. kroner til garantiinstrumenter for fornybar energi i utviklingsland kan skje i samsvar med regelverket til den enkelte garantiinstitusjonen.

11. Tilskudd under kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 70 Næringsutvikling og handel kan utbetales til avsetning for tap ved utlåns- eller garantiinstrumenter hos tilskuddsmottaker.

12. Utbetalinger av tilskudd til fondsforvalter for fellesfond i FN kan skje i henhold til regelverket for det enkelte fond.

XI

Bruk av gjeldsbrev og raskere trekk på gjeldsbrev

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2021 kan fravike Bevilgningsreglementet § 3 annet ledd ved utstedelse av gjeldsbrev i forbindelse med kapitalpåfyllinger under Det internasjonale utviklingsfondet, Det asiatiske utviklingsfondet, Det afrikanske utviklingsfondet og Den globale miljøfasiliteten.

XII

Deltakelse i kapitaløkninger og fondspåfyllinger i internasjonale banker og fond

Stortinget samtykker i at:

1. Norge deltar, i forbindelse med formalisering av Sør-Sudans medlemskap i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB), i en selektiv kapitaløkning i banken, med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen UA 0,57 mill. (UA tilsvarer IMFs spesielle trekkrettigheter SDR). Innbetalingen foretas i løpet av årene 2016–2023, og belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond. Kapitaløkningen innebærer også en økning i den norske statsgarantien i AfDB med UA 8,93 mill.

2. Norge deltar i kapitalpåfyllingen til Den interamerikanske utviklingsbankens (IDB) organisasjon for privat sektor, Inter-American Investment Corporation (IIC), med en andel på USD 10,1 mill. innbetalt i syv årlige avdrag for perioden 2016–2022. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond.

3. Norge deltar i den 5. kapitaløkningen i Den internasjonale bank for rekonstruksjon og utvikling (IBRD) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av inntil USD 47,6 mill. i perioden 2020–2023, som belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 70 Verdensbanken. Den norske statsgarantien i IBRD økes samtidig med inntil USD 354 mill. Økningen i statsgarantien vil skje i takt med de årlige kapitalinnskuddene.

4. Norge deltar i kapitaløkningen i Det internasjonale finansieringsinstituttet (IFC) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av inntil USD 38,1 mill. innbetalt over perioden 2020–2025 som belastes kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 73 Det internasjonale finansieringsinstituttet (IFC).

5. Norge deltar i kapitalpåfyllingen i Den globale miljøfasiliteten (GEF) med en innbetalt andel på inntil 520 mill. kroner over perioden 1. juli 2018 – 30. juni 2022. Innbetalingene belastes kap. 163 Klima, miljø og hav, post 70 Miljø og klima.

6. Norge deltar i den 11. kapitalpåfylling i Det internasjonale fond for jordbruksutvikling (IFAD-11) med et bidrag på til sammen 360 mill. kroner for perioden 2019–2021, innbetalt i tre årlige bidrag på 120 mill. kroner per år i 2019–2021. Innbetalingene belastes kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 71 Matsikkerhet, fisk og landbruk.

7. Norge deltar i den 7. generelle kapitaløkningen i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av 56 780 000 Units of Accounts, UA (UA tilsvarer IMFs spesielle trekkrettigheter SDR) i perioden 2020–2027. Innbetalingene foretas i åtte like årlige beløp og belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond. Kapitaløkningen innebærer også en økning i den norske statsgarantien i AfDB med UA 889 520 000. Forpliktelser inngås i SDR, og kronebeløpet må valutajusteres i forbindelse med årlige utbetalinger.

8. Norge deltar i den 15. påfyllingen av giverlandsbidrag til Den afrikanske utviklingsbankens fond for de fattigste landene, Afrikafondet (ADF-15), med et bidrag på til sammen 2 052 mill. kroner for perioden 2020–2022, innbetalt i tre like årlige beløp. Som følge av covid-19-pandemien, gis et tilleggsbidrag på til sammen 20 mill. kroner for perioden 2021–2022, innbetalt i to like årlige beløp. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond.

9. Norge deltar, i forbindelse med den 15. kapitalpåfyllingen av AfDF-15 for perioden 2020–2022, i det internasjonale gjeldsletteinitiativet for de fattigste landene, Heavily Indebted Poor Countries initiative (HIPC), med et bidrag på til sammen 55,4 mill. kroner til «Grant Compensation» (kompensasjon til Afrikafondet for at land med gjeldsproblemer i større eller mindre grad mottar gaver framfor lån på myke vilkår). Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

10. Norge deltar i den 13. påfyllingen av Den asiatiske utviklingsbankens fond for de fattigste landene for fireårsperioden 2021–2024, med 201,1 mill. kroner. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond.

11. Norge deltar i den 19. påfyllingen av Det internasjonale utviklingsfondet (IDA-19) med et bidrag på til sammen 2 928 mill. kroner for perioden 2020–2022, innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 70 Verdensbanken.

12. Norge deltar, i forbindelse med den 19. kapitalpåfyllingen av Det internasjonale utviklingsfondet (IDA-19) for perioden 2020–2022, i det internasjonale gjeldsletteinitiativet for de fattigste landene, Heavily Indebted Poor Countries initiative (HIPC), med et bidrag på 161,7 mill. kroner innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

Kunnskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2021 kan:

1.

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 200 post 01 | kap. 3200 post 02
kap. 220 post 01 | kap. 3220 post 02
kap. 222 post 01 | kap. 3222 post 02
kap. 230 post 01 | kap. 3230 post 02
kap. 242 post 01 | kap. 3242 postene 02 og 61
kap. 256 post 01 | kap. 3256 post 02
kap. 271 post 01 | kap. 3271 post 02
kap. 290 post 01 | kap. 3290 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

2. overskride bevilgningene til oppdragsvirksomhet på postene 21 mot tilsvarende merinntekter.

3. avhende fast eiendom, jf. Instruks om avhending av statlig eiendom mv., og bruke inntekter fra salg av eiendommer ved de selvforvaltende universitetene til kjøp, vedlikehold og bygging av andre lokaler til undervisnings- og forskningsformål ved den samme virksomheten.

4. gi Norges forskningsråd fullmakt til å kjøpe og avhende eiendommer. Salgsinntektene blir ført til eiendomsfondet til Norges forskningsråd.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2021 kan:

1. gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
220 |  | Utdanningsdirektoratet |
| 70 | Tilskudd til læremidler mv. | 60 mill. kroner
226 |  | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 35 mill. kroner
| 22 | Videreutdanning for lærere og skoleledere | 237 mill. kroner
270 |  | Studentvelferd |
| 75 | Tilskudd til bygging av studentboliger | 743 mill. kroner

2. gi tilsagn om å utbetale 20 pst. av tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen over kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 68 Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen påfølgende budsjettår, når endelig regnskap foreligger.

3. gi tilsagn om å utbetale utdanningsstøtte for første halvår 2022 (andre halvdelen av undervisningsåret 2021–22) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2021 (første halvdelen av undervisningsåret 2021–22), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, postene 70 Utdanningsstipend, 71 Andre stipend, 72 Rentestøtte og 90 Økt lån og rentegjeld samt kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning, post 80 Renter.

4. gi tilsagn om å omgjøre lån til stipend første halvår 2022 (andre halvdelen av undervisningsåret 2021–22) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2021 (første halvdelen av undervisningsåret 2021–22), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning post 50 Avsetning til utdanningsstipend.

Andre fullmakter

IV

Gebyr for privatisteksamen

Stortinget samtykker i at privatister som melder seg opp til eksamen, og kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringslova § 3-5, skal betale et gebyr per prøve. Gebyret skal betales til fylkeskommunen. Privatister som melder seg opp til eksamen, skal betale 1 186 kroner dersom privatisten ikke har prøvd seg i faget tidligere som privatist eller elev, og 2 373 kroner ved forbedringsprøver. Kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringslova § 3-5, skal betale 1 011 kroner per prøve dersom kandidaten ikke har gått opp tidligere, og 2 027 kroner ved senere forsøk.

V

Fullmakt for universitet og høyskoler til å delta i selskap

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2021 kan gi universiteter og høyskoler fullmakt til å:

1. opprette nye selskap og delta i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

2. bruke overskudd av oppdragsvirksomhet til kapitalinnskudd ved opprettelse av nye selskap eller ved deltagelse i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

3. bruke utbytte fra selskap som virksomheten har kjøpt aksjer i eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

4. bruke inntekt fra salg av aksjer i selskap som virksomheten har ervervet med overskudd fra oppdragsvirksomhet, eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

VI

Foreldrebetaling i barnehage

Stortinget samtykker i at:

1. maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud blir fastsatt til 3 230 kroner per måned og 35 530 kroner per år fra 1. januar 2021, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 1.

2. inntektsgrensen for fritak i foreldrebetalingen i barnehage for 20 timer settes til 583 650 kroner per år fra 1. august 2021, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 3.

VII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2021 kan gi Statens lånekasse for utdanning fullmakt til å inntektsføre utestående midler mot Konverteringsfondet i samme periode som konvertering av lån til stipend blir gjort, og mot Lånekassens mellomværende med statskassen. Mellomværendet utlignes i påfølgende periode når oppgjøret blir overført fra Konverteringsfondet.

Andre vedtak

VIII

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 106, 7. desember 2017 oppheves.

Kulturdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2021 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 300 post 01 | kap. 3300 post 01
kap. 320 post 01 | kap. 3320 postene 01 og 03
kap. 322 post 01 | kap. 3322 post 01
kap. 322 post 21 | kap. 3322 post 02
kap. 323 post 01 | kap. 3323 post 01
kap. 323 post 21 | kap. 3323 post 02
kap. 325 post 01 | kap. 3325 post 01
kap. 326 post 01 | kap. 3326 post 01
kap. 326 post 21 | kap. 3326 post 02
kap. 327 post 01 | kap. 3327 postene 01 og 02
kap. 329 post 01 | kap. 3329 post 01
kap. 329 post 21 | kap. 3329 post 02
kap. 334 post 01 | kap. 3334 post 01
kap. 334 post 21 | kap. 3334 post 02
kap. 335 post 21 | kap. 3335 post 02
kap. 339 post 01 | kap. 3339 postene 02 og 04
kap. 339 post 01 | kap. 5568 post 71
kap. 339 post 21 | kap. 3339 post 07

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2021 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
322 |  | Bygg og offentlige rom |
| 50 | Kunst i offentlige rom | 7,3 mill. kroner
| 70 | Nasjonale kulturbygg | 634,5 mill. kroner
334 |  | Film- og dataspillformål |
| 72 | Insentivordning for film- og tv-produksjoner | 68,6 mill. kroner

IV

Bodø som europeisk kulturhovedstad i 2024

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet kan inngå avtale om at staten over årene 2022–2024 forplikter seg til å bidra med en tredjedel av de samlede utgiftene til planlegging og gjennomføring av prosjektet Bodø – europeisk kulturhovedstad 2024. Statens samlede bidrag skal ikke overstige 100 mill. kroner (i 2020-kroner).

Andre fullmakter

V

Fastsetting av gebyrer og avgifter m.m.

Stortinget samtykker i at for 2021 skal:

1. gebyret for merking og registrering av hver kopi av et videogram for utleie eller salg være 0,60 kroner. Kulturdepartementet kan sette ned eller frita for gebyr i visse tilfeller.

2. avgiften per videogram for omsetning i næring være 3,50 kroner.

Justis- og beredskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2021 kan:

1.

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 61 post 01 | kap. 3061 post 03
kap. 400 post 01 | kap. 3400 post 01
kap. 410 post 01 | kap. 3410 postene 02 og 03
kap. 410 post 22 | kap. 3410 post 04
kap. 430 post 01 | kap. 3430 postene 03 og 04
kap. 430 post 21 | kap. 3430 post 02
kap. 432 post 01 | kap. 3432 post 03
kap. 433 post 01 | kap. 3433 post 02
kap. 440 post 01 | kap. 3440 postene 02, 03 og 04
kap. 442 post 01 | kap. 3442 post 02 og 03
kap. 444 post 01 | kap. 3444 post 02
kap. 451 post 01 | kap. 3451 post 02, 03 og 06
kap. 451 post 22 | kap. 3451 post 05
kap. 451 post 45 | kap. 3451 post 04
kap. 454 post 01 | kap. 3454 post 01
kap. 455 post 01 | kap. 3455 post 01
kap. 457 post 01 | kap. 3457 post 01
kap. 473 post 01 | kap. 3473 post 01
kap. 481 post 01 | kap. 3481 post 01
kap. 490 post 01 | kap. 3490 post 05
kap. 491 post 01 | kap. 3491 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

2. Overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 01 Driftsutgifter med inntil 75 pst. av inntekter ved salg av sivilforsvarsanlegg og fast eiendom. Inntekter inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2021 kan overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 21 Spesielle driftsutgifter med inntil 34 mill. kroner dersom det oppstår en situasjon med ekstraordinær stor skogbrannfare og/eller mange skogbranner, og det i den forbindelse er nødvendig med innsats for slokking og beredskap utover det som må påregnes i et normalår. Fullmakten gjelder uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2021 kan bestille varer utover den gitte bevilgning, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
440 |  | Politiet |
| 01 | Driftsutgifter | 150,0 mill. kroner

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2021 kan:

1. gi tilsagn om støtte utover gitte bevilgninger på kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 72 Internasjonalt migrasjonsarbeid, og assistert retur og reintegrering i hjemlandet, kan overføres, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

2. gi tilsagn som pådrar staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre forsøk med velferdsobligasjoner innenfor en samlet ramme på inntil 10 mill. kroner inkludert tidligere gitte tilsagn under kap. 430 Kriminalomsorgen, post 70 Tilskudd.

VI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2021 under kap. 430 Kriminalomsorgen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å anskaffe brukerutstyr til rehabiliteringsprosjektet ved Ila fengsel og forvaringsanstalt. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen for brukerutstyr på 40 mill. kroner.

Andre fullmakter

VII

Videreføring av bobehandling

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2021 kan bestemme at det under ordningen med utgifter til fortsatt bobehandling pådras forpliktelser utover gitt bevilgning under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, med inntil 10 mill. kroner, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 33 mill. kroner.

VIII

Nettobudsjetteringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2021 kan:

1. trekke politiets direkte utgifter til oppbevaring, tilsyn og salg av beslag fra salgsinntekten, før det overskytende inntektsføres under kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

2. trekke salgsomkostninger ved salg av faste eiendommer fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

3. nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 473 Statens sivilrettsforvaltning, post 01 Driftsutgifter, inntektene ved avholdelse av kurs og konferanser i regi av Konkursrådet, samt inntekter fra rådets øvrige virksomhet.

4. nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, tilbakebetalte inntekter under ordningen med utgifter til bobehandling.

IX

Stortingets rettferdsvederlagsordning

Stortingets utvalg for rettsferdsvederlag får i 2021 fullmakt til å tilstå rettferdsvederlag av statskassen med inntil 250 000 kroner for hver enkelt søknad, men slik at grensen er 500 000 kroner for HIV-ofre og 300 000 kroner for tidligere barn i barnehjem, offentlige fosterhjem og spesialskoler. Søknader der utvalget anbefaler å innvilge erstatning som er høyere enn nevnte beløp, fremmes for Stortinget til avgjørelse. Det samme gjelder søknader som etter utvalgets vurdering reiser spørsmål av særlig prinsipiell art.

X

Avhending av sivilforsvarsanlegg

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2021 kan overdra sivilforsvarsanlegg til en verdi av inntil 500 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

XI

Innkvartering av utlendinger som søker beskyttelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2021 kan inngå avtaler med varighet utover 2021 om midlertidig drift av innkvartering for utlendinger som søker beskyttelse i Norge. Dersom behovet for innkvartering av asylsøkere og flyktninger blir større enn forutsatt i statsbudsjettet for 2021 eller det oppstår behov for å gjennomføre tiltak for forsvarlig innkvartering utover det som der er lagt til grunn, samtykker Stortinget i at Justis- og beredskapsdepartementet kan øke innkvarteringskapasiteten eller iverksette nødvendige tiltak, selv om dette medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak eller post 70 Stønader til beboere i asylmottak. Summen av overskridelser på postene kan ikke overstige 900 mill. kroner i 2021, og forpliktelsene utover 2021 skal ikke overstige en samlet ramme på 1 mrd. kroner.

XII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Domstolsadministrasjonen i 2021 kan postere sideutgifter som forskutteres i henhold til rettsgebyrloven, mot mellomværendet med statskassen.

Andre vedtak

XIII

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 529, 8. mars 2018 oppheves.

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2021 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 500 post 01 | kap. 3500 post 01
kap. 510 post 01 | kap. 3510 postene 02 og 03
kap. 525 post 01 | kap. 3525 post 02
kap. 525 post 21 | kap. 3525 post 01
kap. 533 post 01 | kap. 3533 post 02
kap. 540 post 01 | kap. 3540 post 03
kap. 540 post 21 | kap. 3540 post 03
kap. 540 post 22 | kap. 3540 post 05
kap. 540 post 23 | kap. 3540 post 06
kap. 540 post 28 | kap. 3540 post 03
kap. 540 post 29 | kap. 3540 post 07
kap. 543 post 01 | kap. 3543, post 01
kap. 554 post 01 | kap. 3554 post 01
kap. 563 post 21 | kap. 3563 post 02
kap. 585 post 01 | kap. 3585 post 01
kap. 587 post 01 | kap. 3587 post 04
kap. 595 post 01 | kap. 3595 postene 02 og 03
kap. 595 post 21 | kap. 3595 postene 02 og 03
kap. 595 post 45 | kap. 3595 post 04

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Forskudd på rammetilskudd

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2021 kan utgiftsføre uten bevilgning:

1. inntil 350 mill. kroner på kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2022 til kommuner.

2. inntil 150 mill. kroner på kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2022 til fylkeskommuner.

IV

Utsatt utgifts- og inntektsføring

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2021 kan gi Statens kartverk fullmakt til å plassere innbetalinger fra samfinansierte prosjekter på mellomværendet med statskassen. Inntektene vil bli rapportert til statsregnskapet på det tidspunkt utgiftene i de samfinansierte prosjektene kommer til utbetaling og rapporteres til statsregnskapet.

V

Samfinansiering

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2021 kan gi Statens kartverk fullmakt til å sette i gang samfinansierte prosjekter før finansieringen i sin helhet er innbetalt til Statens kartverk, forutsatt at det er inngått en bindende avtale med betryggende sikkerhet om innbetaling mellom partene. Fullmakten begrenses oppad til 90 mill. kroner og gjelder utgifter ført på kap. 595 Statens kartverk, post 21 Spesielle driftsutgifter mot inntekter ført på kap. 3595 Statens kartverk, post 03 Samfinansiering.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2021 kan:

1. gi Statens kartverk fullmakt til å foreta bestillinger av kartgrunnlag utover gitt bevilgning under kap. 595 Statens kartverk, post 21 Spesielle driftsutgifter, men slik at rammen for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 70 mill. kroner.

2. foreta bestillinger utover gitt bevilgning under kap. 540 Digitaliseringsdirektoratet, post 28 Altinn, men slik at ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overskrider 50 mill. kroner.

