Prop. 1 S

(2023–2024)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2024

Statsbudsjettet (Gul bok)

Tilråding fra Finansdepartementet 29. september 2023, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Støre)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedtrekk og prioriteringer i budsjettet for 2024

1.1 Hovedtrekk

Målet for den økonomiske politikken er økonomisk vekst som bidrar til bred velstandsøkning, arbeid til alle, mer rettferdig fordeling som reduserer de sosiale og geografiske forskjellene, og en sterk velferdsstat med gode tjenester uavhengig av folks lommebok og bosted. Samtidig må veksten være bærekraftig, og vi skal nå våre klimamål.

Krig, uro og ettervirkninger av pandemien har rammet mange hardt i form av økte levekostnader og gjort verden mer utrygg. Prisene har økt i så godt som alle land, også her i Norge. Alle merker dette, og mange har fått trangere økonomi. Det viktigste vi kan gjøre i den økonomiske politikken i denne situasjonen, er å bidra til å få ned prisstigningen og fortsatt sikre at folk har en jobb å gå til. Vi må samtidig opprettholde velferdstjenester og ivareta de som har minst, samt styrke sikkerhet og beredskap.

Inflasjonen økte kraftig i alle OECD-landene etter pandemien. De viktigste driverne var sterk oppgang i etterspørsel etter varer og tjenester, blant annet som følge av svært ekspansiv finans- og pengepolitikk under pandemien, og kraftig økning i energi- og råvarepriser i forbindelse med Russlands angrep på Ukraina. I de aller fleste OECD-landene er rentene blitt økt for å bringe inflasjonen ned og dempe presset i økonomiene, etter at sentralbankene en stund anslo at inflasjonen var midlertidig og ville gå over av seg selv.

Fortsatt høy prisstigning er nå den største utfordringen i den økonomiske politikken fordi det undergraver folks mulighet for økt velstand og en trygg økonomisk hverdag. Konsumprisveksten er klart høyere enn vi tidligere har anslått, selv om den har gått ned de siste månedene. Svekkelsen av kronekursen bidrar til å holde prisveksten oppe. Lønnsveksten har tatt seg markert opp, men konsumprisveksten har de siste to årene vært enda høyere, slik at reallønningene har falt.

Etter en sterk økonomisk vekst i fjor kom aktiviteten i norsk økonomi opp på et høyt nivå, som har holdt seg inn i inneværende år. Sysselsettingen er høy, og det er mange ledige stillinger. Vi må helt tilbake til 2009 for å finne en høyere andel i jobb. Det har aldri tidligere vært flere personer i jobb enn i dag. Arbeidsledigheten er svært lav.

Samtidig har mange fått dårligere råd det siste året. Jo mer Norges Bank må sette renten opp, desto mer krevende blir situasjonen for de som har gjeld. Prisveksten ser ut til å være på vei ned, og renten er nå etter mange økninger nær et nivå som Norges Bank anser tilstrekkelig til å få prisveksten ned mot målet. Det er viktig å føre en ansvarlig budsjettpolitikk for å unngå å forsterke presset på renten.

Samtidig legger regjeringen vekt på at finanspolitikken skal avhjelpe byrdene ved høy prisstigning for særlig utsatte grupper. Det er også viktig å opprettholde stabile og forutsigbare offentlige velferdstjenester, og disse bør ikke endres som en del av konjunkturpolitikken.

Finanspolitikken er lagt opp innenfor en samlet ansvarlig ramme. Regjeringens forslag til budsjett for neste år anslås å gi et uttak på 2,7 pst. av Statens pensjonsfond utland. Budsjettforslaget gir en økning i bruken av fondsmidler fra 2023 til 2024 på 0,4 pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge. Ifølge modellberegningene virker budsjettforslaget for 2024 nær nøytralt på aktiviteten i norsk økonomi som følge av sammensetningen av de ulike inntekts- og utgiftspostene.

Regjeringen har klart å finne rom for nødvendige utgifter som følger av den ekstraordinære situasjonen vi nå står i, innenfor en samlet ansvarlig økonomisk ramme. Budsjettet for 2024 gir trygghet og muligheter for folk og bedrifter i hele Norge. Regjeringens hovedprioriteringer i budsjettet for 2024 er å:

holde folk i jobb, skape nye jobber og styrke arbeidslinja,

sørge for grunnleggende god lokal velferd i skolen, helsetjenesten, eldreomsorgen og andre viktige tjenester,

ta vare på dem som rammes av den høye prisstigningen,

prioritere tryggheten og beredskapen i Norge i en urolig tid,

stille opp for Ukraina og mennesker på flukt og bidra til stabilitet og trygghet i Europa,

ivareta grønn omstilling og nå klimamålene.

Den største enkeltprioriteringen i finanspolitikken er nødvendige utgifter som følge av krigen i Ukraina. I regjeringens budsjettforslag er de budsjettmessige konsekvensene av krigen i Ukraina anslått til om lag 44,1 mrd. kroner, mot anslåtte 42,6 mrd. kroner i 2023. Det er en prioritering ingen hadde sett for seg før Russlands invasjon av Ukraina, men som det nå er bred politisk enighet om.

1.2 Hovedprioriteringer i 2024

Budsjettet for 2024 gir trygghet og muligheter for folk og bedrifter i hele Norge. Med krig i Europa, rekordmange flyktninger og høy kostnadsvekst er det nødvendig å øke utgiftene på mange områder. Vi må også opprettholde gode velferdstjenester og ivareta de som har minst. Vi skal gjennomføre en grønn omstilling og nå våre klimamål. Budsjettet holdes samtidig innenfor ansvarlige økonomiske rammer, slik at vi unngår å forsterke presset på renten. Målet er å bevare det gode utgangspunktet vi har, å holde arbeidsledigheten lav og sysselsettingen høy, samtidig som prisveksten dempes og folks kjøpekraft etter hvert kan øke.

Hovedprioriteringene i budsjettet for 2024 er:

Holde folk i jobb, skape nye jobber og styrke arbeidslinja

Regjeringen legger vekt på at alle som kan og vil jobbe, skal få mulighet til det. Arbeidskraften er vår viktigste ressurs. Sysselsettingspolitikken skal, sammen med den øvrige økonomiske politikken, bidra til høy sysselsetting og lav arbeidsledighet.

For å få bærekraft i velferdsordningene legger regjeringen vekt på arbeidslinja. Arbeid utjevner sosiale forskjeller og motvirker fattigdom. Andelen som mottar en helserelatert trygdeytelse har økt de siste årene, og antallet som mottar arbeidsavklaringspenger (AAP) har fortsatt å øke i første halvår. Denne utviklingen er bekymringsfull. Regjeringen legger vekt på å få flere mottakere av helserelaterte trygdeytelser over i arbeid. Det er særlig viktig å unngå frafall blant ungdom. Regjeringen viderefører derfor ungdomsgarantien. Det vil også bli satt i gang et forsøk med arbeidsorientert uføretrygd for nye unge uføre i 2024.

Arbeidsmarkedstiltak bidrar til å få flere utsatte grupper med i arbeidslivet. Ungdom, langtidsledige, fordrevne fra Ukraina og øvrige innvandrere fra land utenfor EØS, og personer med nedsatt arbeidsevne gis prioritet for å delta på tiltak. For å styrke innsatsen for å få flere utsatte grupper raskere over i jobb, ble bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak økt i andre halvår 2023 i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Regjeringen viderefører satsingen på dette nivået i 2024. Regjeringen foreslår også å øke bevilgningen til tiltaket varig tilrettelagt arbeid (VTA).

Regjeringen vil, i samarbeid med partene i arbeidslivet, bidra til et seriøst og organisert arbeidsliv. Gjennom å øke bevilgningen til Arbeidstilsynet og A-krimsamarbeidet i Innlandet vil regjeringen forsterke innsatsen mot useriøsitet og sosial dumping.

Regjeringen har også som mål å bidra til å skape flere lønnsomme jobber i nye grønne næringer, og foreslår derfor vesentlige bevilgninger i det næringsrettede virkemiddelapparatet.

Heltid skal være hovedregelen i det norske arbeidsmarkedet, og regjeringen har gjort flere endringer for å styrke retten til heltid. Blant annet er det satt i verk et treårig forsøk hvor virksomheter kan prøve ut ordninger som kan redusere deltidsbruken, slik at flere kan jobbe heltid.

Sørge for grunnleggende god lokal velferd i skolen, helsetjenesten, eldreomsorgen og andre viktige tjenester

Gode velferdstjenester i hele landet er avgjørende for å gi folk trygghet i hverdagen og bidrar til å redusere sosiale og geografiske forskjeller. Regjeringen prioriterer derfor velferdstjenestene og fortsetter å investere i vår felles helse, våre eldre og i barna våre. Helsetjenestene skal gi god hjelp, behandling og omsorg til befolkningen i hele landet.

Kommunene yter mange av de viktigste velferdstjenestene. En god og forutsigbar kommuneøkonomi er sentralt for at kommunene og fylkeskommunene skal kunne ivareta sine oppgaver. Regjeringens forslag innebærer en vekst i kommunesektorens frie inntekter på om lag 6,4 mrd. kroner. Dette er høyere enn intervallet på 5,6 til 5,9 mrd. kroner som ble signalisert i kommuneproposisjonen, og innebærer at sektoren får dekket økte demografi- og pensjonskostnader som er anslått til 5,9 mrd. kroner, og i tillegg får et handlingsrom utover dette på 0,5 mrd. kroner før satsinger innenfor veksten.

Regjeringens forslag til budsjett gir trygghet for god helsehjelp, med sykehus som gis midler til å løse dagens utfordringer. Bevilgningen fra Nysalderingen 2022 og Revidert nasjonalbudsjett 2023 for å legge til rette for nødvendige investeringer og oppfølging innen psykisk helse, videreføres i 2024-budsjettet. I tillegg legger budsjettforslaget til rette for vekst i pasientbehandlingen i sykehusene utover behovet som følger av den demografiske utviklingen. Det foreslås også ytterligere økte bevilgninger til psykisk helse, økt samhandling og nye investeringslån til blant annet Ålesund sykehus.

Satsingen på allmennlegetjenesten videreføres i 2024-budsjettet. Det foreslås å øke bevilgningen til ALIS-avtaler og videreføre økningen i basistilskuddet til fastlegene fra 1. mai 2023. Det foreslås også å utlyse 66 flere LIS1-stillinger.

Regjeringen foreslår å øke investeringstilskuddet til heldøgns omsorgsplasser for å få flere sykehjemsplasser og omsorgsboliger i kommunene.

Bevilgningene til det statlige barnevernet økes, både som følge av utviklingen i antall barn, barnas behov og for å bidra til videre omstilling.

Økt fremkommelighet, trygge veier og lavere reisekostnader blir prioritert i regjeringens forslag til samferdselsbudsjett. Regjeringen foreslår oppstart av tre nye store veiprosjekter i ulike deler av landet: E6 Megården–Sommerset, E134 Røldal–Seljestad og E134 Oslofjordforbindelsen, byggetrinn 2. Videre foreslår regjeringen midler til ny byvekstavtale i Tromsø, og det legges til rette for forhandlinger om nye byvekstavtaler for Kristiansandsregionen og Nedre Glomma. Regjeringen foreslår midler til å halvere maksimaltakstene på flybilletter på FOT-rutene, øke antall ruter og forbedre kapasiteten i nye kontrakter. Budsjettforslaget inneholder også oppfølging etter ekstremværet Hans.

Ta vare på dem som rammes av den høye prisstigningen

Folk opplever høyere priser og trangere økonomi som følge av en urolig verden. Det viktigste for folks lommebok er å få ned prisstigningen og sikre at folk har en jobb å gå til. Sånn kan vi raskere komme tilbake til en tryggere økonomisk hverdag for alle. Nå ser vi tegn til at vi er på riktig vei.

Regjeringen har lagt vekt på at det finanspolitiske opplegget samlet sett ikke skal forsterke presset på renten. Høyere rente slår ut i privatøkonomien til folk som har boliglån og bidrar til å øke levekostnadene. Nødvendige utgifter som følger av den ekstraordinære situasjonen vi nå står i, må håndteres innenfor en samlet ansvarlig økonomisk ramme.