VII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2021 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
540 |  | Digitaliseringsdirektoratet |
| 25 | Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter | 163,9 mill. kroner
567 |  | Nasjonale minoriteter |
| 74 | Kultur- og ressurssenter for norske rom | 4,1 mill. kroner
581 |  | Bolig- og bomiljøtiltak |
| 76 | Utleieboliger | 162,2 mill. kroner
| 79 | Heis og tilstandsvurdering | 46,1 mill. kroner
590 |  | Planlegging og byutvikling |
| 72 | Bolig- og områdeutvikling i byer | 22,5 mill. kroner

Andre fullmakter

VIII

Husbankens låneramme

Stortinget samtykker i at Husbanken i 2021 kan gi tilsagn om lån for 20 mrd. kroner. Lånene vil bli utbetalt i 2021 og senere år.

IX

Tilskudd uten krav om tilbakebetaling

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2021 kan:

1. tildele midler til fylkeskommunene som tilskudd uten krav om tilbakebetaling under kap. 553 Regional- og distriktsutvikling, post 61 Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling, post 62 Kompetansepiloter, post 63 Interreg og Arktis 2030 og post 65 Omstilling.

2. tildele midler til Innovasjon Norge og Forskningsrådet som tilskudd uten krav om tilbakebetaling under kap. 553 Regional- og distriktsutvikling, post 74 Klynger og innovasjon.

X

Sikringsprosjekt på de kongelige eiendommer

Stortinget samtykker i at H.M. Kongen i 2021 kan pådra forpliktelser utover bevilgningen på kap. 1, post 51 for å gjennomføre sikringsprosjektet på de kongelige eiendommer. Kostnadsrammen er 608,1 mill. kroner i prisnivå per juli 2021.

XI

Overføring av udisponert beløp

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet gis fullmakt til å overføre udisponert beløp på kap. 567 Nasjonale minoriteter, post 75 Romanifolket/taterne fra 2021 til 2022.

XII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2021 kan gi Husbanken fullmakt til å føre utbetalinger knyttet til utlegg i låne- og tilskuddsforvaltningen samt tilhørende refusjoner mot mellomværendet med statskassen.

XIII

Avvikling av reguleringsfond

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2021 kan gi Nasjonal kommunikasjonsmyndighet fullmakt til å avvikle reguleringsfondet som inngår i mellomværende med statskassen. Resterende midler kan inntektsføres på kap. 3543 Nasjonal kommunikasjonsmyndighet, post 01 Diverse gebyrer. Midlene kan overføres til senere års anvendelse gjennom merinntektsfullmakt kombinert med stikkordet kan overføres på kap. 543 Nasjonal kommunikasjonsmyndighet, post 01 Driftsutgifter.

Bygge- og eiendomsfullmakter

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

XIV

Fullmakter til overskridelse

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2021 kan:

1. overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med inntil 250 mill. kroner, mot dekning i reguleringsfondet.

2. overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med beløp som tilsvarer netto gevinst fra salg av eiendommer.

XV

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2021 kan omdisponere:

1. under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, mellom postene 31 og 33 og mellom postene 30 og 34.

2. under kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, fra post 01 til 45.

3. under kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen, fra post 01 til 45.

4. under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 30, 31, 33, 45 og 49.

5. under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 32 og 34, samt post 49 i de tilfeller det er aktuelt å kjøpe en eiendom som ledd i gjennomføringen av brukerfinansierte byggeprosjekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

XVI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2021 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre byggeprosjekter og andre investeringsprosjekter som er omtalt under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, kap. 532 Utvikling av Fornebuområdet, kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen og kap. 2445 Statsbygg, innenfor de kostnadsrammene som er omtalt i Prop. 1 S (2020–2021) eller i tidligere proposisjoner til Stortinget.

XVII

Fullmakter som gjelder brukerfinansierte byggeprosjekter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2021 kan:

1. sette i gang byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter, uten at disse er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, når leietakeren har de husleiemidlene det er behov for innenfor gjeldende budsjettrammer.

2. pådra staten forpliktelser utover budsjettåret, innenfor en samlet ramme på 1 500 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser, ved gjennomføring av brukerfinansierte byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter og post 34 Videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter.

Andre fullmakter

XVIII

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2021 kan:

1. godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Statsbygg eller av statlige virksomheter som ikke har egen salgsfullmakt, for inntil 750 mill. kroner.

2. selge statens eiendommer på Adamstuen i Oslo. Det kan foretas direktesalg til Oslo kommune av eiendom som skal benyttes til kommunale formål. Prisen fastsettes da til markedstakst.

3. godkjenne kjøp av eiendom finansiert ved salgsinntekter, innsparte midler eller midler fra reguleringsfondet for inntil 300 mill. kroner totalt, utover bevilgningen på kap. 2445 Statsbygg, post 49.

4. korrigere Statsbyggs balanse i de tilfellene hvor prosjekterings- og investeringsmidler ført på kap. 2445 Statsbygg blir overført til andre budsjettkapitler eller prosjektene ikke blir realisert.

XIX

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2021 kan gi Statsbygg fullmakt til å:

1. foreta posteringer til og fra reguleringsfondet som del av mellomværendet med statskassen.

2. føre inn- og utbetalinger knyttet til bruksavhengige driftskostnader og tilleggsavtaler mot mellomværendet med statskassen.

3. føre utlegg som skal viderefaktureres kunde og tilhørende innbetalinger mot mellomværendet med statskassen.

4. føre innbetalinger knyttet til delfinansiering av investeringsprosjekter fra oppdragsgiver mot mellomværendet med statskassen. Innbetalingene nettoføres på investeringspostene i takt med når investeringskostnadene påløper.

Arbeids- og sosialdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2021 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 605 post 01 | kap. 3605 postene 01, 04 og 05
kap. 640 post 01 | kap. 3640 postene 06 og 07
kap. 640 post 21 | kap. 3640 post 08
kap. 642 post 21 | kap. 3642 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2021 kan:

1. omdisponere inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 01 Driftsutgifter til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

2. omdisponere inntil 11 mill. kroner fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid i forbindelse med forsøket med VTA i kommunal regi.

3. omdisponere inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

4. omdisponere fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 78 Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, post 78.

5. omdisponere fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 79 Funksjonsassistanse i arbeidslivet inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, post 79.

6. omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

7. omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2021 kan overskride bevilgningen under kap. 2470 Statens pensjonskasse, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med inntil 50 mill. kroner mot dekning i reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2021 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
634 |  | Arbeidsmarkedstiltak |
| 76 | Tiltak for arbeidssøkere | 3 060,7 mill. kroner
| 77 | Varig tilrettelagt arbeid | 951,8 mill. kroner

VI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for gjennomføring av forsøk med velferdsobligasjoner

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2021 kan gi tilsagn som pådrar staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre forsøk med velferdsobligasjoner innenfor en samlet ramme på inntil 10 mill. kroner inkludert tidligere tilsagn på kap. 621 Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering, post 63 Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte.

Andre fullmakter

VII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2021 kan gi Arbeids- og velferdsetaten fullmakt til å:

1. postere utgifter som Arbeids- og velferdsetaten betaler på vegne av Statens pensjonskasse mot mellomværendet konto 715510 Statens pensjonskasse. Konto 715510 utlignes ved at Statens pensjonskasse resultatfører og rapporterer de utbetalte ytelsene i sitt regnskap.

2. postere utgifter som Arbeids- og velferdsetaten betaler på vegne av ikke-statlige aktører knyttet til AFP-ordningen og kommunal tilleggspensjon mot mellomværendet med statskassen.

Folketrygden

Andre fullmakter

II

Stortinget samtykker i at med virkning fra 1. januar 2021 skal følgende ytelser i folketrygden gis etter disse satsene¹:

|  | kroner
1a. | Grunnstønad for ekstrautgifter grunnet varig sykdom, skade eller lyte etter lovens § 6-3 (laveste sats) | 8 232
1b. | Ved ekstrautgifter utover laveste sats, kan grunnstønaden forhøyes til | 12 564
1c. | eller til | 16 464
1d. | eller til | 24 252
1e. | eller til | 32 868
1f. | eller til | 41 052
2a. | Hjelpestønad etter lovens § 6-4 til de som må ha særskilt tilsyn og pleie grunnet varig sykdom, skade eller lyte | 14 748
2b. | Forhøyet hjelpestønad etter lovens § 6-5 til barn under 18 år som må ha særskilt tilsyn og pleie | 29 496
2c. | eller til | 58 992
2d. | eller til | 88 488
3. | Behovsprøvet gravferdsstønad opptil | 25 377
4. | Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a)² |
| for første barn | 50 340
| for to barn | 65 688
| for tre og flere barn | 74 436

¹ Satsene under 1, 2 og 4 er årsbeløp for ytelsene.

² Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a) gjelder fra 1.1.2016 stønad til barnetilsyn for enslige forsørgere og etterlatte som er i arbeid. Stønaden dekker 64 pst. av dokumenterte utgifter til barnetilsyn. Beløpene i tabellen er maksimale refusjonssatser. Stønaden er inntektsprøvet.

Helse- og omsorgsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2021 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 701 post 21 | kap. 3701 post 02
kap. 703 post 21 | kap. 3703 post 02
kap. 704 post 21 | kap. 3704 post 02
kap. 710 post 22 | kap. 3710 post 03
kap. 714 post 21 | kap. 3714 post 04
kap. 740 postene 01 og 21 | kap. 3740 postene 02 og 04
kap. 740 post 01 | kap. 5572 post 75
kap. 740 post 70 | kap. 3740 post 03
kap. 740 post 60 | kap. 3740 post 06
kap. 741 post 01 | kap. 3741 postene 02 og 50
kap. 742 post 01 | kap. 3742 post 50
kap. 745 post 01 | kap. 3710 post 03
kap. 745 postene 01 og 21 | kap. 3745 post 02
kap. 745 post 01 | kap. 3740 post 04
kap. 746 postene 01 og 21 | kap. 3746 post 02 og 04
kap. 746 post 01 | kap. 5572 post 74
kap. 747 postene 01 og 21 | kap. 3747 postene 02 og 04
kap. 748 post 01 | kap. 3748 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2021 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
710 |  | Vaksiner mv. |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 580,0 mill. kroner
| 22 | Salgs- og beredskapsprodukter m.m. | 50,0 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2021 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
761 |  | Omsorgstjeneste |
| 63 | Investeringstilskudd – rehabilitering | 4 153,0 mill. kroner
| 69 | Investeringstilskudd – netto tilvekst | 3 136,5 mill. kroner
| 79 | Andre tilskudd | 1,0 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2021:

1. aktiverer investeringslån og driftskredittrammen til regionale helseforetak i statens kapitalregnskap.

2. i tilknytning til oppgjørsordningene for h-reseptlegemidler og fritt behandlingsvalg kan føre utgifter og inntekter uten bevilgning over kap. 740 Helsedirektoratet, hhv. post 71 Oppgjørsordning h-reseptlegemidler og post 72 Oppgjørsordning fritt behandlingsvalg. Netto mellomregning med helseforetakene føres ved årets slutt i kapitalregnskapet for hver av ordningene.

Andre vedtak

VI

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtakene nr. 307, 17. desember 2016 og nr. 506, 27. november 2018 oppheves.

Barne- og familiedepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Barne- og familiedepartementet i 2021 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekt under
kap. 842 post 01 | kap. 3842 post 01
kap. 847 post 01 | kap. 3847 post 01
kap. 855 post 01 | kap. 3855 postene 01, 02 og 60
kap. 856 post 01 | kap. 3856 post 01
kap. 858 post 01 | kap. 3858 post 01
kap. 868 post 01 | kap. 3868 post 01 og 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Andre fullmakter

III

Satser for barnetrygd

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet i henhold til lov 8. mars 2002 nr. 4 om barnetrygd § 10 kan betale ut barnetrygd til barn i alderen 0 til og med måneden før fylte 6 år med 1 354 kroner per barn per måned fra 1. januar til og med 31. august 2021. Dette tilsvarer 16 248 kroner per år. Fra 1. september til 31. desember 2021 kan Arbeids- og velferdsdirektoratet betale ut barnetrygd til barn i alderen 0 år til og med måneden før fylte 6 år med 1 654 kroner per barn per måned. Dette tilsvarer 19 848 kroner per år.

Arbeids- og velferdsdirektoratet kan for 2021 betale ut barnetrygd til barn i alderen 6 år til og med måneden før fylte 18 år med 12 648 kroner per år.

Utvidet stønad til enslige forsørgere utbetales med 12 648 kroner per år.

Enslige forsørgere som oppfyller vilkårene for rett til utvidet stønad etter barnetrygdloven og full overgangsstønad etter folketrygdloven, og som har barn i alderen 0–3 år, har rett til et småbarnstillegg på 7 920 kroner per år. Dette tillegget gjelder per enslige forsørger, uavhengig av hvor mange barn i alderen 0–3 år vedkommende faktisk forsørger.

IV

Satser for kontantstøtte

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2021 i henhold til lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre § 7 kan betale ut kontantstøtte med følgende beløp for barn i alderen 13–23 måneder:

Avtalt oppholdstid i barnehage per uke | Kontantstøtte i prosent av full sats | Kontantstøtte per barn i alderen 13–23 måneder
Ikke bruk av barnehageplass | 100 | 7 500
Til og med 8 timer | 80 | 6 000
Fra 9 til og med 16 timer | 60 | 4 500
Fra 17 til og med 24 timer | 40 | 3 000
Fra 25 til og med 32 timer | 20 | 1 500
33 timer eller mer | 0 | 0

V

Sats for engangsstønad ved fødsel og adopsjon

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2021 i henhold til lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd § 14-17 kan betale ut:

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon | 90 300 kroner per barn

Nærings- og fiskeridepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2021 kan:

1.

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 900 post 01 | kap. 3900 post 01
kap. 900 post 21 | kap. 3900 post 02
kap. 902 post 01 | kap. 3902 postene 01 og 03 og kap. 5574 post 75
kap. 902 post 21 | kap. 3902 post 04
kap. 903 post 01 | kap. 3903 post 01
kap. 904 post 01 | kap. 3904 post 02
kap. 904 post 21 | kap. 3904 post 02
kap. 905 post 21 | kap. 3905 post 03
kap. 910 post 01 | kap. 3910 post 03
kap. 912 post 01 | kap. 3912 post 01
kap. 917 post 01 | kap. 3917 post 01
kap. 917 post 21 | kap. 3917 post 22
kap. 923 post 21 | kap. 3923 post 01
kap. 926 post 21 | kap. 3926 post 01
kap. 935 post 01 | kap. 3935 post 04

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

2. overskride bevilgningen under kap. 917, post 22, kap. 919, post 76 og kap. 923, post 22, slik at summen av overskridelser tilsvarer merinntekter under kap. 5574, post 74.

III

Utbetaling under garantiordninger (trekkfullmakter)

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2021 kan:

1. foreta utbetalinger til Garantiinstituttet for eksportkreditt uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under Alminnelig garantiordning overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 16 000 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Garantiinstituttet for eksportkreditt, post 90 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – alminnelig garantiordning.

2. foreta utbetalinger til Garantiinstituttet for eksportkreditt uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under byggelånsgarantiordningen overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 600 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Garantiinstituttet for eksportkreditt, post 91 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – byggelånsgarantiordning.

3. foreta utbetalinger til Garantiinstituttet for eksportkreditt uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under Garantiordning for kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge (skipsgarantiordningen) overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 150 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Garantiinstituttet for eksportkreditt, post 92 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – skipsgarantiordning.

IV

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2021 kan:

1. overskride bevilgningen under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 71 Miljøtiltak Raufoss, for miljøtiltak innenfor gitt garantiramme på 168 mill. kroner.

2. overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorarer og utgifter til faglig bistand ved salg av statlige aksjeposter, samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i selskapene.

3. overskride bevilgningen under kap. 2429 Eksportkredittordningen, post 90 Utlån, men slik at utlån i 2021 ikke overstiger 35 mrd. kroner.

4. overskride bevilgningen under kap. 905 Norges geologiske undersøkelse, post 21 Spesielle driftsutgifter, kap. 923 Havforskningsinstituttet, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 926 Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy, post 21 Spesielle driftsutgifter i forbindelse med gjennomføringen av bestemte oppdragsprosjekter, mot tilsvarende kontraktsfestede innbetalinger til disse prosjektene under henholdsvis kap. 3905 Norges geologiske undersøkelse, post 03 Oppdragsinntekter og andre inntekter, kap. 3923 Havforskningsinstituttet, post 01 Oppdragsinntekter og kap. 3926 Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy, post 01 Oppdragsinntekter. Ved beregning av beløp som kan overføres til 2022 under de nevnte utgiftsbevilgninger, skal alle ubrukte merinntekter og mindreinntekter regnes med, samt eventuell inndekning av foregående års overskridelse på posten.

5. overskride bevilgningen under kap. 922 Romvirksomhet, post 95 Egenkapital Space Norway AS innenfor en totalramme på 101 mill. USD.

6. overskride bevilgningen under kap. 922 Romvirksomhet, post 51 Egenkapital til Andøya Space Center innenfor en ramme tilsvarende betinget tilsagn om egenkapital på 282,6 mill. kroner.

7. overskride bevilgningen under kap. 922 Romvirksomhet, post 76 Tilskudd til Andøya Space Center innenfor en ramme tilsvarende betinget tilsagn om tilskudd på 83 mill. kroner.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2021 kan:

1. inngå forpliktelser for inntil 7,5 mill. kroner til utredninger og lignende ut over bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

2. gi Norsk nukleær dekommisjonering fullmakt til å foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger med inntil 188 mill. kroner under kap. 907 Norsk nukleær dekommisjonering, post 21 Spesielle driftsutgifter.

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2021 kan:

1. gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
920 |  | Norges forskningsråd |
| 50 | Tilskudd til næringsrettet forskning | 42 mill. kroner
2421 |  | Innovasjon Norge |
| 72 | Innovasjonskontrakter | 400 mill. kroner
| 76 | Miljøteknologi | 750 mill. kroner

2. gi tilsagn om tilskudd på 164,8 mill. euro i tillegg til eksisterende bevilgning, for å delta i de frivillige programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA. Samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar skal likevel ikke overstige 209,8 mill. euro.

VII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2021 kan:

1. gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier for inntil 160 mill. kroner for lån til realinvesteringer og driftskapital, men slik at total ramme for nytt og gammelt ansvar ikke overstiger 475 mill. kroner.

2. gi Garantiinstituttet for eksportkreditt en midlertidig utvidelse av rammen for utestående garantier innenfor Alminnelig garantiordning med 20 mrd. kroner knyttet til markedssituasjon som oppsto våren 2020 og særlige konsekvenser av valutasvingninger og økt fordringsmasse. Dette innebærer en samlet ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 165 mrd. kroner ved eksport til og investeringer i utlandet innenfor Alminnelig garantiordning inkludert Gammel alminnelig ordning.

3. gi Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 3 150 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utviklingsland, samt innenfor en øvre rammebegrensning på syv ganger det til enhver tid innestående beløp på ordningens grunnfond.

4. gi Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 7 000 mill. kroner ved byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien.