Regjeringens oppgave er samtidig å lette byrdene ved høy prisstigning. Vi fikk raskt på plass en midlertidig strømstønadsordning som reduserer strømutgiftene for husholdninger og borettslag. I 2023 er ordningen endret slik at beregningen av stønaden er basert på strømpriser i hver enkelt time og stønadsgraden er 90 pst. hele året. Det innebærer at ordningen er forsterket sammenlignet med forrige vintersesong. Fra 2024 prisjusteres terskelverdien for når stønad utbetales fra 70 øre/kWh til 73 øre/kWh, slik det er vanlig for andre ordninger. Ordningen innebærer da at staten for hver enkelt time dekker 90 pst. av strømprisen over 73 øre/kWh i det prisområdet boligen tilhører, oppad begrenset til et månedlig forbruk på 5 000 kWh. Strømstøtten til jordbruket og veksthus, frivillige organisasjoner og husholdningskunder av nærvarmeanlegg forlenges også ut 2024.

Regjeringen foreslår å redusere maksimalprisen i barnehagene ytterligere. Maksimalprisen videreføres nominelt på 3 000 kroner per måned fra 1. januar 2024 og nedjusteres til 2 000 kroner fra 1. august 2024. Dersom barnehageprisen i regjeringen Solbergs siste budsjett på 3 315 kroner hadde fulgt prisveksten, ville den i 2024 vært 3 610 kroner. I kommuner i sentralitetssone 5 og 6, dvs. kommuner i mindre sentrale strøk, foreslås ytterligere nedjustering fra 1. august 2024, slik at maksimalprisen der vil være 1 500 kroner. I tillegg videreføres gratis barnehageplass for alle barn i Nord-Troms og Finnmark, og gratis barnehageplass fra tredje barn for familier med flere barn i barnehagen samtidig.

Barnetrygden ble styrket betydelig i 2023, blant annet gjennom å erstatte det tidligere særfradraget med en økning i den utvidete barnetrygden. Enslige forsørgere som ikke kunne benytte seg av særfradraget, fikk dermed et løft i støtten på om lag 11 500 kroner i året. I tillegg ble den utvidete barnetrygden for enslige forsørgere økt med 5 000 kroner i året. I forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2023 ble barnetrygden for barn over seks år økt med 200 kroner per måned, og dette nivået videreføres i 2024.

Sosialhjelpssatsene og bostøtten er økt for å kompensere for høye kostnader. Fra 1. juli 2023 ble de statlig veiledende satsene for økonomisk sosialhjelp økt med 10 pst. For 2024 er økningen videreført, og satsene blir ytterligere økt i tråd med anslått prisvekst. Regjeringens forslag innebærer at det midlertidige regelverket for bostøtte, som gjør at flere faller inn under ordningen, videreføres for perioden januar til mars. Ekstrautbetalinger til bostøttemottakere på 1 000 kroner per måned, med et tillegg på 150 kroner per person i husstanden utover den første, videreføres for den samme perioden.

Studiestøtten økte med 7 pst. for studieåret 2023–2024. Økningen gir om lag 9 000 kroner mer til studentene i året. For studieåret 2024–2025 økes studiestøtten ytterligere med 3,8 pst. Det foreslås også økte satser for borteboer- og utstyrsstipend i Lånekassen for elever i videregående opplæring.

De som mottar trygder og pensjoner, får kompensert for den høye prisstigningen gjennom pensjons- og trygdereguleringen. I trygdeoppgjøret i mai ble løpende pensjoner økt med 8,5 pst., mens mottakere av blant annet arbeidsavklaringspenger og uføretrygd fikk økt ytelsene sine med 6,4 pst. Ytelsene vil som vanlig økes på nytt neste mai.

Regjeringens skattepolitikk med lettelser på lave og middels inntekter har bidratt til å lette byrdene ved høy prisstigning. Medregnet 2024-budsjettet er den beregnede lettelsen i skatte- og avgiftsnivået for folks inntekter 4,1 mrd. kroner. Det anslås at om lag 85 prosent av skattyterne vil få om lag uendret eller lavere inntektsskatt av regjeringens forslag for 2024.

Prioritere tryggheten og beredskapen i Norge i en urolig tid

Vi lever i en krevende tid med krig i Europa og mye usikkerhet om utviklingen fremover. Regjeringen legger frem et budsjett som bidrar til å holde egen befolkning trygg, både for dagens trusler og de som kan komme. Det er en av de viktigste oppgavene for en regjering. Budsjettforslaget øker den norske forsvarsevnen og viderefører høy sivil beredskap.

Regjeringens forslag innebærer et forsvarsbudsjett på 90,8 mrd. kroner, en økning på over 15 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023. Siden 2021 har forsvarsbudsjettet økt med om lag 40 pst. Med dette forslaget vil Norge være på god vei mot å oppnå regjeringens ambisjon om å benytte 2 pst. av BNP til forsvarsformål innen 2026, og foran det en lineær opptrapping mot ambisjonen ville tilsi. I oppfølgingen av gjeldende langtidsplan inngår det en rekke tiltak for økt operativ evne i forsvarssektoren, herunder investeringer i eiendom, bygg og anlegg, innfasing av nye eller endrede strukturelementer, økt forsyningsberedskap og investeringer i blant annet kampfly, nye ubåter, nye kystvaktfartøyer, ny maritim helikopterkapasitet og nye stridsvogner. De økte ambisjonene omfatter blant annet forsert personellopptrapping, økt elevtall ved Forsvarets skoler, økt vedlikehold av Forsvarets boliger og kvarter, tiltak for økt kompetanse og kjøp av våpen til Heimevernet, samt å gjennomføre sikkerhetstiltak ved Andøya Spaceport for å legge til rette for videre militære behov. Regjeringen foreslår å videreføre tiltak for økt militær og sivil beredskap iverksatt i forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 78 S (2021–2022) som følge av krigen i Ukraina.

Politiets tilstedeværelse i hele landet er viktig for trygghetsfølelsen i befolkningen. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til politiet for blant annet å legge til rette for et høyt bemannings- og aktivitetsnivå i politidistriktene, og å opprette nye tjenestesteder og flere passkontor. Videre foreslår regjeringen økt bevilgning til etterforskning av alvorlig kriminalitet, bekjempelse av økonomisk kriminalitet og en målrettet innsats mot gjengkriminalitet.

Regjeringen prioriterer samfunnssikkerhet og foreslår blant annet å øke kapasiteten i Politiets sikkerhetstjeneste (PST) i arbeidet med kontraterror og beskyttelse av myndighetspersoner, starte forprosjekt for nytt Nødnett og gjennomføre nødvendige investeringer i dagens Nødnett for å opprettholde tilstrekkelig kvalitet.

Regjeringen prioriterer å styrke norsk matberedskap i en krevende tid. Bevilgningen til jordbruksavtalen foreslås økt med 2,9 mrd. kroner i 2024. Økningen skal gi grunnlag for forbedrede inntektsmuligheter i næringen. I tillegg starter arbeidet med å etablere beredskapslager for matkorn, som skal bygges opp for tre måneders forbruk. Det tas sikte på en oppbyggingsplan med innkjøp av 15 000 tonn korn i året.

Stille opp for Ukraina og mennesker på flukt, og bidra til stabilitet og trygghet i Europa

Regjeringen legger frem et budsjett hvor Norge stiller opp for Ukraina. Vi skal ta imot ukrainske flyktninger som trenger beskyttelse, og gi både militær og sivil støtte. De som kommer, skal inkluderes i det norske samfunnet gjennom arbeid og utdanning i kommuner over hele landet. De volumstyrte utgiftene til mottak, bosetting og integrering av flyktninger anslås totalt til 31,4 mrd. kroner i 2024. Dette er basert på anslått planleggingstall fra juni 2023 om 35 000 flyktninger fra Ukraina i år og 20 000 neste år. Det er stor usikkerhet om hvordan ankomstene av flyktninger fra Ukraina vil utvikle seg. Ankomstene har økt betydelig etter at anslagene ble utarbeidet. Regjeringen vil på vanlig måte få oppdaterte planleggingstall og foreslå eventuelle budsjettmessige endringer på bakgrunn av dette i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2024. Det foreslås å videreføre økt driftsbevilgning til politiet, Utlendingsdirektoratet (UDI) og Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi) for å ivareta administrativ kapasitet når ankomstnivået er høyt.

Regjeringen foreslår 15 mrd. kroner i støtte til Ukraina i 2024 gjennom Nansen-programmet, hvorav 7,5 mrd. kroner i militær støtte og 7,5 mrd. kroner i bistand. I den samlede verdien av militær støtte til Ukraina er det tatt høyde for å gjennomføre donasjoner av materiell fra Forsvarets egne lagre på 2 mrd. kroner. I tråd med føringene for Nansen-programmet fra Innst. 218 (2022–2023) til Prop. 44 S (2022–2023) gir dette et bevilgningsbehov for den militære støtten på 5,5 mrd. kroner i 2024.

Den sivile delen av Nansen-programmet inngår i forslaget til samlet bistandsbudsjett på 51,7 mrd. kroner. Norges engasjement også utenfor Ukraina videreføres på et høyt nivå. Regjeringen foreslår et samlet bistandsbudsjett som øker med 7,5 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023. Et av forslagene i budsjettet er en ny garantiordning for investeringer i fornybar energi i utviklingsland.

Ivareta grønn omstilling og nå våre klimamål

Budsjettet legger til rette for store kutt av klimagassutslipp. Norges internasjonale klimaforpliktelser skal nås samtidig som regjeringen tar hensyn til hvordan klimaavgiftene og kraftbalansen påvirker husholdningenes levekostnader.

Prising av utslipp gjør det lønnsomt å investere i klimavennlige løsninger og øker konkurranseevnen til produksjon med lave utslipp. Regjeringen følger opp planen om å trappe opp klimaavgiftene til 2 000 2020-kroner i 2030. Med et slikt langsiktig mål og gradvis bevegelse i retning av en gitt pris på utslipp, settes næringsliv og forbrukere i stand til å omstille seg over tid. For rapportering på Norges forpliktelser etter klimaloven vises det til særskilt vedlegg til Klima- og miljødepartementets Prop. 1 S (2023–2024) Regjeringas klimastatus og -plan.

Regjeringen fortsetter arbeidet med et grønt industriløft. Industriløftet skal bidra til lønnsomme investeringer i nye grønne verdikjeder, utslippskutt og omstilling i eksisterende næringer, og industri i hele landet. Regjeringen har innført som et hovedprinsipp at prosjekter som mottar støtte gjennom det næringsrettede virkemiddelapparatet, skal ha en plass på veien mot omstillingsmålet for norsk økonomi, og at Norge skal være et lavutslippssamfunn i 2050.

Regjeringen følger opp Langskip-prosjektet, som en sentral del av Norges bidrag til utvikling av klimateknologier internasjonalt. Langskip består av CO₂-fangstprosjekter på sementfabrikken i Brevik og på avfallsforbrenningsanlegget på Klemetsrud. Sistnevnte er satt på vent mens selskapet vurderer kostnadsreduserende tiltak. Langskip-prosjektet omfatter også transport og lagring av CO₂ på kontinentalsokkelen ved Northern Lights. Forventede kostnader for Langskip er 30,1 mrd. 2023-kroner, hvor det statlige bidraget anslås til 20,3 mrd. 2023-kroner.

Regjeringens forslag til budsjett legger til rette for å møte fremtidens energiutfordringer, med tiltak for energieffektivisering, teknologiutvikling og satsing på havvind. Regjeringen foreslår en bevilgning til Enova på 5,8 mrd. kroner i 2024, en økning på over 400 mill. kroner fra 2023. Det gjør det mulig for Enova å øke innsatsen for reduksjoner i ikke-kvotepliktige utslipp og i tillegg bidra til mer energieffektivisering. Regjeringen trapper opp kapasiteten og digitaliseringen i energimyndighetene. Dette vil bidra til raskere utbygging av havvind og til raskere konsesjonsbehandling av fornybar kraft og anlegg for nett. Det foreslås også midler til forberedelse av havvindutlysning i 2025.

1.3 Innstramminger

For å skape rom for satsingene og økte utgifter på andre områder, foreslår regjeringen flere omprioriteringer og inndekninger.

De forventede utbetalingene i CO₂-kompensasjonsordningen for industrien øker fra 4,7 mrd. kroner i 2023-budsjettet til 6,4 mrd. kroner i 2024-budsjettet. Dette skyldes i stor grad økte kvotepriser. Egenandelen (kvoteprisgulvet) i CO₂-kompensasjonsordningen økes fra 200 kroner til 375 kroner. Uten en økning i egenandelen ville bevilgningsbehovet vært 8,8 mrd. kroner i 2024. Frem mot 2025-budsjettet vil regjeringen gå i dialog med industrien om etablering av forutsigbare rammer som holder støttenivået på et budsjettmessig bærekraftig nivå og samtidig bidrar bedre til utslippsreduksjoner og/eller energieffektivisering.