5. gi Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 20 000 mill. kroner ved etablering av langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri.

6. gi Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 10 000 mill. kroner ved kjøp av skip fra verft i Norge når disse skipene skal brukes i Norge.

VIII

Garantifullmakt og fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2021 kan inngå standardavtaler for leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard med garantier overfor långiver som har pant i bygg som står på statens grunn. Garantiansvar kan kun utløses dersom staten sier opp avtalen eller nekter overføring av leierett. Samlet garantiramme for avtalene begrenses oppad til 25 mill. kroner. Det kan utgiftsføres utbetalinger knyttet til garantiene uten bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 80 Lånesikringsordning, bolig- og næringsformål på Svalbard, innenfor en ramme på 10 mill. kroner.

IX

Dekning av forsikringstilfeller

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2021 kan:

1. gi tilsagn til Institutt for energiteknikk og Statsbygg om dekning av forsikringsansvar for inntil 80 000 000 euro overfor tredjeperson for instituttets og Statsbyggs ansvar etter lov av 12. mai 1972 nr. 28 om atomenergivirksomhet, kapittel III.

2. inngå avtaler om forsikringsansvar under beredskapsordningen for statlig varekrigsforsikring innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 2 000 mill. kroner.

X

Utlånsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2021 kan:

1. gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende innovasjonslån innenfor en ramme på 2 600 mill. kroner, herav 600 mill. kroner til skip i nærskipsfart og fiskefartøy.

2. gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye lån under lavrisikolåneordningen innenfor en ramme på 2 500 mill. kroner.

3. gi Eksportkreditt Norge AS fullmakt til å gi tilsagn om lån i tråd med selskapets og eksportkredittordningens formål uten en øvre ramme.

XI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til miljøtiltak

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2021 kan:

1. pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 190 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak på Løkken.

2. pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 1 171 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak i Lunckefjell og Svea. Av dette knytter 116 mill. kroner seg til oppryddingen i fase 2A og 1 055 mill. kroner til oppryddingen i fase 2B.

Andre fullmakter

XII

Fullmakt til å bortfeste

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2021 kan bortfeste hjemfalte gruveeiendommer til museale formål vederlagsfritt.

XIII

Fullmakt til å erverve og avhende aksjer og opsjoner

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2021 kan gi Garantiinstituttet for eksportkreditt anledning til å erverve og avhende aksjer og opsjoner med formål å få dekning for krav i misligholds- og gjenvinningssaker. Eierskapet skal være midlertidig.

XIV

Endring i statlige eierposter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2021 gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner kan:

1. redusere eierskapet i Ambita AS helt eller delvis.

2. redusere eierskapet i Baneservice AS helt eller delvis.

3. redusere eierskapet i Entra ASA helt eller delvis.

4. redusere eierskapet i Mesta AS helt eller delvis.

5. redusere eierskapet i Telenor ASA ned mot 34 prosent.

XV

Salgsfullmakt og nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2021 kan avhende ikke-aktive gruveeiendommer. Utgifter knyttet til eventuell avhending kan trekkes fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 3900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 30 Inntekter fra salg av gruveeiendom.

Landbruks- og matdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2021 kan:

1.

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 1115 post 01 | kap. 4115 post 02
kap. 1137 post 54 | kap. 5576 post 70
kap. 1141 post 23 | kap. 4141 post 01
kap. 1142 post 01 | kap. 4142 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

2. overskride bevilgningen under kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – ordinære forvaltningsorganer, med et beløp som tilsvarer merinntektene fra salg av eiendom, avgrenset oppad til 25 mill. kroner. Ubenyttede merinntekter fra salg av eiendom kan regnes med ved utregning av overførbart beløp under bevilgningen.

III

Forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2021 kan overskride bevilgningen under kap. 1142 Landbruksdirektoratet, post 01 Driftsutgifter, med inntil 0,5 mill. kroner i forbindelse med forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2021 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1148 |  | Naturskade – erstatninger |
| 71 | Naturskade – erstatninger | 87,0 mill. kroner
1149 |  | Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket |
| 71 | Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket | 126,3 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Salg av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2021 kan selge innkjøpt og opprinnelig statseiendom for inntil 90 mill. kroner. Departementet kan trekke utgifter ved salget fra salgsinntektene før disse inntektsføres.

VI

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2021 kan gi Landbruksdirektoratet fullmakt til regnskapsføring av a konto forskudd til slakteri og meieri, og til forskningsavgift, omsetningsavgift og overproduksjonsavgift, mot mellomværendet med statskassen.

Samferdselsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2021 kan:

1.

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 1313 post 01 | kap. 4313 post 02
kap. 1320 postene 01, 22, 28 og 30 | kap. 4320 post 01
kap. 1320 post 28 | kap. 4320 post 02
kap. 1320 post 22 | kap. 4320 post 03
kap. 1352 post 01 | kap. 4352 post 01
kap. 1354 post 01 | kap. 4354 post 01
kap. 1360 postene 01 og 45 | kap. 4360 post 02 og kap. 5577 post 74

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

2. nytte inntil 10 mill. kroner av salgsinntekter fra salg av fiskerihavner under kap. 4360, post 02 til følgende formål under kap. 1360, post 30:

a. dekning av salgsomkostninger forbundet med salget

b. oppgradering og vedlikehold av fiskerihavner.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2021 kan overskride bevilgningen under kap. 1360 Kystverket, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 70 mill. kroner per aksjon dersom det er nødvendig å sette i verk tiltak mot akutt forurensing uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2021 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1320 |  | Statens vegvesen |
| 65 | Tilskudd til fylkesveier | 100 mill. kroner
1352 |  | Jernbanedirektoratet |
| 74 | Tilskudd til togmateriell mv. | 1 755 mill. kroner
1360 |  | Kystverket |
| 72 | Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø | 90 mill. kroner
| 73 | Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner | 50 mill. kroner

V

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2021 kan:

1.

starte opp disse investeringsprosjektene: | innenfor en kostnadsramme på:
E39 Myrmel–Lunde | 606 mill. kroner
E6 Bognes–Skarberget og rv. 827 Drag–Kjøpsvik | 706 mill. kroner
Rv. 509 Sør-Tjora–Kontinentalvegen | 862 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektet. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

2.

gjennomføre disse tidligere godkjente investeringsprosjektene: | innenfor endret kostnadsramme på:
E39 Svegatjørn–Rådal | 9 458 mill. kroner
E6 Helgeland sør | 5 798 mill. kromer
E69 Skarvbergtunnelen | 1 470 mill. kroner
Follobanen, Oslo–Ski | 36 570 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektet. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

3. innenfor gjeldende kostnadsramme for ERTMS-prosjektet pådra forpliktelser for senere budsjettår, men avgrenset til perioden 2022–2025 innenfor en ramme på 8 900 mill. kroner.

4. pådra forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor det enkelte prosjekts kostnadsramme for prosjekter som har startet opp før 2016 og er omtalt i Prop. 1 S. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

5. forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget inntil følgende beløp:

a.

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
1320 |  | Statens vegvesen |  |
| 30 og 31 | Investeringer, riksvei | 6 000 mill. kroner | 4 500 mill. kroner
1352 |  | Jernbanedirektoratet |  |
| 72 | Planlegging nye prosjekter | 500 mill. kroner | 350 mill. kroner
| 73 | Investeringer, jernbane | 2 100 mill. kroner | 2 000 mill. kroner

b.

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser
1360 |  | Kystverket |
| 30 | Investeringer | 150 mill. kroner

6. forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning for prosjekter med kostnadsanslag over 500 mill. kroner, men der kostnadsramme ikke er lagt frem for Stortinget inntil følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser
1320 |  | Statens vegvesen |
| 30 og 31 | Planlegging, forberedende arbeider og grunnerverv, riksvei | 500 mill. kroner

VI

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drift- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2021 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
1320 |  | Statens vegvesen |  |
| 22 | Drift og vedlikehold | 13 500 mill. kroner | 4 100 mill. kroner
1352 |  | Jernbanedirektoratet |  |
| 71 | Drift og vedlikehold | 9 000 mill. kroner | 3 000 mill. kroner

VII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for kjøp av transporttjenester

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2021 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
1320 |  | Statens vegvesen |  |
| 72 | Kjøp av riksveiferjetjenester | 14 100 mill. kroner | 1 800 mill. kroner
1352 |  | Jernbanedirektoratet |  |
| 70 | Kjøp av persontransport med tog | 9 800 mill. kroner | 3 500 mill. kroner

VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for Nye Veier AS

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2021 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
1321 |  | Nye Veier AS |  |
| 70 | Tilskudd | 23 200 mill. kroner | 5 800 mill. kroner

Andre fullmakter

IX

Salg og bortfeste av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2021 kan selge og bortfeste fast eiendom inntil en verdi av 50 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle.

X

Restverdisikring for eksisterende materiell, oppgraderinger av eksisterende materiell og investeringer i nytt materiell

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2021 for det togmateriellet som inngår i statens kjøp av persontransporttjenester med tog på kap. 1352 Jernbanedirektoratet, post 70 Kjøp av persontransport med tog, kan:

a. gi en restverdigaranti for bokførte verdier på inntil 8 295mill. kroner.

b. gi ytterligere restverdigaranti til oppgraderinger og nyinvesteringer innenfor en ramme på inntil 4 486mill. kroner. Det legges til grunn 75 pst. restverdigaranti.

XI

Fullmakt til å utgiftsføre og inntektsføre i statsregnskapet

Stortinget samtykker i at Kongen i statsråd gis fullmakt til utgiftsføre og inntektsføre i statsregnskapet for 2021 endelig beløp på kap. 1351 Spordrift AS, post 96 Aksjekapital og kap. 4356 Bane NOR SF, post 96 Tingsuttak, knyttet til overføringen av Spordrift AS fra Bane NOR SF til staten.

XII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2021 kan gi:

a. Statens vegvesen fullmakt til å føre opp forpliktelser knyttet til forskutteringer i statens kapitalregnskap konto 840013 Deposita og avsetninger under Samferdselsdepartementet med motpostering mellomværende med statskassen.

b. Kystverket fullmakt til å postere a konto innbetalinger som Kystverket mottar knyttet til oljevernaksjoner mv. mot mellomværendet med statskassen. Når endelig oppgjør er avklart, gjøres mellomværendet opp og inntektsføres på kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

Klima- og miljødepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2021 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 1400 post 01 | kap. 4400 post 02
kap. 1411 post 21 | kap. 4411 post 02
kap. 1420 post 01 | kap. 4420 post 01
kap. 1420 post 23 | kap. 4420 postene 04, 06, 08 og 09
kap. 1423 post 01 | kap. 4423 post 01
kap. 1429 post 01 | kap. 4429 postene 02 og 09
kap. 1471 post 01 | kap. 4471 postene 01 og 03
kap. 1471 post 21 | kap. 4471 post 21
kap. 1472 post 50 | kap. 5578 post 70

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2021 kan:

1. overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 01 Driftsutgifter, til dekning av honorar, transaksjonskostnader og utgifter til faglig bistand i forbindelse med salg av klimakvoter.

2. overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Kvotekjøp, generell ordning, med et beløp som svarer til inntekter fra salg av klimakvoter under statens kvotekjøpsprogram som er regnskapsført på kap. 4481 Salg av klimakvoter, post 01 Salgsinntekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Kjøp av klimakvoter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2021 kan inngå avtaler om kjøp av klimakvoter innenfor en samlet ramme på 1 150 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser under kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Kvotekjøp, generell ordning.

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2021 kan gjøre bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1411 |  | Artsdatabanken |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 12 mill. kroner
1420 |  | Miljødirektoratet |
| 31 | Tiltak i verneområder | 5 mill. kroner
| 32 | Statlige erverv, fylkesvise verneplaner | 0,6 mill. kroner
| 33 | Statlige erverv, nytt landbasert vern | 0,7 mill. kroner
| 35 | Statlige erverv, skogvern | 351,3 mill. kroner
| 36 | Statlige erverv, marint vern | 3 mill. kroner
| 38 | Restaurering av myr og annen våtmark | 1,5 mill. kroner

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2021 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1411 |  | Artsdatabanken |
| 70 | Tilskudd til arter og naturtyper | 11,7 mill. kroner
1420 |  | Miljødirektoratet |
| 30 | Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder | 55 mill. kroner
| 61 | Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning | 287,7 mill. kroner
| 62 | Tilskudd til grønn skipsfart | 80 mill. kroner
| 71 | Marin forsøpling | 15 mill. kroner
| 78 | Friluftsformål | 3 mill. kroner
1428 |  | Enova SF |
| 50 | Overføring til Klima- og energifondet | 400 mill. kroner
1429 |  | Riksantikvaren |
| 70 | Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner | 61 mill. kroner
| 71 | Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljøer og kulturlandskap | 60 mill. kroner
| 72 | Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner | 10 mill. kroner
| 73 | Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring | 10 mill. kroner
| 74 | Tilskudd til fartøyvern | 15 mill. kroner
| 75 | Tilskudd til fartøyvernsentrene | 1,5 mill. kroner
| 77 | Tilskudd til verdiskapningsarbeid på kulturminneområdet | 4 mill. kroner
| 79 | Tilskudd til verdensarven | 21 mill. kroner
1482 |  | Internasjonale klima- og utviklingstiltak |
| 73 | Klima- og skogsatsingen | 1 500 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2021 kan pådra forpliktelser for fremtidige år til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger under kap. 1420 Miljødirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 98,5 mill. kroner.

Andre fullmakter

VIII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2021 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger på følgende måte:

1. Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas én gang i året for FNs klima- og skogprogram, FNs kontor for narkotika og kriminalitet (UNODC), Verdensbankens Forest Carbon Partnership Facility, Forest Investment Program og BioCarbon Fund plus.

2. Utbetalinger av kjernebidrag til Global Green Growth Institute kan foretas i henhold til organisasjonens regelverk.

3. Utbetalinger av tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) og til fond forvaltet av FNs Multi Partner Trust Fund og Inter-American Development Bank (IDB) kan foretas i henhold til regelverket for det enkelte fond.

IX

Utbetalinger for fremtidige utslippsreduksjoner

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2021 gis unntak fra forutsetningene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger gjennom at tilskudd til Emergent Forest Financing Accelerator kan utbetales med det formål å betale for fremtidige verifiserte utslippsreduksjoner.

X

Utbetalinger av tilskudd til offentlig-privat samarbeid

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2021 gis unntak fra forutsetningene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om at utbetalinger av gitte bevilgninger kun skal skje ved behov, slik at det kan utbetales tilskudd til risikoreduksjon for investeringer i avskogingsfri og bærekraftig råvareproduksjon i tråd med kriteriene for kap. 1482 Internasjonale klima- og utviklingstiltak, post 73 Klima- og skogsatsingen.

XI

Utbetalinger av renter på tilskudd

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt fra Norge under Klima- og skogsatsingen på kap. 1482, post 73 kan benyttes til tiltak etter avtale mellom Klima- og miljødepartementet og den enkelte mottaker.

XII

Omgjøring av betingede lån til tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2021 kan gi Enova SF fullmakt til å omgjøre betingede lån fra Klima- og energifondet til tilskudd etter forhåndsdefinerte og forutsigbare betingelser.

Andre vedtak

XIII

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 108, punkt 8, 5. desember 2016 oppheves.

Finansdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2021 kan:

1.

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 41 post 01 | kap. 3041 post 01
kap. 51 post 01 | kap. 3051 post 02
kap. 1600 postene 01 og 21 | kap. 4600 post 02
kap. 1605 post 01 | kap. 4605 post 01
kap. 1605 postene 01 og 22 | kap. 4605 post 02
kap. 1610 post 01 | kap. 4610 postene 01, 04 og 05

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

2. overskride bevilgningen til oppdragsvirksomhet på kap. 1620 Statistisk sentralbyrå, post 21 Spesielle driftsutgifter, med et beløp som tilsvarer alle merinntektene på kap. 4620 Statistisk sentralbyrå, post 02 Oppdragsinntekter.

Ubrukte merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med ved utregning av overførbart beløp på posten.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen og berører derfor også kap. 1633, post 01.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Statsministerens kontor i 2021 kan overskride bevilgningen på kap. 21 Statsrådet, post 01 Driftsutgifter, for å iverksette nødvendige sikkerhetstiltak for regjeringen.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2021 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1610 |  | Tolletaten |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 40 mill. kroner
1618 |  | Skatteetaten |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 35 mill. kroner

V

Fullmakt til å inngå avtaler om investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2021 kan inngå avtaler om gjennomføring av de investeringsprosjektene som er omtalt i Prop. 1 S (2020–2021) under kap. 1618 Skatteetaten, post 22 Større IT-prosjekter, innenfor de kostnadsrammene som der er angitt.

VI

Garantifullmakt

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2021 kan gi garanti for grunnkapitalen til Den nordiske investeringsbank innenfor en samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 1 617 872 455 euro.

VII

Fullmakt til å dekke utgifter til fortsatt bobehandling

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2021 kan bestemme at det under ordningen med oppfølging av statens krav i konkursbo pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 23,6 mill. kroner. Utbetalinger dekkes av bevilgningen under kap. 1618 Skatteetaten, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Andre fullmakter

VIII

Fullmakt til å korrigere uoppklarte differanser og feilposteringer i tidligere års statsregnskap

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2021 i enkeltsaker kan korrigere uoppklarte differanser i regnskapene og feilposteringer i statsregnskapet som gjelder tidligere års regnskaper, ved postering over konto for forskyvninger i balansen i statsregnskapet i det inneværende års regnskap. Fullmakten gjelder inntil 1 mill. kroner.

IX

Nettoposteringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2021 kan trekke direkte utgifter i forbindelse med auksjonssalg fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 4610 Tolletaten, post 02 Andre inntekter.

X

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2021 kan gi Skatteetaten fullmakt til å:

1. inntektsføre statens andel av skatteinngangen i statsregnskapet i samme periode som dette blir rapportert fra skatteregnskapet, og mot skatteregnskapets mellomværende med statskassen. Mellomværendet utlignes i påfølgende periode når oppgjøret blir overført fra skatteregnskapet.

2. føre uplasserte innbetalinger i merverdiavgiftsregnskapet mot mellomværende med statskassen. Etter at kravene er fastsatt blir innbetalingene resultatført i statsregnskapet og mellomværendet utlignet.

XI

Fullmakter til å inngå avtaler med Det internasjonale valutafondet (IMF)

Stortinget samtykker i at:

1. Norge slutter seg til en ny avtale om Det internasjonale valutafondets multilaterale innlånsordning New Arrangements to Borrow (NAB) innenfor en ramme for lån fra Norge på 3,933 mrd. SDR.

2. Norges Bank inngår en bilateral avtale med Det internasjonale valutafondet om å stille lånemidler tilsvarende 6 mrd. SDR til disposisjon for IMFs generelle låneordninger. Når ny NAB-avtale trer i kraft reduseres lånerammen til 2,585 mrd. SDR.

Forsvarsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2021 kan benytte alle merinntekter til å overskride enhver utgiftsbevilgning under Forsvarsdepartementet, med følgende unntak:

a. Inntekter fra militære bøter kan ikke benyttes som grunnlag for overskridelse.

b. Inntekter ved salg av større materiell kan benyttes med inntil 75 pst. til overskridelse av bevilgningen under kapittel 1760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kapittel 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2021 kan:

1. foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1700 |  | Forsvarsdepartementet |
| 01 | Driftsutgifter | 34 mill. kroner
1720 |  | Forsvaret |
| 01 | Driftsutgifter | 9 020 mill. kroner
1760 |  | Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold |
| 01 | Driftsutgifter | 1 100 mill. kroner
| 44 | Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel | 220 mill. kroner
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 104 155 mill. kroner
| 48 | Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel | 470 mill. kroner
1791 |  | Redningshelikoptertjenesten |
| 01 | Driftsutgifter | 60 mill. kroner

2. gi Forsvarets forskningsinstitutt fullmakt til å ha økonomiske forpliktelser på inntil 60 mill. kroner ut over det som dekkes av egne avsetninger.

IV

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2021 kan gi tilsagn om økonomisk støtte ut over bevilgningen, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1700 |  | Forsvarsdepartementet |
| 73 | Forskning og utvikling | 68 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2021 kan trekke salgsomkostninger ved salg av materiell og fast eiendom fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kapittel 4760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter, og kapittel 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg, post 47 Salg av eiendom.

VI

Personell

Stortinget samtykker i at:

1. Forsvarsdepartementet i 2021 kan fastsette lengden på førstegangstjenesten, repetisjonstjenesten og heimevernstjenesten slik det går frem av Prop. 1 S (2020–2021).

2. enheter oppsatt med frivillig heimevernspersonell kan overføres til forsvarsgrener og fellesinstitusjoner, og benyttes i operasjoner i utlandet.

VII

Investeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2021 kan:

1. starte opp nye investeringsprosjekter som er presentert i Prop. 1 S (2020–2021), innenfor de kostnadsrammer som der er omtalt.

2. endre tidligere godkjente prosjekter som anført i Prop. 1 S (2020–2021), herunder endrede kostnadsrammer.

3. starte opp og gjennomføre materiellinvesteringsprosjekter med en kostnadsramme under 500 mill. kroner.

4. starte opp og gjennomføre eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) med en kostnadsramme under 200 mill. kroner.

5. nytte bevilgningen på den enkelte investeringspost, hhv. post 44, 45, 47 og 48 fritt mellom formål, bygg- og eiendomskategorier, anskaffelser og prosjekter som presentert i Prop. 1 S (2020–2021).

6. gjennomføre konsept- og definisjonsfasen av planlagte materiellanskaffelser.

7. igangsette planlegging og prosjektering av eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) innenfor rammen av bevilgningen på de respektive poster.

8. inkludere gjennomføringskostnader i eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter på post 47.

VIII

Fullmakter vedrørende fast eiendom

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2021 kan:

1. avhende fast eiendom uansett verdi til markedspris når det ikke foreligger annet statlig behov for eiendommen. Eiendommene skal normalt legges ut for salg i markedet, men kan selges direkte til fylkeskommuner eller kommuner til markedspris, innenfor EØS-avtalens bestemmelser. Dersom eiendommene er aktuelle for frilufts- eller kulturformål kan de selges på samme vilkår til Statskog SF hvis ikke fylkeskommuner eller kommuner ønsker å kjøpe eiendommene. Likeledes kan eiendommer som er nødvendige for å oppfylle samfunnets målsetting om å opprettholde en selvfinansiert sivil luftfart, selges direkte til Avinor AS. Dette gjelder følgende eiendomskategorier:

a. rullebaner, taksebaner med tilhørende sikkerhetsområder, flyoppstillingsplasser og andre arealer og infrastruktur for flyoperasjoner

b. terminal innrettet mot det service- og tjenestebehov som forbrukere og myndigheter har bruk for

c. områder for kollektiv og privat tilbringertjeneste

d. kontorer og lignende

e. eiendommer for fremtidig utbygging.

2. avhende fast eiendom til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Tidspunkt for belastning av utgiftsbevilgninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2021 kan belaste utgiftsbevilgninger for bestillinger gjennom NSPA (NATO Support and Procurement Agency), andre internasjonale organisasjoner eller andre lands myndigheter fra det tidspunkt materiell blir bestilt, selv om levering først skjer senere i budsjettåret eller i et etterfølgende budsjettår.

X

Kjøp/innløsning av boliger med fellesgjeld

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet gjennom Forsvarsbygg i 2021 kan kjøpe/innløse boliger med fellesgjeld, slik at samlet gjeld knyttet til eierskap av slike boliger ikke overstiger 100 mill. kroner.

Olje- og energidepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2021 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 1810 post 23 | kap. 4810 post 02
kap. 1820 post 23 | kap. 4820 post 02
kap. 1820 post 45 | kap. 4820 post 03

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Kongen i 2021 kan overskride bevilgningen under:

1. kap. 1800 Olje- og energidepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorar og utgifter til faglig bistand ved kjøp/salg av aksjeposter, samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i Equinor ASA.

2. kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten med inntil 5 mrd. kroner ved utøvelse av statens forkjøpsrett ved overdragelser av andeler i utvinningstillatelser på norsk kontinentalsokkel.

IV

Fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2021 kan utgiftsføre uten bevilgning under:

1. kap. 1815 Petoro AS, post 79 Erstatninger, erstatning til Norges Bank som omfatter netto rentetap og andre dokumenterte kostnader grunnet avvik i varslet og faktisk innbetaling av valuta fra SDØE til Norges Bank, jf. avtale om overføring og kjøp av valuta fra SDØE til Norges Bank.

2. kap. 2440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, post 90 Lån til Norpipe Oil AS, inntil 25 mill. kroner til utlån til Norpipe Oil AS.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2021 kan pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1800 |  | Olje- og energidepartementet |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 7 mill. kroner
1810 |  | Oljedirektoratet |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 10 mill. kroner
1820 |  | Norges vassdrags- og energidirektorat |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 10 mill. kroner
| 22 | Flom- og skredforebygging | 150 mill. kroner
| 25 | Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser | 20 mill. kroner

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2021 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1800 |  | Olje- og energidepartementet |
| 72 | Tilskudd til olje- og energiformål | 126 mill. kroner
1815 |  | Petoro AS |
| 70 | Administrasjon | 35 mill. kroner
1820 |  | Norges vassdrags- og energidirektorat |
| 60 | Tilskudd til flom- og skredforebygging | 130 mill. kroner
| 72 | Tilskudd til flom- og skredforebygging | 10 mill. kroner
1840 |  | CO₂-håndtering |
| 70 | Administrasjon, Gassnova SF | 20 mill. kroner

VII

Forpliktelser under avsetningsinstruksen og øvrige driftsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2021 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, knyttet til:

1. løpende forretningsvirksomhet i interessentskapene, samt deltakelse i annen virksomhet som har tilknytning til leting og utvinning av petroleum.

2. avsetning av statens petroleum etter avsetningsinstruksen gitt Equinor ASA.

VIII

Utbyggingsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2021 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, hvor øvre grense for statens forholdsmessige andel for det enkelte prosjekt/fase utgjør inntil 5 mrd. kroner knyttet til deltakelse i:

1. utbyggingsprosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel.

2. utviklingsprosjekter under Gassled eller andre interessentskap.

IX

Forpliktelser før plan for utbygging og drift og for anlegg og drift er behandlet

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2021 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten knyttet til kontraktsmessige forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift er godkjent eller før tillatelse til anlegg og drift er gitt, herunder forpliktelser knyttet til en pre-interessentskapsfase.

Andre fullmakter

X

Overføring av eiendomsrett mot bruksrett

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2021 kan godkjenne overføring av eiendomsrett fra en rettighetshavergruppe hvor Petoro AS som forvalter av SDØE er en av rettighetshaverne, til en annen rettighetshavergruppe. Det forutsettes at Petoro AS som forvalter av SDØE er sikret tilstrekkelig bruksrett. Denne fullmakt vil gjelde for de prosjekter hvor Olje- og energidepartementet har fullmakt til å godkjenne plan for utbygging/anlegg og drift, samt ved mindre endringer for prosjekter hvor plan for utbygging/anlegg og drift allerede er godkjent. Fullmakten gis under forutsetning av at overføring av eiendomsrett ikke har prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

XI

Overdragelse av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2021 kan godkjenne overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler for Petoro AS som forvalter av SDØE der det antas at ressursene i utvinningstillatelsen på tidspunkt for overdragelsen er mindre enn 3 mill. Sm³ oljeekvivalenter.

XII

Overdragelse og samordning av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2021 kan godkjenne at Petoro AS kan delta i:

1. overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler i interessentskap hvor en rettighetshaver velger å tre ut av interessentskapet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

2. forenklet samordning av utvinningstillatelser med SDØE-andeler.

3. ny/endret plan for utbygging og drift av forekomster innenfor et samordnet område med SDØE-deltakelse.

4. overdragelse av deltakerandeler for å oppnå fortsatt harmonisering av deltakerandeler i utvinningstillatelser som er samordnet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

XIII

Overdragelse av andeler i rørledninger mv.

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2021 kan godkjenne nødvendige transaksjoner for overdragelse av andeler for Petoro AS som forvalter av SDØE for å innlemme rørledninger og transportrelaterte anlegg med SDØE-andel i Gassled eller andre interessentskap. Statens andel i Gassled eller andre interessentskap skal justeres for å gjenspeile innlemmelsen.

XIV

Utbyggingsprosjekter på norsk kontinentalsokkel

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2021 kan godkjenne prosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel under følgende forutsetninger:

1. Prosjektet må ikke ha prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

2. Øvre grense for de samlede investeringer per prosjekt utgjør 20 mrd. kroner.

3. Hvert enkelt prosjekt må vise akseptabel samfunnsøkonomisk lønnsomhet og være rimelig robust mot endringer i prisutviklingen for olje og naturgass.

XV

Regnskapsføring av kontantinnkallinger mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2021 kan gi Petoro AS fullmakt til å postere inn- og utbetalinger for SDØE mot mellomværendet med statskassen. Mellomværendet omfatter over-/underinnkalling av kontanter fra operatørselskapene (differansen mellom kontantinnkalling og avregning fra operatør), arbeidskapital, avregning fra operatør, merverdiavgift og mellomværende med betalingsformidler med mer.

XVI

Fullmakt til å inngå avtaler og pådra staten forpliktelser for Langskip-prosjektet (fangst og lagring av CO₂)

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2021 kan:

1. inngå avtaler med Norcem og Northern Lights om å etablere og drive sine deler av Langskip-prosjektet (fangst og lagring av CO₂) innenfor en samlet kostnadsramme på

a. 14 700 mill. 2021-kroner i investeringer (CAPEX)

b. 6 600 mill. 2021-kroner i driftsutgifter (OPEX) over ti år.

2. inngå avtaler hvor utgiftene skal deles mellom staten, Norcem og Northern Lights i tråd med prinsippene som er beskrevet nærmere under kap. 1840 CO₂-håndtering, post 72 Langskip – fangst og lagring av CO₂ og i Meld. St. 33 (2019–2020) Langskip – fangst og lagring av CO₂, der statens andel maksimalt utgjør inntil

a. 11 100 mill. 2021-kroner i investeringer (CAPEX)

b. 5 100 mill. 2021-kroner i driftsutgifter (OPEX) inntil ti år med tillegg av eventuell tilleggsstøtte for fanget CO₂ som ikke er kvotepliktig, tilsvarende kvoteprisen per tonn CO₂ fratrukket eventuell CO₂-avgift per tonn.

3. inngå avtale med Fortum Oslo Varme forutsatt tilstrekkelig egenfinansiering og finansiering fra EU eller andre kilder i tråd med prinsippene beskrevet nærmere under kap. 1840 CO₂-håndtering, post 72 Langskip – fangst og lagring av CO₂ og i Meld. St. 33(2019–2020) Langskip – fangst og lagring av CO₂, der statens maksimale støtte kan utgjøre inntil

a. 2 000 mill. 2021-kroner i investeringer (CAPEX)

b. 1 000 mill. 2021-kroner i driftsutgifter (OPEX) inntil ti år med tillegg av en eventuell tilleggsstøtte for fanget CO₂ som ikke er kvotepliktig, tilsvarende kvoteprisen per tonn CO₂ fratrukket eventuell CO₂-avgift per tonn.

4. inngå avtale med Northern Lights om å pådra staten forpliktelser for kostnader ved eventuelle utslipp av CO₂ med inntil 80 prosent av kvoteprisen opp til og med 40 euro per tonn og 100 prosent av den delen av kvoteprisen som overstiger 40 euro per tonn CO₂, for den forholdsmessige andelen fanget CO₂ i støtteperioden på inntil ti år fra Norcem og eventuelt Fortum Oslo Varme av totalt lagret mengde CO₂ i lageret.

5. inngå avtale med Northern Lights om å pådra staten forpliktelser i støtteperioden på inntil ti år for inntil 80 prosent av utgiftene til eventuelle preventive og korrektive tiltak for avtalt årlig lagringsvolum på 1,5 millioner tonn av total lagringskapasitet for CO₂, dersom det skulle oppstå ekstraordinære hendelser med fare for lekkasje av CO₂ fra lageret eller skade på miljøet eller liv og helse.

6. inngå avtale med Northern Lights om å pådra staten forpliktelser etter opphør av driften av CO₂-lageret, for den forholdsmessige andelen fanget CO₂ i støtteperioden på inntil ti år fra Norcem og eventuelt Fortum Oslo Varme av totalt lagret mengde CO₂ i lageret, med inntil 80 prosent av utgiftene til

a. eventuelle preventive og korrektive tiltak dersom det skulle oppstå ekstraordinære hendelser med fare for lekkasje av CO₂ fra lageret eller skade på miljøet eller liv og helse

b. avslutning, overvåking og fjerning etter nedstengning av lageret.

Vedlegg 1
Oversikt over utgifter og inntekter i statsbudsjettet for budsjetterminen 2021

|  |  |  |  | 1 000 kroner
Utgifter
| Samlede utgifter | Driftsutgifter | Nybygg, anlegg mv. | Overføringer til andre | Utlån, gjelds- avdrag mv.
Det kongelige hus | 335 650 | 23 759 | - | 311 891 | -
Regjering | 451 835 | 451 835 | - | - | -
Stortinget og tilknyttede organ | 2 117 800 | 1 716 200 | 139 900 | 261 700 | -
Høyesterett | 121 027 | 121 027 | - | - | -
Utenriksdepartementet | 45 323 066 | 5 444 082 | 63 092 | 38 575 668 | 1 240 224
Kunnskapsdepartementet | 78 713 073 | 7 108 595 | 261 955 | 71 342 523 | -
Kulturdepartementet | 23 647 408 | 2 314 644 | 106 935 | 21 225 829 | -
Justis- og beredskapsdepartementet | 42 541 475 | 37 788 415 | 2 475 716 | 2 277 344 | -
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 205 744 973 | 6 490 383 | 2 614 472 | 196 640 118 | -
Arbeids- og sosialdepartementet | 44 582 004 | 24 595 179 | 499 915 | 14 386 910 | 5 100 000
Helse- og omsorgsdepartementet | 205 492 593 | 11 717 360 | 17 882 | 193 757 351 | -
Barne- og familiedepartementet | 34 032 545 | 8 686 379 | 10 029 | 25 336 137 | -
Nærings- og fiskeridepartementet | 14 775 215 | 4 866 657 | 786 150 | 8 231 350 | 891 058
Landbruks- og matdepartementet | 21 121 752 | 1 857 756 | 14 771 | 19 249 225 | -
Samferdselsdepartementet | 80 054 578 | 17 783 700 | 13 258 378 | 48 812 500 | 200 000
Klima- og miljødepartementet | 16 904 462 | 3 262 718 | 615 003 | 13 026 741 | -
Finansdepartementet | 150 609 023 | 20 605 223 | 273 700 | 41 730 100 | 88 000 000
Forsvarsdepartementet | 64 452 089 | 41 472 229 | 21 932 646 | 1 047 214 | -
Olje- og energidepartementet | 5 834 556 | 1 735 626 | 23 000 | 4 075 930 | -
Ymse | 5 200 000 | 5 200 000 | - | - | -
Statsbankene | 140 448 850 | 771 457 | 84 541 | 17 336 550 | 122 256 302
Statlig petroleumsvirksomhet | 23 800 000 | - | 23 800 000 | - | -
Statens forretningsdrift | 7 752 495 | -1 342 959 | 4 090 454 | 5 000 | 5 000 000
Folketrygden | 523 454 081 | - | - | 523 454 081 | -
Statens pensjonsfond utland | 98 501 000 | - | - | 98 501 000 | -
Sum utgifter | 1 836 011 550 | 202 670 265 | 71 068 539 | 1 339 585 162 | 222 687 584
| Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet | Folketrygden | Statsbudsjettet medregnet folketrygden
1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføringer fra Statens pensjonsfond utland) | 881 234 662 | 360 895 000 | 1 242 129 662
2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.) | 1 089 869 885 | 523 454 081 | 1 613 323 966
Driftsutgifter | 202 670 265 | - | 202 670 265
Nybygg, anlegg mv. | 71 068 539 | - | 71 068 539
Overføringer til andre | 717 630 081 | 523 454 081 | 1 241 084 162
Overføringer til Statens pensjonsfond utland | 98 501 000 | - | 98 501 000
3. Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2) | -208 635 223 | -162 559 081 | -371 194 304
4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland | 371 194 304 | - | 371 194 304
5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4) | 162 559 081 | -162 559 081 | -

|  |  |  |  | 1 000 kroner
Inntekter
| Samlede inntekter | Drifts- inntekter | Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv. | Skatter, avgifter og andre overføringer | Tilbake- betalinger mv.
Skatt på formue og inntekt | 256 655 000 | - | - | 256 655 000 | -
Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift | 358 130 000 | - | - | 358 130 000 | -
Tollinntekter | 3 435 000 | - | - | 3 435 000 | -
Merverdiavgift | 321 300 000 | - | - | 321 300 000 | -
Avgifter på alkohol | 13 900 000 | - | - | 13 900 000 | -
Avgifter på tobakk | 6 700 000 | - | - | 6 700 000 | -
Avgifter på motorvogner | 21 415 000 | - | - | 21 415 000 | -
Andre avgifter | 59 367 365 | - | - | 59 367 365 | -
Sum skatter og avgifter | 1 040 902 365 | - | - | 1 040 902 365 | -
Renter av statens forretningsdrift | 697 200 | - | - | 697 200 | -
Øvrige inntekter av statens forretningsdrift | 3 119 000 | - | 3 066 000 | 53 000 | -
Sum inntekter av statens forretningsdrift | 3 816 200 | - | 3 066 000 | 750 200 | -
Renter fra statsbankene | 5 761 370 | - | - | 5 761 370 | -
Renter av kontantbeholdning og andre fordringer | 1 886 900 | - | - | 1 886 900 | -
Utbytte ekskl. Equinor ASA | 19 013 102 | - | - | 19 013 102 | -
Renteinntekter og utbytte (eksl. statens forretningsdrift og Equinor ASA) | 26 661 372 | - | - | 26 661 372 | -
Inntekter under departementene | 29 848 725 | 19 802 220 | 629 119 | 9 417 386 | -
Overføring fra Norges Bank | 18 600 000 | - | - | 18 600 000 | -
Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond | - | - | - | - | -
Sum andre inntekter | 48 448 725 | 19 802 220 | 629 119 | 28 017 386 | -
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet | 98 900 000 | 71 700 000 | 24 900 000 | 2 300 000 | -
Skatt og avgift på utvinning av petroleum | 15 901 000 | - | - | 15 901 000 | -
Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 7 500 000 | - | - | 7 500 000 | -
Sum petroleumsinntekter | 122 301 000 | 71 700 000 | 24 900 000 | 25 701 000 | -
Tilbakebetalinger | 124 894 292 | - | - | - | 124 894 292
Statens pensjonsfond utland | 371 194 304 | - | - | 371 194 304 | -
Sum inntekter | 1 738 218 258 | 91 502 220 | 28 595 119 | 1 493 226 627 | 124 894 292
|  |  | Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet | Folketrygden | Statsbudsjettet medregnet folketrygden
Lånetransaksjoner: |  |  |
6. Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt | 222 687 584 | - | 222 687 584
Utlån til statsbanker | 122 256 302 | - | 122 256 302
Gjeldsavdrag | 88 000 000 | - | 88 000 000
Andre utlån, aksjetegning mv. | 12 431 282 | - | 12 431 282
7. Tilbakebetalinger mv. | 124 894 292 | - | 124 894 292
8. Utlån mv. (netto) (6 - 7) | 97 793 292 | - | 97 793 292
9. Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8 - 5) | -64 765 789 | 162 559 081 | 97 793 292