Regjeringen legger til rette for rasjonell fremdrift i oppstartede jernbaneprosjekter, men bevilgningsforslaget til jernbaneformål øker mindre enn forventet prisstigning. Andre tiltak innenfor jernbane, for eksempel økt vedlikehold og planlegging og oppstart av nye effektpakker, kan derfor bli nedprioritert til fordel for andre formål. Regjeringen legger fortsatt porteføljestyring til grunn, slik at Bane NOR må tilpasse gjennomføring av prosjektporteføljen innenfor de økonomiske rammene de får.

Regjeringen mener nivået på overføringsflyktninger må ses i sammenheng med antall asylsøkere og personer med midlertidig kollektiv beskyttelse. Regjeringen foreslår derfor en redusert kvote for overføringsflyktninger fra 2 000 til 1 000.

Videre foreslår regjeringen å nominelt videreføre en rekke ordninger, deriblant kontantstøtten, de laveste grunnstønadssatsene, engangsstønaden og integreringstilskuddet. Barnetrygden foreslås videreført med uendret nivå, etter at den er økt betydelig under denne regjeringen.

2 Nærmere om budsjettforslaget

2.1 Hovedtall i budsjettet

Det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Regjeringens budsjettforslag for 2024 innebærer et strukturelt, oljekorrigert underskudd på 409,8 mrd. kroner. Målt som andel av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2024 utgjør underskuddet 2,7 pst. Anslaget for det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet som andel av trend-BNP for Fastlands-Norge i 2024 øker med 0,4 prosentenheter sammenlignet med anslaget for 2023.

Bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet måles ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Underskuddet kalles «strukturelt» fordi det korrigeres for blant annet virkningene av økonomiske svingninger på skatter, avgifter, renter og arbeidsledighetstrygd. Underskuddet er «oljekorrigert» når statens inntekter og utgifter fra petroleumsvirksomheten overføres til Statens pensjonsfond utland. Forskjellen mellom det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet og det oljekorrigerte budsjettunderskuddet er nærmere redegjort for i Nasjonalbudsjettet 2024.

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet og Statens pensjonsfond

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, altså uten korreksjoner for økonomiske svingninger, anslås til 336,5 mrd. kroner i 2024. Dette underskuddet motsvares av en overføring fra Statens pensjonsfond utland, slik at statsbudsjettet er i balanse.

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres til Statens pensjonsfond utland. For 2024 ligger netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten an til å bli 832,2 mrd. kroner, som er 495,7 mrd. kroner høyere enn overføringen fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet for å dekke det oljekorrigerte underskuddet. Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond anslås til 360,6 mrd. kroner, hvorav 344,0 mrd. kroner fra utenlandsdelen av fondet. Dette innebærer at det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond i 2024 anslås til 856,3 mrd. kroner.

Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond anslås til 15 637 mrd. kroner ved inngangen til 2024. Utenlandsdelen av Statens pensjonsfond anslås til 15 300 mrd. kroner ved inngangen til 2024.

Boks 2.1 Veksten i statsbudsjettets utgifter

Statsbudsjettets underliggende, reelle utgiftsvekst anslås til 86,6 mrd. 2024-kroner, som tilsvarer 0,7 pst. Den nominelle utgiftsveksten er anslått til 5,0 pst. Prisveksten i statsbudsjettets utgifter anslås til 4,2 pst.

Ved beregningen av den underliggende utgiftsveksten holdes utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter utenom. I tillegg korrigeres det for enkelte regnskapsmessige forhold og ekstraordinære endringer.

Utviklingen på ulike utgiftsområder over tid er nærmere omtalt i kapittel 4.

Tabell 2.1 Hovedtall i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond utenom lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

A

Statsbudsjettets inntekter i alt

2 881,4

2 378,3

-17,5

A.1

Inntekter fra petroleumsvirksomhet

1 412,8

858,2

-39,3

A.2

Inntekter utenom petroleumsvirksomhet

1 468,6

1 520,1

3,5

B

Statsbudsjettets utgifter i alt

1 753,8

1 882,6

7,3

B.1

Utgifter til petroleumsvirksomhet

28,3

26,0

-8,1

B.2

Utgifter utenom petroleumsvirksomhet

1 725,5

1 856,6

7,6

=

Overskudd i statsbudsjettet før overføring til Statens pensjonsfond utland (A-B)

1 127,6

495,7

-56,0

-

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland

1 384,5

832,2

-39,9

=

Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2)

-256,9

-336,5

31,0

+

Overført fra Statens pensjonsfond utland

256,9

336,5

31,0

=

Statsbudsjettets overskudd

0,0

0,0

+

Netto avsatt i Statens pensjonsfond utland

1 127,6

495,7

-56,0

+

Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond

287,8

360,6

25,3

=

Samlet overskudd i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond

1 415,4

856,3

-39,5

Kilde: Finansdepartementet

2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Tabell 2.2 viser statsbudsjettets inntekter og utgifter når petroleumsvirksomheten og lånetransaksjoner holdes utenom.

2.2.1 Inntekter

De største inntektene kommer fra skatter og avgifter fra Fastlands-Norge. Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 1 380,4 mrd. kroner i 2024. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Anslagene for skatter og avgifter for 2024 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2023, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på vekstforutsetningene for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2024. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og kommunale og fylkeskommunale skattører.

Regjeringens forslag til budsjett inneholder skatte- og avgiftslettelser i 2024 på om lag 4,9 mrd. kroner bokført og 5,3 mrd. kroner påløpt. Skatte- og avgiftsopplegget for 2024 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2023–2024) Skatter og avgifter 2024.

Inntekter utenom skatter og avgifter består i hovedsak av utbytteinntekter, renteinntekter og salgs- og leieinntekter. Dette er nærmere omtalt i kapittel 3.