Vedlegg 2
Statsbudsjettet

Tabell 2.1 Hovedtallene i statsbudsjettet for perioden 2015–2021

Mill. kroner
| Regnskap | Saldert budsjett 2020 | Anslag regnskap 2020 | Forslag 2021
| 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019
Driftsutgifter og investeringer ekskl. petroleumsvirksomhet | 213 942 | 233 553 | 210 329 | 218 699 | 226 495 | 234 017 | 239 218 | 251 282
Driftsresultat forretningsdriften | -593 | -334 | -176 | -428 | -335 | -677 | -483 | -1 343
Renter av statsgjeld | 11 249 | 10 825 | 8 833 | 10 636 | 9 796 | 10 016 | 10 518 | 10 161
Overføringer til andre | 940 912 | 974 232 | 1 035 317 | 1 066 683 | 1 115 829 | 1 171 255 | 1 306 115 | 1 230 923
Utgifter ekskl. lån og petroleums-virksomhet | 1 165 509 | 1 218 276 | 1 254 303 | 1 295 590 | 1 351 785 | 1 414 611 | 1 555 368 | 1 491 023
Inntekter ekskl. lån, oljeskatter og petroleumsvirksomhet | 980 197 | 1 009 888 | 1 031 477 | 1 077 078 | 1 124 162 | 1 173 527 | 1 122 177 | 1 119 829
Oljekorrigert overskudd | -185 312 | -208 388 | -222 826 | -218 513 | -227 623 | -241 084 | -433 190 | -371 194
Overført fra Statens pensjonsfond utland | 186 063 | 212 516 | 231 394 | 225 514 | 228 564 | 241 084 | 433 190 | 371 194
Overskudd før lånetransaksjoner | 751 | 4 127 | 8 568 | 7 001 | 941 | 0 | 0 | 0
Oljeskatter | 110 157 | 47 606 | 71 177 | 117 287 | 140 379 | 139 901 | 30 201 | 15 901
Utbytte fra Equinor ASA | 15 382 | 10 717 | 8 398 | 14 984 | 20 057 | 20 350 | 15 700 | 7 500
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet | 121 673 | 94 270 | 114 836 | 141 242 | 122 809 | 112 700 | 68 800 | 98 900
Utgifter til statlig petroleumsvirksomhet | -28 955 | -27 815 | -26 564 | -22 555 | -26 331 | -28 000 | -28 000 | -23 800
Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten | 218 256 | 124 779 | 167 847 | 250 959 | 256 915 | 244 951 | 86 701 | 98 501
Overskudd før overføring til Statens pensjonsfond utland | 32 945 | -83 609 | -54 979 | 32 446 | 29 292 | 3 867 | -346 489 | -272 693
Utlån og avdrag, brutto | 222 159 | 163 718 | 163 595 | 148 491 | 187 253 | 125 049 | 186 845 | 222 688
Tilbakebetalinger | 126 087 | 111 351 | 120 138 | 204 612 | 115 117 | 114 936 | 112 755 | 124 894
Utlån, netto | 96 072 | 52 367 | 43 456 | -56 120 | 72 137 | 10 113 | 74 090 | 97 793
Overskudd før lånetransaksjoner | 751 | 4 127 | 8 568 | 7 001 | 941 | 0 | 0 | 0
Samlet finansieringsbehov | 95 321 | 48 240 | 34 888 | -63 122 | 71 195 | 10 113 | 74 090 | 97 793

Tabell 2.2 Samlede utgifter etter departement 2015–2021

Mill. kroner
Departement ³ | Regnskap | Budsjett
2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 ¹ | 2021 ²
Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett | 2 614 | 2 871 | 3 003 | 3 438 | 3 242 | 2 934 | 3 026
Utenriksdepartementet | 40 035 | 41 352 | 37 353 | 37 089 | 40 729 | 47 981 | 45 323
Kunnskapsdepartementet | 52 109 | 55 780 | 58 242 | 79 218 | 78 913 | 76 568 | 78 713
Kulturdepartementet | 12 790 | 13 149 | 13 694 | 14 126 | 12 979 | 19 927 | 23 647
Justis- og beredskapsdepartementet | 35 496 | 52 667 | 57 272 | 39 199 | 41 450 | 42 607 | 42 541
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 176 469 | 180 774 | 187 390 | 188 927 | 198 397 | 207 445 | 205 745
Arbeids- og sosialdepartementet | 43 353 | 40 673 | 35 828 | 36 826 | 43 653 | 44 078 | 44 582
Helse- og omsorgsdepartementet | 147 936 | 150 198 | 158 223 | 165 686 | 177 147 | 187 734 | 205 493
Barne- og familiedepartementet | 37 252 | 28 421 | 28 020 | 27 600 | 31 197 | 32 202 | 34 033
Nærings- og fiskeridepartementet | 10 160 | 10 257 | 11 098 | 17 203 | 12 344 | 12 610 | 14 775
Landbruks- og matdepartementet | 17 496 | 17 749 | 18 283 | 20 181 | 19 765 | 20 470 | 21 122
Samferdselsdepartementet | 94 063 | 90 981 | 71 827 | 66 632 | 72 503 | 74 181 | 80 055
Klima- og miljødepartementet | 8 323 | 8 519 | 9 858 | 13 210 | 14 183 | 15 493 | 16 904
Finansdepartementet | 107 121 | 64 082 | 101 208 | 98 266 | 121 740 | 58 386 | 150 609
Forsvarsdepartementet | 45 339 | 49 254 | 52 429 | 56 945 | 60 181 | 60 977 | 64 452
Olje- og energidepartementet | 15 790 | 25 933 | 14 312 | 5 446 | 4 056 | 3 658 | 5 835
Ymse | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 4 955 | 5 200
Statsbankene | 118 410 | 109 057 | 106 972 | 109 815 | 124 802 | 126 852 | 140 449
Statlig petroleumsvirksomhet | 28 955 | 27 815 | 26 564 | 22 555 | 26 331 | 28 000 | 23 800
Statens forretningsdrift | 2 452 | 3 188 | 3 053 | 4 056 | 4 301 | 2 496 | 7 752
Folketrygden | 420 461 | 437 087 | 449 831 | 460 219 | 477 454 | 498 104 | 523 454
Statens pensjonsfond utland | 218 256 | 124 779 | 167 847 | 250 959 | 256 915 | 244 951 | 98 501
Utgifter i alt | 1 634 880 | 1 534 588 | 1 612 308 | 1 717 595 | 1 822 283 | 1 812 611 | 1 836 012

¹ Saldert budsjett 2020.

² Forslag 2021 Prop. 1 S (2020–2021).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.3 Driftsutgifter (postene 1–29) etter departement 2015–2021

Mill. kroner
Departement ³ | Regnskap | Budsjett
2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 1 | 2021 2
Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett | 1 839 | 1 961 | 2 002 | 2 141 | 2 223 | 2 270 | 2 313
Utenriksdepartementet | 7 686 | 10 741 | 5 544 | 5 245 | 5 226 | 5 373 | 5 444
Kunnskapsdepartementet | 4 160 | 4 630 | 5 252 | 6 292 | 6 662 | 6 893 | 7 109
Kulturdepartementet | 3 160 | 3 219 | 2 001 | 2 105 | 2 264 | 2 286 | 2 315
Justis- og beredskapsdepartementet | 31 602 | 35 869 | 35 767 | 34 839 | 36 334 | 36 554 | 37 788
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 4 862 | 5 090 | 5 556 | 5 564 | 6 086 | 6 251 | 6 490
Arbeids- og sosialdepartementet | 23 927 | 25 179 | 18 844 | 18 643 | 17 180 | 19 975 | 24 595
Helse- og omsorgsdepartementet | 5 259 | 5 470 | 5 656 | 5 906 | 6 445 | 6 052 | 11 717
Barne- og familiedepartementet | 7 752 | 8 476 | 7 886 | 8 186 | 8 316 | 8 507 | 8 686
Nærings- og fiskeridepartementet | 3 641 | 3 831 | 4 302 | 4 589 | 4 851 | 4 514 | 4 867
Landbruks- og matdepartementet | 1 586 | 1 646 | 1 795 | 1 847 | 1 910 | 1 861 | 1 858
Samferdselsdepartementet | 21 009 | 23 040 | 15 121 | 15 708 | 17 333 | 16 801 | 17 784
Klima- og miljødepartementet | 2 329 | 2 433 | 2 807 | 2 902 | 3 065 | 3 251 | 3 263
Finansdepartementet | 14 158 | 14 908 | 16 225 | 17 015 | 18 052 | 18 682 | 20 605
Forsvarsdepartementet | 32 722 | 34 045 | 35 847 | 39 197 | 40 246 | 39 816 | 41 472
Olje- og energidepartementet | 1 562 | 1 644 | 1 672 | 1 730 | 1 872 | 1 741 | 1 736
Ymse | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 4 955 | 5 200
Statsbankene | 724 | 725 | 738 | 756 | 762 | 792 | 771
Statlig petroleumsvirksomhet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forretningsdrift | -593 | -334 | -176 | -428 | -335 | -677 | -1 343
Folketrygden | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens pensjonsfond utland | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utgifter i alt | 167 382 | 182 574 | 166 839 | 172 236 | 178 493 | 185 897 | 202 670

1 Saldert budsjett 2020.

2 Forslag 2021 Prop. 1 S (2020–2021).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.4 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) etter departement 2015–2021

Mill. kroner
Departement ³ | Regnskap | Budsjett
2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 1 | 2021 ²
Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett | 354 | 477 | 543 | 726 | 362 | 140 | 140
Utenriksdepartementet | 282 | 63 | 261 | 124 | 114 | 72 | 63
Kunnskapsdepartementet | 21 | 57 | 20 | 65 | 79 | 136 | 262
Kulturdepartementet | 32 | 29 | 36 | 26 | 34 | 102 | 107
Justis- og beredskapsdepartementet | 1 710 | 999 | 1 388 | 2 398 | 3 322 | 3 799 | 2 476
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 1 696 | 2 053 | 2 574 | 2 494 | 3 033 | 2 697 | 2 614
Arbeids- og sosialdepartementet | 549 | 391 | 523 | 608 | 485 | 670 | 500
Helse- og omsorgsdepartementet | 27 | 22 | 7 | 17 | 21 | 17 | 18
Barne- og familiedepartementet | 71 | 10 | 7 | 0 | 16 | 20 | 10
Nærings- og fiskeridepartementet | 776 | 101 | 532 | 1 129 | 522 | 523 | 786
Landbruks- og matdepartementet | 46 | 33 | 20 | 24 | 4 | 15 | 15
Samferdselsdepartementet | 24 634 | 27 482 | 17 356 | 15 854 | 14 924 | 14 727 | 13 258
Klima- og miljødepartementet | 494 | 606 | 610 | 647 | 628 | 612 | 615
Finansdepartementet | 185 | 201 | 213 | 245 | 331 | 390 | 274
Forsvarsdepartementet | 11 982 | 14 532 | 15 927 | 17 113 | 19 090 | 20 260 | 21 933
Olje- og energidepartementet | 8 | 7 | 15 | 16 | 18 | 20 | 23
Ymse | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 56 | 62 | 55 | 76 | 48 | 71 | 85
Statlig petroleumsvirksomhet | 28 955 | 27 815 | 26 564 | 22 555 | 26 331 | 28 000 | 23 800
Statens forretningsdrift | 3 045 | 3 522 | 3 228 | 4 474 | 4 636 | 3 173 | 4 090
Folketrygden | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens pensjonsfond utland | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utgifter i alt | 74 922 | 78 460 | 69 878 | 68 590 | 73 998 | 75 443 | 71 069

1 Saldert budsjett 2020.

2 Forslag 2021 Prop. 1 S (2020–2021).

3 Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.5 Overføringer til andre (postene 50–89) etter departement 2015–2021

Mill. kroner
Departement ³ | Regnskap | Budsjett
2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 ¹ | 2021 ²
Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett | 421 | 433 | 459 | 571 | 657 | 524 | 574
Utenriksdepartementet | 30 957 | 29 247 | 30 234 | 30 278 | 33 773 | 37 846 | 38 576
Kunnskapsdepartementet | 47 928 | 51 093 | 52 970 | 72 861 | 72 171 | 69 538 | 71 343
Kulturdepartementet | 9 599 | 9 902 | 11 657 | 11 995 | 10 681 | 17 539 | 21 226
Justis- og beredskapsdepartementet | 2 184 | 15 799 | 20 118 | 1 962 | 1 795 | 2 255 | 2 277
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 169 911 | 173 631 | 179 257 | 180 868 | 189 277 | 198 497 | 196 640
Arbeids- og sosialdepartementet | 11 033 | 11 552 | 12 388 | 12 208 | 12 474 | 13 134 | 14 387
Helse- og omsorgsdepartementet | 142 651 | 144 706 | 152 560 | 159 763 | 170 682 | 181 665 | 193 757
Barne- og familiedepartementet | 29 429 | 19 936 | 20 127 | 19 415 | 22 864 | 23 675 | 25 336
Nærings- og fiskeridepartementet | 5 538 | 5 987 | 6 095 | 8 812 | 6 646 | 6 954 | 8 231
Landbruks- og matdepartementet | 15 865 | 16 071 | 16 469 | 18 309 | 17 852 | 18 594 | 19 249
Samferdselsdepartementet | 8 420 | 10 458 | 31 651 | 35 070 | 40 246 | 42 653 | 48 813
Klima- og miljødepartementet | 5 500 | 5 480 | 6 441 | 9 661 | 10 491 | 11 630 | 13 027
Finansdepartementet | 32 859 | 34 196 | 33 695 | 37 107 | 39 256 | 39 314 | 41 730
Forsvarsdepartementet | 634 | 676 | 656 | 635 | 845 | 901 | 1 047
Olje- og energidepartementet | 4 971 | 5 007 | 5 084 | 1 946 | 2 166 | 1 897 | 4 076
Ymse | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 13 801 | 13 796 | 14 460 | 15 629 | 16 295 | 16 551 | 17 337
Statlig petroleumsvirksomhet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forretningsdrift | 0 | 0 | 0 | 10 | 0 | 0 | 5
Folketrygden | 420 461 | 437 087 | 449 831 | 460 219 | 477 454 | 498 104 | 523 454
Statens pensjonsfond utland | 218 256 | 124 779 | 167 847 | 250 959 | 256 915 | 244 951 | 98 501
Utgifter i alt | 1 170 417 | 1 109 835 | 1 211 996 | 1 328 278 | 1 382 539 | 1 426 222 | 1 339 585

1 Saldert budsjett 2020.

2 Forslag 2021 Prop. 1 S (2020–2021).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.6 Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99) etter departement 2015–2021

Mill. kroner
Departement ³ | Regnskap | Budsjett
2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 1 | 2021 2
Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utenriksdepartementet | 1 110 | 1 301 | 1 315 | 1 444 | 1 616 | 4 690 | 1 240
Kunnskapsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Kulturdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Justis- og beredskapsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Kommunal- og moderniserings- departementet | 0 | 0 | 3 | 0 | 1 | 0 | 0
Arbeids- og sosialdepartementet | 7 844 | 3 552 | 4 074 | 5 367 | 13 514 | 10 300 | 5 100
Helse- og omsorgsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Barne- og familiedepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Nærings- og fiskeridepartementet | 205 | 338 | 169 | 2 673 | 325 | 620 | 891
Landbruks- og matdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Samferdselsdepartementet | 40 000 | 30 000 | 7 700 | 0 | 0 | 0 | 200
Klima- og miljødepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Finansdepartementet | 59 919 | 14 778 | 51 074 | 43 899 | 64 101 | 0 | 88 000
Forsvarsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Olje- og energidepartementet | 9 250 | 19 275 | 7 541 | 1 754 | 0 | 0 | 0
Ymse | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 103 831 | 94 474 | 91 719 | 93 354 | 107 697 | 109 439 | 122 256
Statlig petroleumsvirksomhet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forretningsdrift | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 000
Folketrygden | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens pensjonsfond utland | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utgifter i alt | 222 159 | 163 718 | 163 595 | 148 491 | 187 253 | 125 049 | 222 688

1 Saldert budsjett 2020.

2 Forslag 2021 Prop. 1 S (2020–2021).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og

folketrygden som vises separat.