Tabell 2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Statsbudsjettets inntekter (utenom petroleum)

1 468,6

1 520,1

3,5

Sum skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

1 355,6

1 380,4

1,8

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

421,2

455,5

8,1

Skatt på formue og inntekt

409,6

418,3

2,1

Merverdiavgift

393,0

398,9

1,5

Avgifter på tobakk og alkohol

22,5

24,3

8,2

Avgifter på motorvogner

20,3

19,5

-3,7

Elektrisitetsavgift

9,9

8,2

-17,2

Tollinntekter

4,3

3,8

-11,7

Andre avgifter

75,0

51,9

-30,8

Renter og aksjeutbytte

63,9

72,5

13,6

Inntekter fra statens forvaltningsbedrifter

3,8

8,6

122,9

Andre inntekter

45,3

58,7

29,5

Statsbudsjettets utgifter (utenom petroleum)

1 725,5

1 856,6

7,6

Sum folketrygden

589,7

651,1

10,4

Alderspensjon

289,6

316,7

9,4

Uføretrygd

118,5

125,7

6,1

Sykepenger

51,8

62,2

20,1

Arbeidsavklaringspenger

36,6

44,7

22,3

Øvrige sosiale formål

15,7

18,4

16,8

Helsetjenester

40,5

43,3

7,0

Foreldrepenger

26,8

26,3

-1,8

Arbeidsliv

10,2

13,8

35,0

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

205,6

223,6

8,8

Regionale helseforetak

200,0

215,0

7,5

Samferdsel

83,0

91,0

9,7

Forsvar

75,8

90,8

19,8

Høyere utdanning, forskning og fagskoler

57,1

61,8

8,3

Bistand¹

42,1

49,6

17,8

Politi og påtalemyndighet

25,2

27,2

7,9

Jordbruksavtalen

24,1

27,0

12,1

Barnetrygd og kontantstøtte

21,4

24,7

15,3

Renter på statsgjeld

11,5

12,5

8,0

Andre utgifter

390,1

382,4

-2,0

Oljekorrigert overskudd

-256,9

-336,5

31,0

¹ Regjeringens forslag til bistandsbudsjett inkluderer i tillegg midler til Norfund (grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland og kapitalinnskudd i klimainvesteringsfondet) og enkelte bistandsmidler under Klima- og miljødepartementet, Kunnskapsdepartementet, Finansdepartementet og Kommunal- og distriktsdepartementet.

Kilde: Finansdepartementet

2.2.2 Utgifter

De største utgiftene gjelder folketrygdens ytelser, som til sammen anslås til 651,1 mrd. kroner i 2024. Andre større utgifter er rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner, og overføringene til de regionale helseforetakene. Samferdsel og forsvar utgjør også en betydelig del av statsbudsjettets utgifter. En vesentlig del av øvrige utgifter er driftsutgifter i store etater som Arbeids- og velferdsetaten, politi og påtalemyndighet, statlige byggeprosjekter, overføringer til universitets- og høyskolesektoren og ulike tilskudd.

Utgiftene på statsbudsjettet omtales nærmere under hvert departement i avsnitt 2.4. Folketrygdens utgifter omtales nærmere i avsnitt 2.5.

2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Staten lånefinansierer ikke utgifter til drift, investeringer eller overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, hvor disse utgiftene inngår, finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner.

Lånetransaksjoner finansieres derimot ved at staten tar opp lån. Statens lånetransaksjoner omfatter blant annet utlån til husholdninger og næringsliv, salg og kjøp av aksjer og innskudd i foretak og fond. Investeringer i selskaper regnes som lånetransaksjoner dersom forventet avkastning minst tilsvarer avkastningen på alternative plasseringer. Med avkastning på alternative plasseringer menes finansiell avkastning som svarer til risikoen ved plasseringen. Lånetransaksjoner inngår verken i det oljekorrigerte budsjettunderskuddet eller i det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Prinsipper og praksis for budsjettering av lånetransaksjoner er nærmere omtalt i Prop. 1 S (2022–2023) for budsjettåret 2023, avsnitt 8.2.

Tabell 2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Lånetransaksjoner utenom petroleumsvirksomhet

Utlån, aksjetegning mv.

148,5

155,8

4,9

- Tilbakebetalinger

222,6

124,1

-44,3

- Statsbudsjettets overskudd

0,0

0,0

= Netto finansieringsbehov

-74,1

31,7

-142,8

+ Gjeldsavdrag

78,5

68,0

-13,3

= Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

4,4

99,7

2 178,8

Kilde: Finansdepartementet

Forskjellen mellom nye utlån mv. og tilbakebetalinger gir staten et brutto finansieringsbehov som anslås til 99,7 mrd. kroner i 2024. Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 2.3. Det skyldes at det ved vurderingen av statens lånebehov i markedet også tas hensyn til virkningen av statens transaksjoner på likviditeten i pengemarkedet.

Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for fremtidige tilskudd. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder renter og overføringer fra Norges Bank. Når det korrigeres for disse størrelsene, anslås statens likviditetsjusterte finansieringsbehov i 2024 til om lag 130 mrd. kroner.

Lånetransaksjoner og finansieringsbehov omtales nærmere i kapittel 3, mens statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter omtales i kapittel 7.

2.4 Oversikt over utgifter under de ulike departementene

2.4.1 Innledning

I denne delen omtales hovedtrekkene i utgiftene per departement. Tabellene viser utgiftene etter programområde og programkategori i Saldert budsjett 2023 og forslaget for 2024. Tallene for de to årene er ikke i alle tilfeller fullt ut sammenlignbare. For eksempel vil overføring av oppgaver mellom departementene, og tilsvarende overføring av bevilgninger, gi en endring i bevilgningsrammene uten at det er en reell omprioritering mellom formål.

I tabellene oppgis Saldert budsjett 2023 som bevilgningsnivå i 2023. Tilleggsbevilgninger gjennom 2023 er derfor ikke inkludert i tallene for 2023. I den grad tilleggsbevilgninger gjennom 2023 er ført videre i 2024-budsjettet, vil tabellen vise en økt bevilgning fra 2023 til 2024. Det vil for eksempel gjelde den ekstraordinære lønns- og prisjusteringen av 2023-budsjettet som ble foreslått og vedtatt i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett og som er videreført til 2024. Det samme gjelder virkningen av lønnsoppgjøret i staten våren 2023, som ikke var fordelt til departementene i Saldert budsjett 2023. Helårsvirkningen av lønnsoppgjøret i staten i 2023 er imidlertid innarbeidet i forslaget til budsjett for 2024.

2.4.2 Utenriksdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Programområde 02 Utenriksforvaltningen

02.00 Administrasjon av utenrikspolitikken

2 569,1

2 981,8

16,1

02.10 Utenriksformål

7 153,5

3 365,5

-53,0

Sum før lånetransaksjoner

9 722,6

6 347,4

-34,7

Lånetransaksjoner

0,4

0,5

25,0

Sum Utenriksforvaltningen

9 723,0

6 347,8

-34,7

Programområde 03 Internasjonal bistand

03.00 Forvaltning av utviklingssamarbeidet

2 489,5

2 805,9

12,7

03.10 Utviklingssamarbeidet

36 512,0

43 602,3

19,4

Sum før lånetransaksjoner

39 001,5

46 408,2

19,0

Lånetransaksjoner

1 989,9

1 989,9

0,0

Sum Internasjonal bistand

40 991,4

48 398,1

18,1

Sum Utenriksdepartementet

50 714,3

54 745,9

7,9

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Utenriksdepartementet:

Nansen-programmet for Ukraina

statsgarantiordning for fornybar energi i utviklingsland

etat for eksportkontroll og sanksjoner

Regjeringen foreslår et samlet bistandsbudsjett på 51,7 mrd. kroner for 2024. I tillegg til bistandsformål under Utenriksdepartementet omfatter bistandsbudsjettet klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet, og noen mindre utgifter under andre departementer. Samlet bistandsbudsjett øker med 7,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2023. Russlands fullskalainvasjon har dramatiske konsekvenser for Ukraina. Støtte til Ukrainas frihetskamp er også nødvendig for Europas og Norges sikkerhet. Alle partiene på Stortinget er enige om det flerårige Nansen-programmet for Ukraina på 75 mrd. kroner over fem år. For 2024 foreslår regjeringen 7,5 mrd. kroner til sivil og humanitær støtte under Utenriksdepartementet og 7,5 mrd. kroner til militær støtte under Forsvarsdepartementet. Fordelingen mellom sivil og militær støtte gjennom året vil avhenge av hvordan krigen utvikler seg.

Regjeringen foreslår å opprette en ny statlig garantiordning for fornybar energi for å øke investeringer og mobilisere mer privat kapital. Tilgang til fornybar energi er viktig for å utrydde fattigdom, bekjempe ulikhet og stoppe klimaendringene. Reell og opplevd risiko ved investeringer i utviklingsland er et hinder for private investeringer. Ordningen skal ha en prøveperiode på fem år, med en ramme for utestående garantier på 5 mrd. kroner. Det foreslås bevilget 375 mill. kroner til avsetning til tap i oppstartsfasen.

Regjeringen foreslår å opprette en ny etat for eksportkontroll og sanksjoner. Den sikkerhetspolitiske situasjonen i verden og økt bruk av sanksjoner i utenrikspolitikken er noen av grunnene til at både saksmengde og kompleksiteten har økt. Etablering av en egen etat skal gi bedre kontroll med eksport av strategiske varer og teknologi fra Norge, og økt kapasitet til å informere og veilede næringslivet og kunnskapssektoren.

2.4.3 Kunnskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Programområde 07 Kunnskapsformål

07.10 Administrasjon

677,5

705,6

4,2

07.20 Grunnopplæringen

13 566,0

14 907,4

9,9

07.30 Barnehager

1 089,6

1 151,5

5,7

07.40 Høyere yrkesfaglig utdanning

1 305,7

1 519,3

16,4

07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring

1 922,4

1 982,0

3,1

07.60 Høyere utdanning og forskning

55 753,5

60 261,5

8,1

07.80 Utdanningsfinansiering

17 608,5

18 111,6

2,9

Sum før lånetransaksjoner

91 923,1

98 638,9

7,3

Lånetransaksjoner

38 153,4

38 858,7

1,8

Sum Kunnskapsdepartementet

130 076,6

137 497,6

5,7

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kunnskapsdepartementet:

rimeligere og bedre barnehage- og SFO- tilbud

en mer praktisk og variert skole, tidligere innsats i skole og barnehage

at flere skal fullføre videregående opplæring og bli kvalifisert for læreplass, arbeid og videre utdanning

nye studieplasser i høyere yrkesfaglig utdanning og i høyere utdanning

startbevilgning til campussamling for Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU)

Maksimalprisen i barnehage foreslås videreført nominelt på 3 000 kroner per måned fra 1. januar 2024 og nedjustert til 2 000 kroner fra 1. august 2024. Dersom barnehageprisen i Regjeringen Solbergs siste budsjett på 3 315 kroner hadde fulgt prisveksten, ville den i 2024 vært 3 610 kroner. Innsparingen for en familie med ett barn i barnehage er med det over 17 500 kroner på årsbasis. I kommuner i sentralitetssone 5 og 6, dvs. kommuner i mindre sentrale strøk, foreslås maksimalprisen nedjustert ytterligere til 1 500 kroner. Innsparingen over et år blir da tilsvarende over 23 000 kroner. Regjeringen foreslår også å videreføre gratis barnehage for tredje barn i familien som går i barnehage samtidig, gratis barnehage for alle 1-5-åringer i tiltakssonen i Finnmark og Nord-Troms og 20 timer gratis kjernetid i barnehagen per uke for barn i alderen 2–5 år i familier med lav inntekt.

Regjeringen foreslår en rekke tiltak for å fremme kvaliteten og kompetansen i barnehagene og SFO. Regjeringen viderefører også ordningene med 12 timer gratis SFO for alle elever på 1. og 2. trinn og foreslår tiltak for å øke kompetansen til ansatte i SFO.

En ny stortingsmelding om 5.–10. trinn har som hovedmål å bidra til å styrke læringen, utviklingen, motivasjonen og mestringen til elevene, blant annet gjennom å bidra til mer praktisk læring i skolen. Regjeringen foreslår en tilskuddsordning for utstyr og læringsarenaer, samt oppstart av en rentekompensasjonsordning til kommunene for investeringer i læringsarenaer og større utstyr som bidrar til mer praktisk og variert opplæring.

Regjeringen foreslår å innføre en ny tilskuddsmodell for private grunnskoler og å endre utregningspraksisen for kombinerte barne- og ungdomsskoler. Endringene skal fases inn over fem år fra høsten 2024, og gir isolert sett en innsparing på 51,5 mill. kroner i 2024. Innsparingen gjelder kombinerte barne- og ungdomsskoler, som til nå er blitt kompensert for faste kostnader to ganger, noe som ikke er i tråd med intensjonene i finansieringsmodellen.

Med ny opplæringslov får elevene rett til opplæring til de har fullført. Personer som har fullført, får mulighet til å ta et fagbrev. Den nye loven skal etter planen tre i kraft fra høsten 2024, og budsjettforslaget finansierer lovendringene. Regjeringen foreslår også å videreføre tilskuddet for at flere skal få læreplass.