Tabell 2.7 Skatter og avgifter i perioden 2015–2021

Mill. kroner
Kapittel | Regnskap | Budsjett
2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 ¹ | 2021 ²
5501 | Skatter på formue og inntekt | 237 996 | 240 088 | 252 627 | 252 257 | 270 665 | 286 600 | 251 925
5502 | Finansskatt | 0 | 0 | 1 563 | 2 610 | 3 283 | 4 540 | 4 730
5506 | Avgift av arv og gaver | 295 | 206 | 91 | 73 | 44 | 0 | 0
5507 | Skatt og avgift på utvinning av petroleum | 105 223 | 42 496 | 65 988 | 112 093 | 135 006 | 134 000 | 9 900
5508 | Avgift på utslipp av CO₂ på kontinentalsokkelen | 4 959 | 5 108 | 5 182 | 5 193 | 5 371 | 5 900 | 6 000
5509 | Avgift på utslipp av NOX på kontinentalsokkelen | -26 | 2 | 7 | 1 | 2 | 1 | 1
5511 | Tollinntekter | 3 305 | 3 369 | 3 498 | 3 463 | 3 480 | 3 400 | 3 435
5521 | Merverdiavgift | 252 220 | 266 172 | 267 433 | 295 121 | 305 886 | 325 600 | 321 300
5526 | Avgift på alkohol | 12 827 | 13 503 | 13 692 | 14 138 | 14 425 | 14 500 | 13 900
5531 | Avgift på tobakkvarer mv. | 7 265 | 7 254 | 7 027 | 6 699 | 6 549 | 6 700 | 6 700
5536 | Avgift på motorvogner mv. |  |  |  |  |  |  |
| Engangsavgift | 17 995 | 16 867 | 16 227 | 14 820 | 13 104 | 12 000 | 10 130
| Trafikkforsikringsavgift | 10 170 | 10 526 | 9 606 | 6 878 | 9 149 | 9 100 | 9 500
| Vektårsavgift | 352 | 344 | 339 | 337 | 335 | 340 | 360
| Omregistreringsavgift | 1 370 | 1 404 | 1 474 | 1 381 | 1 336 | 1 250 | 1 425
5538 | Veibruksavgift på drivstoff | 16 079 | 15 152 | 15 430 | 15 971 | 15 244 | 15 020 | 13 163
5541 | Avgift på elektrisk kraft | 8 563 | 10 117 | 10 884 | 11 304 | 10 672 | 11 300 | 11 400
5542 | Avgift på mineralolje mv. | 2 035 | 2 016 | 1 924 | 1 975 | 2 060 | 2 015 | 1 865
5543 | Miljøavgift på mineralske produkter mv. | 5 766 | 6 576 | 7 111 | 8 616 | 8 079 | 8 701 | 8 672
5546 | Avgift på forbrenning av avfall | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 110
5547 | Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier | 8 | 10 | 1 | 0 | 1 | 1 | 1
5548 | Miljøavgift på visse klimagasser | 345 | 404 | 429 | 430 | 304 | 390 | 335
5549 | Avgift på utslipp av NOX | 54 | 50 | 52 | 57 | 64 | 55 | 60
5550 | Miljøavgift på plantevernmidler | 68 | 73 | 39 | 53 | 101 | 65 | 65
5551 | Avgifter knyttet til mineralvirksomhet | 5 | 4 | 4 | 5 | 7 | 7 | 3
5555 | Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv. | 1 401 | 1 421 | 1 411 | 2 242 | 1 528 | 1 490 | 1 550
5556 | Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv. | 1 961 | 2 026 | 2 091 | 2 941 | 3 054 | 3 200 | 2 140
5557 | Avgift på sukker mv. | 206 | 203 | 206 | 186 | 191 | 200 | 200
5559 | Avgift på drikkevareemballasje | 1 798 | 1 921 | 1 999 | 2 131 | 2 148 | 2 280 | 2 380
5561 | Flypassasjeravgift | 0 | 927 | 1 813 | 1 871 | 1 947 | 1 900 | 1 600
5562 | Totalisatoravgift | 0 | 0 | 0 | 136 | 127 | 120 | 0
5565 | Dokumentavgift | 8 446 | 8 501 | 9 259 | 9 483 | 10 315 | 10 800 | 11 680
5568 | Sektoravgifter under Kulturdepartementet | 75 | 106 | 107 | 109 | 103 | 106 | 107
5570 | Sektoravgifter under Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 236 | 248 | 242
5571 | Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdep. | 79 | 84 | 94 | 101 | 107 | 119 | 122
5572 | Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdep. | 199 | 235 | 233 | 242 | 267 | 298 | 323
5574 | Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridep. | 388 | 486 | 479 | 514 | 530 | 519 | 616
5576 | Sektoravgifter under Landbruks- og matdep. | 138 | 142 | 317 | 266 | 262 | 260 | 253
5577 | Sektoravgifter under Samferdselsdep. | 847 | 746 | 985 | 1 052 | 869 | 815 | 797
5578 | Sektoravgifter under Klima- og miljødep. | 104 | 113 | 110 | 734 | 762 | 730 | 729
5580 | Sektoravgifter under Finansdepartementet | 333 | 342 | 362 | 389 | 426 | 446 | 452
5582 | Sektoravgifter under Olje- og energidep. | 168 | 154 | 847 | 162 | 173 | 222 | 230
5583 | Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser | 281 | 297 | 292 | 294 | 297 | 343 | 273
5584 | Andre avgifter, etterslep utgåtte avgifter | -6 | 1 | 4 | -1 | 0 | 0 | 0
5700 | Trygdeavgift | 129 807 | 133 599 | 137 747 | 144 130 | 148 508 | 156 500 | 155 130
5700 | Arbeidsgiveravgift | 169 628 | 171 325 | 175 773 | 183 272 | 194 253 | 202 600 | 203 000
| Sum skatter og avgifter inkl. folketrygden | 1 002 733 | 964 368 | 1 014 754 | 1 103 727 | 1 171 269 | 1 224 680 | 1 056 803

1 Saldert budsjett 2020.

2 Forslag 2021 Prop. 1 S (2020–2021).

Tabell 2.8 Samlede inntekter i perioden 2015–2021

Mill. kroner
| Regnskap | Saldert budsjett 2020 | Anslag regnskap 2020 | Forslag 2021
2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019
Skatter på formue og inntekt | 238 291 | 240 294 | 254 280 | 254 940 | 273 992 | 291 140 | 287 115 | 256 655
Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift | 299 435 | 304 924 | 313 520 | 327 401 | 342 761 | 359 100 | 339 900 | 358 130
Tollinntekter | 3 305 | 3 369 | 3 498 | 3 463 | 3 480 | 3 400 | 3 230 | 3 435
Merverdiavgift | 252 220 | 266 172 | 267 433 | 295 121 | 305 886 | 325 600 | 294 000 | 321 300
Avgifter på alkohol | 12 827 | 13 503 | 13 692 | 14 138 | 14 425 | 14 500 | 15 625 | 13 900
Avgifter på tobakk | 7 265 | 7 254 | 7 027 | 6 699 | 6 549 | 6 700 | 8 000 | 6 700
Avgifter på motorvogner | 29 887 | 29 140 | 27 644 | 23 416 | 23 924 | 22 690 | 20 390 | 21 415
Andre avgifter | 49 344 | 52 105 | 56 483 | 61 263 | 59 874 | 61 649 | 56 416 | 59 367
Sum skatter og avgifter | 892 576 | 916 762 | 943 577 | 986 440 | 1 030 890 | 1 084 779 | 1 024 676 | 1 040 902
Renter av statens forretningsdrift | 76 | 77 | 72 | 72 | 86 | 101 | 101 | 697
Øvrige inntekter av statens forretningsdrift | 2 659 | 2 527 | 2 838 | 3 023 | 3 114 | 2 801 | 3 002 | 3 119
Sum inntekter av statens forretningsdrift | 2 735 | 2 604 | 2 910 | 3 095 | 3 200 | 2 902 | 3 102 | 3 816
Renter fra statsbankene | 9 280 | 8 445 | 8 829 | 8 842 | 9 259 | 10 402 | 9 113 | 5 761
Renter av kontantbeholdning og andre fordringer | 4 841 | 3 823 | 3 385 | 5 495 | 4 654 | 3 479 | 4 119 | 1 887
Utbytte ekskl. Equinor ASA | 19 651 | 14 703 | 17 408 | 25 270 | 25 733 | 22 508 | 22 144 | 19 013
Sum renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Equinor ASA) | 33 772 | 26 971 | 29 622 | 39 607 | 39 646 | 36 388 | 35 375 | 26 661
Inntekter under departementene | 40 696 | 36 962 | 37 642 | 33 603 | 35 627 | 35 557 | 39 317 | 29 849
Overføring fra Norges Bank | 10 419 | 26 589 | 17 726 | 14 333 | 14 798 | 13 900 | 19 706 | 18 600
Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Sum andre inntekter | 51 115 | 63 550 | 55 368 | 47 936 | 50 425 | 49 457 | 59 024 | 48 449
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet | 121 673 | 94 270 | 114 836 | 141 242 | 122 809 | 112 700 | 68 800 | 98 900
Skatt og avgift på utvinning av petroleum | 110 157 | 47 606 | 71 177 | 117 287 | 140 379 | 139 901 | 30 201 | 15 901
Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 15 382 | 10 717 | 8 398 | 14 984 | 20 057 | 20 350 | 15 700 | 7 500
Sum petroleumsinntekter | 247 212 | 152 594 | 194 411 | 273 513 | 283 245 | 272 951 | 114 701 | 122 301
Tilbakebetalinger | 126 087 | 111 351 | 120 138 | 204 612 | 115 117 | 114 936 | 121 855 | 124 894
Statens pensjonsfond utland | 186 063 | 212 516 | 231 394 | 225 514 | 228 564 | 241 084 | 433 190 | 371 194
Sum inntekter | 1 539 559 | 1 486 348 | 1 577 420 | 1 780 717 | 1 751 088 | 1 802 498 | 1 791 923 | 1 738 218

Tabell 2.9 Saldert budsjett 2020 (vedtatt des. 2019). Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1 000 kroner
|  | Statens egne driftsutgifter |  | Overføringer |
| Samlede utgifter | I alt | Drifts- utgifter (postnr. 01) | Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29) | Drifts- resultat forretnings- driften (postnr. 24) | Nybygg, anlegg (postnr. 30-49) | I alt | Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59) | Kom- muner (postnr. 60-69) | Andre over- føringer (postnr. 70-89) | Utlån, gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)
Det kongelige hus | 291 092 | 22 955 | 22 955 | 0 | 0 | 0 | 268 137 | 268 137 | 0 | 0 | 0
Regjering | 453 800 | 453 800 | 439 400 | 14 400 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Stortinget og tilknyttede organ | 2 073 200 | 1 677 300 | 1 673 700 | 3 600 | 0 | 139 600 | 256 300 | 10 000 | 0 | 246 300 | 0
Høyesterett | 116 138 | 116 138 | 116 138 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utenriksdepartementet | 47 981 243 | 5 373 482 | 4 371 232 | 1 002 250 | 0 | 71 668 | 37 845 733 | 0 | 0 | 37 845 733 | 4 690 360
Kunnskapsdepartementet | 76 567 626 | 6 893 466 | 2 239 863 | 4 653 603 | 0 | 136 105 | 69 538 055 | 42 701 626 | 13 148 721 | 13 687 708 | 0
Kulturdepartementet | 19 927 422 | 2 286 012 | 2 031 715 | 254 297 | 0 | 102 000 | 17 539 410 | 1 653 855 | 22 200 | 15 863 355 | 0
Justis- og beredskapsdepartementet | 42 607 155 | 36 553 646 | 34 690 268 | 1 863 378 | 0 | 3 798 767 | 2 254 742 | 442 001 | 260 320 | 1 552 421 | 0
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 207 445 135 | 6 251 243 | 4 708 760 | 1 542 483 | 0 | 2 697 388 | 198 496 504 | 801 901 | 193 078 143 | 4 616 460 | 0
Arbeids- og sosialdepartementet | 44 077 980 | 19 974 540 | 19 596 245 | 378 295 | 0 | 669 515 | 13 133 925 | 323 405 | 151 460 | 12 659 060 | 10 300 000
Helse- og omsorgsdepartementet | 187 733 990 | 6 051 872 | 3 925 317 | 2 126 555 | 0 | 17 395 | 181 664 723 | 252 167 | 10 249 974 | 171 162 582 | 0
Barne- og familiedepartementet | 32 202 448 | 8 507 095 | 5 470 523 | 3 036 572 | 0 | 20 116 | 23 675 237 | 185 662 | 1 949 434 | 21 540 141 | 0
Nærings- og fiskeridepartementet | 12 609 839 | 4 513 511 | 3 364 331 | 1 149 180 | 0 | 523 250 | 6 953 520 | 2 522 050 | 6 000 | 4 425 470 | 619 558
Landbruks- og matdepartementet | 20 470 318 | 1 861 263 | 1 790 161 | 71 102 | 0 | 14 771 | 18 594 284 | 2 252 603 | 170 286 | 16 171 395 | 0
Samferdselsdepartementet | 74 180 900 | 16 800 900 | 6 623 000 | 10 177 900 | 0 | 14 727 000 | 42 653 000 | 172 200 | 5 399 500 | 37 081 300 | 0
Klima- og miljødepartementet | 15 492 620 | 3 250 997 | 1 562 847 | 1 688 150 | 0 | 611 559 | 11 630 064 | 4 258 998 | 295 154 | 7 075 912 | 0
Finansdepartementet | 58 385 500 | 18 681 600 | 17 776 900 | 904 700 | 0 | 389 500 | 39 314 400 | 0 | 27 000 000 | 12 314 400 | 0
Forsvarsdepartementet | 60 977 376 | 39 816 450 | 37 494 767 | 2 321 683 | 0 | 20 260 415 | 900 511 | 198 975 | 0 | 701 536 | 0
Olje- og energidepartementet | 3 657 778 | 1 740 778 | 1 094 778 | 646 000 | 0 | 20 000 | 1 897 000 | 920 500 | 66 000 | 910 500 | 0
Ymse | 4 955 000 | 4 955 000 | 4 955 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 126 852 471 | 792 006 | 780 165 | 11 841 | 0 | 70 565 | 16 551 183 | 7 838 311 | 0 | 8 712 872 | 109 438 717
Statlig petroleumsvirksomhet | 28 000 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 28 000 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forretningsdrift | 2 496 495 | -676 939 | 0 | 0 | -676 939 | 3 173 434 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Folketrygden | 498 104 419 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 498 104 419 | 0 | 454 000 | 497 650 419 | 0
Statens pensjonsfond utland | 244 951 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 244 951 000 | 244 951 000 | 0 | 0 | 0
Sum utgifter | 1 812 610 945 | 185 897 115 | 154 728 065 | 31 845 989 | -676 939 | 75 443 048 | 1 426 222 147 | 309 753 391 | 252 251 192 | 864 217 564 | 125 048 635

Tabell 2.10 Forslag for 2021. Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1 000 kroner
|  | Statens egne driftsutgifter |  | Overføringer |
| Samlede utgifter | I alt | Drifts- utgifter (postnr. 01) | Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29) | Drifts- resultat forretnings- driften (postnr. 24) | Nybygg, anlegg (postnr. 30-49) | I alt | Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59) | Kom- muner (postnr. 60-69) | Andre over- føringer (postnr. 70-89) | Utlån, gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)
Det kongelige hus | 335 650 | 23 759 | 23 759 | 0 | 0 | 0 | 311 891 | 311 891 | 0 | 0 | 0
Regjering | 451 835 | 451 835 | 427 035 | 24 800 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Stortinget og tilknyttede organ | 2 117 800 | 1 716 200 | 1 712 000 | 4 200 | 0 | 139 900 | 261 700 | 10 000 | 0 | 251 700 | 0
Høyesterett | 121 027 | 121 027 | 121 027 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utenriksdepartementet | 45 323 066 | 5 444 082 | 4 582 310 | 861 772 | 0 | 63 092 | 38 575 668 | 0 | 0 | 38 575 668 | 1 240 224
Kunnskapsdepartementet | 78 713 073 | 7 108 595 | 2 244 852 | 4 863 743 | 0 | 261 955 | 71 342 523 | 45 240 248 | 11 326 659 | 14 775 616 | 0
Kulturdepartementet | 23 647 408 | 2 314 644 | 2 056 494 | 258 150 | 0 | 106 935 | 21 225 829 | 1 535 765 | 229 800 | 19 460 264 | 0
Justis- og beredskapsdepartementet | 42 541 475 | 37 788 415 | 36 059 846 | 1 728 569 | 0 | 2 475 716 | 2 277 344 | 433 447 | 249 140 | 1 594 757 | 0
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 205 744 973 | 6 490 383 | 4 712 728 | 1 777 655 | 0 | 2 614 472 | 196 640 118 | 773 036 | 191 232 907 | 4 634 175 | 0
Arbeids- og sosialdepartementet | 44 582 004 | 24 595 179 | 24 021 664 | 573 515 | 0 | 499 915 | 14 386 910 | 275 285 | 152 085 | 13 959 540 | 5 100 000
Helse- og omsorgsdepartementet | 205 492 593 | 11 717 360 | 4 252 196 | 7 465 164 | 0 | 17 882 | 193 757 351 | 130 419 | 11 257 511 | 182 369 421 | 0
Barne- og familiedepartementet | 34 032 545 | 8 686 379 | 5 555 652 | 3 130 727 | 0 | 10 029 | 25 336 137 | 146 929 | 2 135 824 | 23 053 384 | 0
Nærings- og fiskeridepartementet | 14 775 215 | 4 866 657 | 3 452 064 | 1 414 593 | 0 | 786 150 | 8 231 350 | 2 590 800 | 1 000 000 | 4 640 550 | 891 058
Landbruks- og matdepartementet | 21 121 752 | 1 857 756 | 1 785 196 | 72 560 | 0 | 14 771 | 19 249 225 | 2 291 258 | 174 945 | 16 783 022 | 0
Samferdselsdepartementet | 80 054 578 | 17 783 700 | 6 819 200 | 10 964 500 | 0 | 13 258 378 | 48 812 500 | 186 600 | 5 877 000 | 42 748 900 | 200 000
Klima- og miljødepartementet | 16 904 462 | 3 262 718 | 1 562 065 | 1 700 653 | 0 | 615 003 | 13 026 741 | 4 505 471 | 363 386 | 8 157 884 | 0
Finansdepartementet | 150 609 023 | 20 605 223 | 19 456 943 | 1 148 280 | 0 | 273 700 | 41 730 100 | 0 | 29 000 000 | 12 730 100 | 88 000 000
Forsvarsdepartementet | 64 452 089 | 41 472 229 | 38 969 460 | 2 502 769 | 0 | 21 932 646 | 1 047 214 | 244 388 | 0 | 802 826 | 0
Olje- og energidepartementet | 5 834 556 | 1 735 626 | 1 108 626 | 627 000 | 0 | 23 000 | 4 075 930 | 1 000 030 | 68 000 | 3 007 900 | 0
Ymse | 5 200 000 | 5 200 000 | 5 200 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 140 448 850 | 771 457 | 760 175 | 11 282 | 0 | 84 541 | 17 336 550 | 8 323 009 | 0 | 9 013 541 | 122 256 302
Statlig petroleumsvirksomhet | 23 800 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 23 800 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forretningsdrift | 7 752 495 | -1 342 959 | 0 | 0 | -1 342 959 | 4 090 454 | 5 000 | 5 000 | 0 | 0 | 5 000 000
Folketrygden | 523 454 081 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 523 454 081 | 0 | 472 000 | 522 982 081 | 0
Statens pensjonsfond utland | 98 501 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 98 501 000 | 98 501 000 | 0 | 0 | 0
Sum utgifter | 1 836 011 550 | 202 670 265 | 164 883 292 | 39 129 932 | -1 342 959 | 71 068 539 | 1 339 585 162 | 166 504 576 | 253 539 257 | 919 541 329 | 222 687 584

Vedlegg 3
Bevilgningsregnskapet

Tabell 3.1 Utgifter og inntekter i bevilgningsregnskapet per 1. halvår 2020

|  |  |  |  | Mill. kroner
Utgifter | Overført fra forrige termin¹ | Budsjettets stilling 2020² | Samlet til disposisjon | Regnskap for 1. halvår | Gjenstående beløp
Det kongelige hus | 0 | 291 | 291 | 231 | 60
Regjering | 12 | 469 | 481 | 218 | 263
Stortinget og tilknyttede organ | 171 | 2 067 | 2 239 | 1 009 | 1 229
Høyesterett | 0 | 118 | 118 | 54 | 64
Utenriksdepartementet | 877 | 43 763 | 44 640 | 21 254 | 23 386
Kunnskapsdepartementet | 704 | 78 901 | 79 604 | 43 453 | 36 151
Kulturdepartementet | 370 | 23 605 | 23 975 | 15 045 | 8 929
Justis- og beredskapsdepartementet | 1 109 | 43 372 | 44 481 | 20 469 | 24 012
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 1 206 | 222 961 | 224 167 | 124 184 | 99 983
Arbeids- og sosialdepartementet | 575 | 44 907 | 45 482 | 21 396 | 24 086
Helse- og omsorgsdepartementet | 2 677 | 199 190 | 201 867 | 98 820 | 103 047
Barne- og familiedepartementet | 123 | 32 223 | 32 346 | 16 372 | 15 974
Nærings- og fiskeridepartementet | 471 | 23 764 | 24 235 | 13 578 | 10 657
Landbruks- og matdepartementet | 142 | 20 658 | 20 800 | 15 388 | 5 412
Samferdselsdepartementet | 2 462 | 85 110 | 87 572 | 42 919 | 44 653
Klima- og miljødepartementet | 501 | 17 735 | 18 236 | 8 781 | 9 455
Finansdepartementet | 605 | 153 381 | 153 986 | 95 610 | 58 376
Forsvarsdepartementet | 2 766 | 61 213 | 63 979 | 26 840 | 37 139
Olje- og energidepartementet | 117 | 4 257 | 4 374 | 2 388 | 1 986
Ymse | 0 | 3 155 | 3 155 | 0 | 3 155
Statsbankene | 626 | 143 679 | 144 305 | 71 703 | 72 601
Statlig petroleumsvirksomhet | 0 | 28 000 | 28 000 | 14 227 | 13 773
Statens forretningsdrift | 726 | 19 032 | 19 758 | 2 180 | 17 578
Folketrygden | 50 | 560 700 | 560 750 | 259 745 | 301 006
Statens pensjonsfond utland | 0 | 244 951 | 244 951 | -169 928 | 414 879
Sum utgifter | 16 289 | 2 057 503 | 2 073 793 | 745 937 | 1 327 855

¹ Fordelingen av overført beløp fra 2019 avviker noe fra Meld. St. 3 (2019–2020) Statsrekneskapen 2019 Dette er en konsekvens av enkelte endringer i oppgavefordelingen mellom departementene fra 2020. Virksomheten 22. juli-senteret er overført fra KMD til KD. Forvaltningen av Altinn-løsningen er flyttet fra NFD til Digitaliseringsdirektoratet under KMD. Oppgaver er flyttet fra tidligere Direktoratet for forvaltning og IKT under KMD til Direktoratet for forvaltning og økonomistyring under FIN. Under statlig forretningsdrift er NVE Anlegg avviklet som egen regnskapsenhet og inngår nå under Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) under OED.

² Saldert budsjett medregnet vedtatte bevilgningsendringer i første halvår.

|  |  | Mill. kroner
Inntekter | Budsjettets stilling 2020 | Regnskap for 1. halvår | Gjenstående beløp
Skatt på formue og inntekt | 289 883 | 150 230 | 139 653
Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift | 350 310 | 151 310 | 199 000
Tollinntekter | 3 400 | 1 324 | 2 076
Merverdiavgift | 323 455 | 145 226 | 178 229
Avgifter på alkohol | 14 489 | 7 681 | 6 808
Avgifter på tobakk | 6 700 | 3 954 | 2 746
Avgifter på motorvogner | 22 669 | 10 416 | 12 253
Andre avgifter | 59 350 | 27 856 | 31 493
Sum skatter og avgifter | 1 070 256 | 497 997 | 572 259
Renter av statens forretningsdrift | 101 | -4 | 104
Øvrige inntekter av statens forretningsdrift | 3 002 | 883 | 2 119
Sum inntekter av statens forretningsdrift | 3 102 | 879 | 2 223
Renter fra statsbankene | 9 113 | 5 384 | 3 729
Renter av kontantbeholdning og andre fordringer | 4 064 | 2 277 | 1 787
Aksjeutbytte ekskl. Equinor ASA | 22 144 | 5 521 | 16 623
Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Equinor ASA) | 35 321 | 13 182 | 22 139
Inntekter under departementene | 39 360 | 18 583 | 20 777
Overføring fra Norges Bank | 19 706 | 19 706 | 0
Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond | 0 | 0 | 0
Sum andre inntekter | 59 066 | 38 289 | 20 777
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet | 70 300 | 46 381 | 23 919
Skatt og avgift på utvinning av petroleum | 101 901 | 51 183 | 50 718
Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 15 700 | 11 500 | 4 200
Sum petroleumsinntekter | 187 901 | 109 063 | 78 838
Tilbakebetalinger | 121 855 | 54 521 | 67 333
Statens pensjonsfond utland | 241 084 | 0 | 241 084
Sum inntekter | 1 718 585 | 713 932 | 1 004 653

Tabell 3.2 Bevilgningsregnskapet for 1. halvår 2019 og 2020

Mill. kroner
Utgifter | Samlede utgifter | Driftsutgifter | Nybygg, anlegg mv. | Overføringer til andre | Utlån, gjelds- avdrag mv.
| 2019 | 2020 | 2019 | 2020 | 2019 | 2020 | 2019 | 2020 | 2019 | 2020
Det kongelige hus | 378 | 231 | 17 | 17 | 0 | 0 | 361 | 214 | 0 | 0
Regjering | 207 | 218 | 207 | 218 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Stortinget og tilknyttede organ | 1 169 | 1 009 | 845 | 819 | 192 | 64 | 132 | 126 | 0 | 0
Høyesterett | 55 | 54 | 55 | 54 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utenriksdepartementet | 19 319 | 21 254 | 2 197 | 2 271 | 39 | 20 | 15 490 | 17 403 | 1 593 | 1 560
Kunnskapsdepartementet | 45 532 | 43 453 | 2 630 | 3 380 | 31 | 49 | 42 870 | 40 024 | 0 | 0
Kulturdepartementet | 7 502 | 15 045 | 1 045 | 1 081 | 7 | 24 | 6 450 | 13 941 | 0 | 0
Justis- og beredskapsdepartementet | 19 430 | 20 469 | 17 880 | 17 923 | 812 | 1 645 | 738 | 901 | 0 | 0
Kommunal- og moderniseringsdepartementet | 110 754 | 124 184 | 2 800 | 2 997 | 1 349 | 1 775 | 106 604 | 119 412 | 0 | 0
Arbeids- og sosialdepartementet | 22 639 | 21 396 | 10 848 | 10 644 | 239 | 185 | 6 351 | 6 490 | 5 201 | 4 077
Helse- og omsorgsdepartementet | 90 993 | 98 820 | 2 841 | 3 014 | 12 | 4 | 88 140 | 95 802 | 0 | 0
Barne- og familiedepartementet | 16 287 | 16 372 | 4 029 | 4 147 | 6 | 5 | 12 252 | 12 221 | 0 | 0
Nærings- og fiskeridepartementet | 5 756 | 13 578 | 2 263 | 2 156 | 263 | 244 | 2 970 | 9 981 | 260 | 1 197
Landbruks- og matdepartementet | 14 603 | 15 388 | 869 | 927 | 0 | 2 | 13 734 | 14 460 | 0 | 0
Samferdselsdepartementet | 38 318 | 42 919 | 8 628 | 7 825 | 7 663 | 7 070 | 22 027 | 28 024 | 0 | 0
Klima- og miljødepartementet | 7 347 | 8 781 | 1 238 | 1 341 | 332 | 347 | 5 777 | 7 093 | 0 | 0
Finansdepartementet | 95 148 | 95 610 | 8 150 | 9 325 | 95 | 172 | 22 801 | 36 113 | 64 101 | 50 000
Forsvarsdepartementet | 25 076 | 26 840 | 18 088 | 19 152 | 6 564 | 7 468 | 424 | 221 | 0 | 0
Olje- og energidepartementet | 2 395 | 2 388 | 839 | 826 | 5 | 3 | 1 551 | 1 558 | 0 | 0
Ymse | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 65 480 | 71 703 | 368 | 414 | 22 | 36 | 7 847 | 8 320 | 57 243 | 62 933
Statlig petroleumsvirksomhet | 12 101 | 14 227 | 0 | 0 | 12 101 | 14 227 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forretningsdrift | 1 349 | 2 180 | -1 121 | -1 367 | 2 470 | 1 921 | 0 | 1 626 | 0 | 0
Folketrygden | 233 685 | 259 745 | 0 | 0 | 0 | 0 | 233 685 | 259 745 | 0 | 0
Statens pensjonsfond utland | 21 492 | -169 928 | 0 | 0 | 0 | 0 | 21 492 | -169 928 | 0 | 0
Sum utgifter | 857 017 | 745 937 | 84 716 | 87 164 | 32 205 | 35 261 | 611 698 | 503 745 | 128 398 | 119 768
Lånetransaksjoner |  |  |  |  | Regnskap 2019 | Budsjettets stilling 2020 | End- ringer i pst. | Regnskap 1. halvår 2019 | Regnskap 1. halvår 2020 | End- ringer i pst.
1 Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland | 1 407 407 | 1 355 646 | -3,7 | 738 490 | 659 410 | -10,7
2 Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld) | 1 635 030 | 1 870 661 | 14,4 | 728 620 | 626 170 | -14,1
Driftsutgifter |  |  |  |  | 178 493 | 189 338 | 6,1 | 84 716 | 87 164 | 2,9
Nybygg, anlegg mv. |  |  |  |  | 73 998 | 76 690 | 3,6 | 32 205 | 35 261 | 9,5
Overføringer til andre |  |  |  |  | 1 125 624 | 1 359 682 | 20,8 | 590 206 | 673 674 | 14,1
Overføringer til Statens pensjonsfond utland |  | 256 915 | 244 951 | -4,7 | 21 492 | -169 928 | -890,7
3 Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2) |  | -227 623 | -515 015 | - | 9 870 | 33 241 | -
4 Overføring fra Statens pensjonsfond utland |  | 228 564 | 241 084 | - | 0 | 0 | -
5 Overskudd før lånetransaksjoner (3+4) |  | 941 | -273 930 | - | 9 870 | 33 241 | -

Mill. kroner
Inntekter | Samlede inntekter | Driftsinntekter | Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv. | Skatter, avgifter og andre overføringer | Tilbakebetalinger mv.
| 2019 | 2020 | 2019 | 2020 | 2019 | 2020 | 2019 | 2020 | 2019 | 2020
Skatt på formue og inntekt | 161 132 | 150 230 | 0 | 0 | 0 | 0 | 161 132 | 150 230 | 0 | 0
Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift | 168 948 | 151 310 | 0 | 0 | 0 | 0 | 168 948 | 151 310 | 0 | 0
Tollinntekter | 1 537 | 1 324 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 537 | 1 324 | 0 | 0
Merverdiavgift | 150 877 | 145 226 | 0 | 0 | 0 | 0 | 150 877 | 145 226 | 0 | 0
Avgifter på alkohol | 6 992 | 7 681 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 992 | 7 681 | 0 | 0
Avgifter på tobakk | 3 254 | 3 954 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 254 | 3 954 | 0 | 0
Avgifter på motorvogner | 12 268 | 10 416 | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 268 | 10 416 | 0 | 0
Andre avgifter | 29 508 | 27 856 | 0 | 0 | 0 | 0 | 29 508 | 27 856 | 0 | 0
Sum skatter og avgifter | 534 517 | 497 997 | 0 | 0 | 0 | 0 | 534 517 | 497 997 | 0 | 0
Renter av statens forretningsdrift | -2 | -4 | 0 | 0 | 0 | 0 | -2 | -4 | 0 | 0
Øvrige inntekter av statens forretningsdrift | 911 | 883 | 1 | 0 | 895 | 867 | 15 | 17 | 0 | 0
Sum inntekter av statens forretningsdrift | 909 | 879 | 1 | 0 | 895 | 867 | 13 | 13 | 0 | 0
Renter fra statsbankene | 4 521 | 5 384 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 521 | 5 384 | 0 | 0
Renter av kontantbeholdning og andre fordringer | 2 668 | 2 277 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 668 | 2 277 | 0 | 0
Aksjeutbytte ekskl. Equinor ASA | 19 489 | 5 521 | 0 | 0 | 0 | 0 | 19 489 | 5 521 | 0 | 0
Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Equinor ASA) | 26 679 | 13 182 | 0 | 0 | 0 | 0 | 26 679 | 13 182 | 0 | 0
Inntekter under departementene | 15 446 | 18 583 | 9 063 | 12 291 | 237 | 215 | 6 145 | 6 076 | 0 | 0
Overføring fra Norges Bank | 14 798 | 19 706 | 0 | 0 | 0 | 0 | 14 798 | 19 706 | 0 | 0
Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Sum andre inntekter | 30 244 | 38 289 | 9 063 | 12 291 | 237 | 215 | 20 943 | 25 782 | 0 | 0
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet | 71 391 | 46 381 | 58 281 | 34 428 | 11 734 | 10 712 | 1 376 | 1 240 | 0 | 0
Skatt og avgift på utvinning av petroleum | 65 228 | 51 183 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 228 | 51 183 | 0 | 0
Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 9 522 | 11 500 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 522 | 11 500 | 0 | 0
Sum petroleumsinntekter | 146 141 | 109 063 | 58 281 | 34 428 | 11 734 | 10 712 | 76 126 | 63 923 | 0 | 0
Tilbakebetalinger | 54 778 | 54 521 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 54 778 | 54 521
Statens pensjonsfond utland | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Sum inntekter | 793 268 | 713 932 | 67 346 | 46 719 | 12 867 | 11 794 | 658 278 | 600 897 | 54 778 | 54 521
Lånetransaksjoner |  |  |  |  | Regnskap 2019 | Budsjettets stilling 2020 | End- ringer i pst. | Regnskap 1. halvår 2019 | Regnskap 1. halvår 2020 | End- ringer i pst.
6 Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt |  | 187 253 | 186 843 | -0,2 | 128 398 | 119 768 | -6,7
Utlån mv. til statsbankene |  |  |  |  | 107 697 | 118 923 | 10,4 | 57 243 | 62 933 | 9,9
Gjeldsavdrag |  |  |  |  | 64 101 | 0 | - | 64 101 | 0 | -
Andre utlån, aksjetegning mv. | 15 455 | 67 920 | 339,5 | 7 054 | 56 834 | 705,7
7 Tilbakebetalinger mv. |  |  |  |  | 115 117 | 121 855 | 5,9 | 54 778 | 54 521 | -0,5
8 Utlån mv. netto (6-7) |  |  |  |  | 72 137 | 64 988 | -9,9 | 73 620 | 65 246 | -11,4
9 Samlet finansieringsbehov dekket av kontantbeholdning og lån(8-5) ¹⁾ |  | 71 195 | 338 918 | - | 63 749 | 32 006 | -
10 Statslånemidler |  |  |  |  | 71 195 | 0 | - | 0 | 0 | -

¹ Inkluderer ikke finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten

Vedlegg 4
Virksomheter med særskilte fullmakter (nettobudsjetterte forvaltningsorganer)

Finansdepartementet har i samråd med berørte departementer etablert prosedyrer for innrapportering av standardiserte nøkkeltall for nettobudsjetterte virksomheter, jf. omtale i Gul bok 2010, kapittel 9.3. Tabellene 4.1–4.3 nedenfor oppsummerer tall som Finansdepartementet har mottatt fra de berørte departementene. Tabell 4.4 gir en oversikt over aktuelle departementer og tilhørende nettobudsjetterte virksomheter. De enkelte departementene gir i sine fagproposisjoner et mer detaljert tallgrunnlag for sine nettobudsjetterte virksomheter.

Tabellene nedenfor er en ren oppsummering av tall for enkeltvirksomheter, og det er ikke foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene. Som følge av dette vil for eksempel bevilgninger til Norges Forskningsråd (NFR) som viderefordeles til øvrige nettobudsjetterte virksomheter, fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger to ganger i den aggregerte fremstillingen. Videre vil bevilgninger og tildelinger som de nettobudsjetterte virksomhetene mottar fra andre departementer eller statlige virksomheter, og som ikke tilflyter virksomheten direkte over den statlige nettobevilgning (post 50–59), fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger i tabellene 4.1 og 4.2 nedenfor. Det er gjort enkelte reklassifiseringer i sammenligningstall for 2017 og 2018, basert på tallgrunnlag mottatt fra departementene. Største endringer knytter seg til Diku (KD) og reklassifiserig av beløp (2018) mellom drift og overføringer.

Utgifter og inntekter fordelt etter art1

|  |  |  | Budsjett
Beløp i mill. kroner | 2017 | 2018 | 2019 | 2020
1. Utgifter |  |  |  |
Driftsutgifter |  |  |  |
Lønnsutgifter | 29 630 | 31 325 | 33 557 | 34 992
Varer og tjenester | 15 398 | 15 812 | 16 877 | 17 519
Sum driftsutgifter | 45 028 | 47 137 | 50 434 | 52 511
Investeringsutgifter |  |  |  |
Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 2 549 | 3 071 | 3 075 | 2 500
Sum investeringsutgifter | 2 549 | 3 071 | 3 075 | 2 500
Overføringer fra virksomheten ² |  |  |  |
Utbetalinger til andre statlige regnskaper | 4 687 | 5 050 | 4 936 | 5 244
Andre utbetalinger | 6 260 | 6 620 | 8 122 | 8 105
Sum overføringsutgifter | 10 947 | 11 670 | 13 058 | 13 349
Finansielle aktiviteter |  |  |  |
Kjøp av aksjer og andeler | 10 | 46 | 3 | 0
Andre finansielle utgifter | 11 | 39 | 6 | 2
Sum finansielle utgifter | 21 | 85 | 9 | 2
Sum utgifter | 58 545 | 61 962 | 66 575 | 68 361
2. Inntekter |  |  |  |
Driftsinntekter |  |  |  |
Inntekter fra salg av varer og tjenester | 3 767 | 4 137 | 4 972 | 4 152
Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser | 15 | 16 | 16 | 16
Refusjoner | 303 | 331 | 328 | 319
Andre driftsinntekter | 2 979 | 2 422 | 2 175 | 2 124
Sum driftsinntekter | 7 064 | 6 906 | 7 492 | 6 611
Investeringsinntekter |  |  |  |
Salg av varige driftsmidler | 34 | 68 | 206 | 0
Sum investeringsinntekter | 34 | 68 | 206 | 0
Overføringer til virksomheten |  |  |  |
Inntekter fra statlige bevilgninger ³ | 52 264 | 54 945 | 58 309 | 59 578
Andre innbetalinger | 829 | 770 | 1 171 | 1 026
Sum overføringsinntekter | 53 093 | 55 716 | 59 481 | 60 604
Finansielle aktiviteter |  |  |  |
Innbetalinger ved salg av aksjer og andeler | 9 | 6 | 2 | 0
Andre finansielle innbetalinger | 22 | 6 | 6 | 2
Sum finansielle inntekter | 31 | 11 | 8 | 2
Sum inntekter | 60 223 | 62 700 | 67 186 | 67 218
3. Netto endring i kontantbeholdningen (2–1)⁴ | 1 679 | 738 | 611 | -1 144

¹ Tabell 4.1 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede brutto utgifter og inntekter fordelt etter art for årene 2017, 2018 og 2019, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2020. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen oppstilling av brutto utgifter og inntekter på en standard mal.

2 Overføringer fra Norges Forskningsråd (NFR) utgjør den vesentligste delen av overføringsutgiftene, med samlede overføringer på henholdsvis 9,5 mrd. kroner, 9,7 mrd. kroner og 9,8 mrd. kroner i årene 2017, 2018 og 2019, og estimerte utbetalinger i 2020 på om lag 10,0 mrd. kroner.

³ Inntekter fra statlige bevilgninger omfatter blant annet bevilgninger fra overordnet fagdepartement, bevilgninger fra andre departementer, bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer og tildelinger fra NFR. Det vises til innledende kommentarer til tabellene, hvor det fremgår at det ikke er foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene i oppstillingen.

⁴ Netto endring i kontantbeholdningen i tabell 4.1, beregnet ut fra sum inntekter med fradrag av sum utgifter, tilsvarer endringen i kontantbeholdningen mellom årene i tabell 4.3.

Tabell 4.2 Inntekter etter inntektskilde¹

Inntektskilde |  |  | Budsjett
Beløp i mill. kroner | 2017 | 2018 | 2019 | 2020
Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget |  |  |  |
Bevilgninger fra fagdepartementet | 39 665 | 42 473 | 45 160 | 46 306
Bevilgninger fra andre departement | 6 261 | 5 578 | 5 648 | 5 491
Bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer | 1 627 | 1 906 | 2 277 | 2 152
Tildelinger fra Norges forskningsråd | 3 594 | 3 740 | 3 563 | 4 084
Sum bevilgninger | 51 147 | 53 696 | 56 648 | 58 034
Offentlige og private bidrag |  |  |  |
Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner | 330 | 311 | 295 | 284
Bidrag fra private | 998 | 755 | 1 069 | 987
Tildelinger fra internasjonale organisasjoner | 623 | 815 | 977 | 849
Sum bidrag | 1 950 | 1 881 | 2 341 | 2 120
Oppdragsinntekter mv. |  |  |  |
Oppdrag fra statlige virksomheter | 1 380 | 1 411 | 1 590 | 1 258
Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter | 113 | 138 | 153 | 110
Oppdrag fra private | 643 | 614 | 701 | 516
Andre inntekter | 4 990 | 4 961 | 5 754 | 5 180
Sum oppdragsinntekter mv. | 7 126 | 7 124 | 8 197 | 7 063
Sum inntekter | 60 223 | 62 700 | 67 186 | 67 218

¹ Tabell 4.2 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede inntekter spesifisert etter inntektskilde for årene 2017, 2018 og 2019, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2020. Sum inntekter i tabell 4.2 skal samsvare med summen av inntekter i tabell 4.1, men gir supplerende informasjon om hva som er kilden til inntektene. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen spesifikasjon av brutto inntekter på en standard mal.

Forholdet mellom kontantbeholdning, påløpte kostnader og avsetninger per 31.12.1

|  |  |  | Endring
Beløp i mill. kroner | 2017 | 2018 | 2019 | 2018 til 2019
Kontantbeholdning |  |  |  |
Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank ² | 18 989 | 19 701 | 20 195 | 494
Beholdning på andre bankkonti | 880 | 948 | 1 065 | 117
Andre kontantbeholdninger | 43 | 1 | 1 | 0
Sum kontanter og kontantekvivalenter | 19 912 | 20 650 | 21 261 | 611
Netto gjeld og forpliktelser³ |  |  |  |
Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår |  |  |  |
Feriepenger mv. | 2 524 | 2 656 | 2 815 | 159
Skattetrekk og offentlige avgifter | 2 030 | 2 301 | 2 522 | 221
Gjeld til leverandører | 2 216 | 2 207 | 2 450 | 243
Gjeld til oppdragsgivere | -431 | -447 | -220 | 227
Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår | 975 | 1 457 | 1 450 | -7
Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår | 7 314 | 8 173 | 9 016 | 843
Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i fremtidige budsjettår |  |  |  |
Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd | 346 | 467 | 187 | -281
Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet | -396 | 743 | 595 | -148
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet | 4 491 | 3 629 | 3 511 | -118
Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål ⁴ | 4 368 | 4 055 | 3 745 | -310
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer | 110 | 87 | 80 | -7
Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår | 8 919 | 8 981 | 8 118 | -863
Andre avsetninger |  |  |  |
Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål | 2 958 | 2 874 | 3 432 | 558
Fri virksomhetskapital | 698 | 708 | 773 | 65
Sum andre avsetninger | 3 657 | 3 582 | 4 205 | 623
Langsiktig gjeld (netto) |  |  |  |
Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler | -65 | 1 | 1 | 0
Annen langsiktig gjeld | 88 | -87 | -80 | 7
Sum langsiktig gjeld | 23 | -86 | -79 | 8
Sum netto gjeld og forpliktelser | 19 912 | 20 650 | 21 261 | 611

¹ Tabell 4.3 viser samlet kontantbeholdning i nettobudsjetterte virksomheter ved utgangen av 2017, 2018 og 2019, og endringen i kontantbeholdningen mellom de to siste årene. Tabellen spesifiserer også de formål som kontantbeholdningen er bundet opp i. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egne balanseoppstillinger basert på en standard mal.

² Samlet bankbeholdning til nettobudsjetterte virksomheter på oppgjørskonto i Norges Bank tilsvarer beholdning bokført i kapitalregnskapets kontogruppe 82, eksklusiv Sametinget (konto 820501) som ikke omfattes av dette sammendraget.

³ Postene på eiendelssiden av balansen er i oppstillingen ikke spesifisert hver for seg, men er inkludert i de relaterte postene på gjeldssiden av balansen. Tallene i tabellen er derfor nettotall, og gruppen avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår, inneholder eksempelvis også fordringer og andre omløpsmidler.

4 Forskningsprogram under behandling i NFR utgjør en betydelig del av denne avsetningen, med henholdsvis 3,0 mrd. kroner, 3,0 mrd. kroner og 3,1 mrd. kroner for årene 2017, 2018 og 2019. NFR har i 2019 gjort enkelte reklassifiseringer av beløp mellom ulike grupper av avsetninger. Tall for 2017 og 2018 er reklassifisert tilsvarende.

Tabell 4.4 Oversikt over nettobudsjetterte virksomheter

Overordnet departement/virksomhet ¹ | Antall
Kunnskapsdepartementet 2 |
Norges forskningsråd (NFR) | 1
Universiteter 3 | 10
Statlige vitenskapelige høyskoler ⁴ | 6
Statlige høyskoler ⁵ | 5
Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høyere utdanning (Diku) | 1
Unit – Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning | 1
NUPI, Norsk utenrikspolitisk institutt | 1
Kulturdepartementet |
Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO) | 1
Arbeids- og sosialdepartementet |
Statens arbeidsmiljøinstitutt | 1
Barne- og familiedepartementet |
Forbrukerrådet | 1
Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond | 1
Nærings- og fiskeridepartementet |
Norsk romsenter | 1
Landbruks- og matdepartementet |
Norsk institutt for bioøkonomi | 1
Veterinærinstituttet | 1
Samferdselsdepartementet |
Senter for oljevern og marint miljø | 1
Klima- og miljødepartementet |
Norsk kulturminnefond | 1
Meteorologisk institutt | 1
Forsvarsdepartementet |
Forsvarets forskningsinstitutt (FFI) | 1
Sum virksomheter | 36

¹ Sametinget (KMD) inngår ikke i tabellverket for nettobudsjetterte virksomheter.

² Antall virksomheter gruppert under kategoriene universiteter og høyskoler (UH-sektoren), baserer seg på oversikt fra KD per 2020.

³ Universiteter omfatter: Nord Universitet, Norges miljø- og biovitenskapelige universitet, Norges teknisk- naturvitenskapelige universitet, OsloMet – Storbyuniversitetet, Universitet i Agder, Universitet i Bergen, Universitet i Oslo, Universitet i Stavanger, Universitetet i Sørøst-Norge, og Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

⁴ Statlige vitenskapelige høyskoler omfatter: Norges handelshøyskole, Norges idrettshøyskole, Norges musikkhøgskole, Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo, Kunsthøgskolen i Oslo og Høgskolen i Molde, vitenskapelig høgskole i logistikk.

⁵ Statlige høyskoler omfatter: Høgskolen i Innlandet, Høgskolen i Østfold, Høgskulen i Volda, Høgskulen på Vestlandet, og Samisk høgskole.

Kilde: Finansdepartementet

Vedlegg 5
Bestillingsfullmakt, tilsagnsfullmakt og garantifullmakt

5.1 Bestillings- og tilsagnsfullmakter

I sammenheng med budsjettet for 2021 foreslås det bestillings- og tilsagnsfullmakter for i alt 143 078 mill. kroner, mot 150 622 mill. kroner i Gul bok 2020.

Forslagene til bestillingsfullmakter utgjør i alt 116 801 mill. kroner, mot 114 856 mill. kroner i Gul bok 2020. Under Forsvarsdepartementet er det foreslått bestillingsfullmakter på 115 059 mill. kroner, mot 112 836 mill. kroner i Gul bok 2020. Det fremmes forslag om tilsagnsfullmakter på i alt 26 277 mill. kroner, mot 35 766 mill. kroner i Gul bok 2020. Utover fullmaktene i tabellen, foreslås det enkelte tilsagnsfullmakter uten en beløpsramme, for eksempel en fullmakt som hjemler at Statens lånekasse for utdanning kan gi tilsagn om støtte for vårhalvåret 2022 etter de samme satser som for høsthalvåret 2021. For øvrige fullmakter til å forplikte staten for fremtidige budsjettår, eksempelvis bygge- og eiendomsfullmakter under KMD og investerings-, drifts- og vedlikeholdsfullmakter under SD, vises det til forslag til romertallsvedtak under det enkelte departement.

Oversikt over bestillingsfullmakter og tilsagnsfullmakter

|  |  |  | 1 000 kroner
Kap | Post | Betegnelse | Bestillingsfullmakt | Tilsagnsfullmakt
117 |  | EØS-finansieringsordningene |  |
| 77 | EØS-finansieringsordningen 2014–2021 |  | 2 803 000
| 78 | Den norske finansieringsordningen 2014–2021 |  | 3 403 000
162 |  | Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi |  |
| 70 | Næringsutvikling og handel |  | 100 000
| 72 | Fornybar energi |  | 100 000
220 |  | Utdanningsdirektoratet |  |
| 70 | Tilskudd til læremidler mv. |  | 60 000
226 |  | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter |  | 35 000
| 22 | Videreutdanning for lærere og skoleledere |  | 237 000
270 |  | Studentvelferd |  |
| 75 | Tilskudd til bygging av studentboliger |  | 743 000
322 |  | Bygg og offentlige rom |  |
| 50 | Kunst i offentlige rom |  | 7 300
| 70 | Nasjonale kulturbygg |  | 634 500
334 |  | Film- og dataspillformål |  |
| 72 | Insentivordning for film- og tv-produksjoner |  | 68 600
430 |  | Kriminalomsorgen |  |
| 70 | Tilskudd |  | 10 000
440 |  | Politiet |  |
| 01 | Driftsutgifter | 150 000 |
490 |  | Utlendingsdirektoratet |  |
| 72 | Internasjonalt migrasjonsarbeid, og assistert retur og reintegrering i hjemlandet |  | 50 000
540 |  | Digitaliseringsdirektoratet |  |
| 25 | Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter |  | 163 900
| 28 | Altinn | 50 000 |
567 |  | Nasjonale minoriteter |  |
| 74 | Kultur- og ressurssenter for norske rom |  | 4 100
581 |  | Bolig- og bomiljøtiltak |  |
| 76 | Utleieboliger |  | 162 200
| 79 | Heis og tilstandsvurdering |  | 46 100
590 |  | Planlegging og byutvikling |  |
| 72 | Bolig- og områdeutvikling i byer |  | 22 500
595 |  | Statens kartverk |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 70 000 |
634 |  | Arbeidsmarkedstiltak |  |
| 76 | Tiltak for arbeidssøkere |  | 3 060 700
| 77 | Varig tilrettelagt arbeid |  | 951 800
710 |  | Vaksiner mv. |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 580 000 |
| 22 | Salgs- og beredskapsprodukter m.m. | 50 000 |
761 |  | Omsorgstjeneste |  |
| 63 | Investeringstilskudd – rehabilitering |  | 4 153 000
| 69 | Investeringstilskudd – netto tilvekst |  | 3 136 500
| 79 | Andre tilskudd |  | 1 000
900 |  | Nærings- og fiskeridepartementet |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 7 500 |
907 |  | Norsk nukleær dekommisjonering |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 188 000 |
920 |  | Norges forskningsråd |  |
| 50 | Tilskudd til næringsrettet forskning |  | 42 000
1148 |  | Naturskade – erstatninger |  |
| 71 | Naturskade – erstatninger |  | 87 000
1149 |  | Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket |  |
| 71 | Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket |  | 126 300
1320 |  | Statens vegvesen |  |
| 65 | Tilskudd til fylkesveier |  | 100 000
1352 |  | Jernbanedirektoratet |  |
| 74 | Tilskudd til togmateriell mv. |  | 1 755 000
1360 |  | Kystverket |  |
| 72 | Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø |  | 90 000
| 73 | Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner |  | 50 000
1411 |  | Artsdatabanken |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 12 000 |
| 70 | Tilskudd til arter og naturtyper |  | 11 700
1420 |  | Miljødirektoratet |  |
| 30 | Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder |  | 55 000
| 31 | Tiltak i verneområder | 5 000 |
| 32 | Statlige erverv, fylkesvise verneplaner | 600 |
| 33 | Statlige erverv, nytt landbasert vern | 700 |
| 35 | Statlige erverv, skogvern | 351 300 |
| 36 | Statlige erverv, marint vern | 3 000 |
| 38 | Restaurering av myr og annen våtmark | 1 500 |
| 61 | Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning |  | 287 700
| 62 | Tilskudd til grønn skipsfart |  | 80 000
| 71 | Marin forsøpling |  | 15 000
| 78 | Friluftsformål |  | 3 000
1428 |  | Enova SF |  |
| 50 | Overføring til Klima- og energifondet |  | 400 000
1429 |  | Riksantikvaren |  |
| 70 | Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner |  | 61 000
| 71 | Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljøer og kulturlandskap |  | 60 000
| 72 | Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner |  | 10 000
| 73 | Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring |  | 10 000
| 74 | Tilskudd til fartøyvern |  | 15 000
| 75 | Tilskudd til fartøyvernsentrene |  | 1 500
| 77 | Tilskudd til verdiskapningsarbeid på kulturminneområdet |  | 4 000
| 79 | Tilskudd til verdensarven |  | 21 000
1482 |  | Internasjonale klima- og utviklingstiltak |  |
| 73 | Klima- og skogsatsingen |  | 1 500 000
1610 |  | Tolletaten |  |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 40 000 |
1618 |  | Skatteetaten |  |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 35 000 |
1700 |  | Forsvarsdepartementet |  |
| 01 | Driftsutgifter | 34 000 |
| 73 | Forskning og utvikling |  | 68 000
1720 |  | Forsvaret |  |
| 01 | Driftsutgifter | 9 020 000 |
1760 |  | Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold |  |
| 01 | Driftsutgifter | 1 100 000 |
| 44 | Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel | 220 000 |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 104 155 000 |
| 48 | Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel | 470 000 |
1791 |  | Redningshelikoptertjenesten |  |
| 01 | Driftsutgifter | 60 000 |
1800 |  | Olje- og energidepartementet |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 7 000 |
| 72 | Tilskudd til olje- og energiformål |  | 126 000
1810 |  | Oljedirektoratet |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 10 000 |
1815 |  | Petoro AS |  |
| 70 | Administrasjon |  | 35 000
1820 |  | Norges vassdrags- og energidirektorat |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 10 000 |
| 22 | Flom- og skredforebygging | 150 000 |
| 25 | Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser | 20 000 |
| 60 | Tilskudd til flom- og skredforebygging |  | 130 000
| 72 | Tilskudd til flom- og skredforebygging |  | 10 000
1840 |  | CO₂-håndtering |  |
| 70 | Administrasjon, Gassnova SF |  | 20 000
2421 |  | Innovasjon Norge |  |
| 72 | Innovasjonskontrakter |  | 400 000
| 76 | Miljøteknologi |  | 750 000
Sum |  |  | 116 800 600 | 26 277 400

Kilde: Finansdepartementet

5.2 Statlige garantier

For 2021 bes det om fullmakt til å gi nye garantier innenfor følgende totale garantirammer under ordningene som fremgår av tabell 5.2.

Tabell 5.2 Oversikt over statlige garantier

Nærings- og fiskeridepartementet |
Avtaler for leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard | 25 mill. kroner
Innovasjon Norge |
Lån til realinvesteringer og driftskapital | 475 mill. kroner
Garantiinstituttet for eksportkreditt |
Alminnelig garantiordning og Gammel alminnelig ordning | 165 000 mill. kroner
Eksport til og investeringer i utviklingsland | 3 150 mill. kroner
Byggelån innenfor skipsbyggings-industrien | 7 000 mill. kroner
Langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri | 20 000 mill. kroner
Kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge | 10 000 mill. kroner
Samferdselsdepartementet |
Restverdigaranti for togmateriell, bokførte verdier | 8 295 mill. kroner
Restverdigaranti for togmateriell, oppgraderinger og nyinvesteringer | 4 486 mill. kroner
Finansdepartementet |
Den nordiske investeringsbank |
Grunnkapital til Den nordiske investeringsbank | 1 618 mill. euro

Kilde: Finansdepartementet

Det vises for øvrig til spesifisert oversikt over statens garantiansvar og utbetalinger i 2019 i Meld. St. 3 (2019–2020) Statsrekneskapen 2019, vedlegg 4.

Økonomireglementet for staten med tilhørende utfyllende bestemmelser fastsetter normalvilkår for statlige garantier. Normalvilkårene er basert på tidligere generelle behandlinger i Stortinget av garantisaker, senest på grunnlag av Dokument nr. 3:6 (1995–96), jf. Innst. S. nr. 218 (1995–96). Stortinget har imidlertid akseptert unntak fra normalvilkårene for flere av de eksisterende ordningene. Det forutsettes at de tidligere godtatte unntakene kan legges til grunn også for garantier som gis i 2021. Vilkårene for de enkelte garantiordningene omtales i departementenes fagproposisjoner.

Fotnoter

1)

Utgifter til alderspensjon justeres med G fratrukket 0,7 pst. som følge av at satsene for minste pensjonsnivå reguleres med en høyere sats enn andre pensjoner under utbetaling.

2)

Resten av kap. 2751 (dvs. post 71 Legeerklæring og post 72 Medisinsk forbruksmateriell) er justert med KPI.

3)

Ved innføringen av uføreformen 1. januar 2015 endret ytelsen navn fra uførepensjon til uføretrygd.