Regjeringen vil at geografi og privatøkonomi ikke skal hindre unge i å få opplæringen de ønsker seg. Regjeringen foreslår derfor å øke stipendene fra Lånekassen for borteboere og utgifter til utstyr i videregående opplæring ytterligere.

Regjeringen har startet arbeidet med en melding til Stortinget om høyere yrkesfaglig utdanning og foreslår midler til 500 nye studieplasser ved fagskolene fra høsten 2024. Det foreslås også en økning i utviklingsmidler til fagskolene for å videreføre og sikre kvaliteten.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til universiteter og høyskoler med 1,6 mrd. kroner sammenlignet med revidert budsjett for 2023. Det omfatter 151,1 mill. kroner i resultatbasert uttelling. Forslaget omfatter også en økning på 255 studieplasser, inkludert 60 studieplasser i medisin og 100 studieplasser i IKT.

Regjeringen foreslår minst 1 mrd. kroner over fem år til en forsknings- og innovasjonssatsing på fremtidens databehandling – kunstig intelligens, digital sikkerhet og samfunnskonsekvenser av teknologiutviklingen.

Regjeringen foreslår 178 mill. kroner til startbevilgning for NTNU Campussamling, med bevilgning over Kommunal- og distriktsdepartementets budsjett.

Regjeringen foreslår 140 mill. kroner til å fornye det nasjonale forskningsnettet. Bevilgningsbehovet er tilsvarende i 2025. Investeringskostnaden skal dekkes gjennom brukerbetaling over 20 år.

Regjeringen foreslår å gi tilsagn om tilskudd til 1 650 nye studentboliger i 2024.

2.4.4 Kultur- og likestillingsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Programområde 08 Kulturformål

08.10 Administrasjon

208,7

225,6

8,1

08.15 Frivillighetsformål

3 561,5

3 510,7

-1,4

08.20 Kulturformål

10 158,5

10 742,8

5,8

08.30 Medieformål m.m.

8 905,5

9 473,1

6,4

08.45 Likestilling

548,4

592,9

8,1

Sum Kultur- og likestillingsdepartementet

23 382,6

24 545,1

5,0

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kultur- og likestillingsdepartementet:

frivillig sektor

bedre arbeidsvilkår for kunstnere

film og dataspill

likestilling

Regjeringen vil styrke frivillig sektor og legge til rette for at alle kan delta og engasjere seg i organisasjonsliv og fritidsaktiviteter. Tilskuddsbevilgningen til merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner foreslås økt med 415 mill. kroner, til totalt 2 440 mill. kroner i 2024, for å legge til rette for full kompensasjon til godkjente søkere. Strømstøtteordningen for frivillige organisasjoner foreslås videreført i 2024. For å stimulere til frivillig innsats i kommunene foreslås tilskuddet til frivilligsentralene økt. Det legges også opp til full merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg ved at tilskuddsbevilgningen til denne ordningen foreslås økt med nærmere 90 mill. kroner.

For å bidra til bedre arbeidsvilkår for kunstnere foreslår regjeringen å øke bevilgningene til kunstnerstipendordninger og kompensasjons- og vederlagsordninger for rettighetshavere og kunstnere med vel 90 mill. kroner.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til aktiviteter innenfor film og dataspill med i alt 40 mill. kroner, blant annet for å fremme mangfold og talentutvikling over hele landet.

Det foreslås også bevilgningsøkninger til ulike tiltak for å styrke arbeidet med likestilling og mot diskriminering.

2.4.5 Justis- og beredskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Programområde 06 Justissektoren

06.10 Administrasjon

651,9

669,2

2,7

06.20 Rettsvesen

3 482,1

3 815,7

9,6

06.30 Straffegjennomføring og konfliktråd

5 969,2

6 489,4

8,7

06.40 Politi og påtalemyndighet

25 188,8

27 181,7

7,9

06.50 Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

5 696,8

6 017,3

5,6

06.60 Andre virksomheter

1 747,9

1 466,5

-16,1

06.70 Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m.

1 717,4

1 985,2

15,6

06.80 Svalbardbudsjettet m.m.

434,5

467,7

7,6

06.90 Beskyttelse og innvandring

3 713,2

5 286,9

42,4

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

48 601,8

53 379,7

9,8

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Justis- og beredskapsdepartementet:

tilstedeværelse av politi i hele landet

rettssikkerhet

samfunnssikkerhet

mottak av flyktninger og fordrevne fra Ukraina

Politiets tilstedeværelse i hele landet er viktig for trygghetsfølelsen i befolkningen. Regjeringen foreslår derfor økte bevilgninger blant annet for å legge til rette for et høyt bemannings- og aktivitetsnivå i politidistriktene, opprette nye tjenestesteder og øke innsatsen mot kriminelle gjenger i Oslo. Regjeringen foreslår dessuten å omprioritere midler fra Politidirektoratet til førstelinjen i politiet.

Regjeringen ønsker å styrke rettssikkerheten i Norge. Det foreslås økt bevilgning til politiet og påtalemyndigheten for å gi bedre kapasitet, kvalitet og kompetanse i etterforskning og påtalearbeid. Det foreslås også å øke bevilgningen til politiet til blant annet flere etterforskere med kompetanse innen økonomisk kriminalitet og håndtering av digitale beslag. I tillegg foreslås det å starte rehabiliteringen av Bergen tinghus og å legge til rette for lyd- og bildeopptak i domstolene. Det foreslås økt bevilgning for å bedre soningsforholdene for kvinnelige innsatte ved å etablere en nasjonal forsterket fellesskapsavdeling for kvinner ved Telemark fengsel, avdeling Skien. Regjeringen foreslår også økt bevilgning for å gjennomføre lovendringer som skal forbedre straffereaksjoner og oppfølging av ungdom samt øke kapasiteten ved Ungdomsenhet øst på Eidsvoll. Det foreslås videre å øke kriminalomsorgens grunnbevilgning i 2024.

Regjeringen prioriterer samfunnssikkerhet og foreslår å øke Politiets sikkerhetstjenestes (PSTs) kapasitet i arbeidet med kontraterror og beskyttelse av myndighetspersoner som en del av oppfølgingen av 25. juni-utvalgets rapport. Dagens Nødnett er basert på utgående teknologi, og det blir foreslått bevilgning til Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap for å starte opp arbeidet med forprosjekt for et nytt nødnett. For å opprettholde tilstrekkelig kvalitet frem til et nytt nødnett er på plass, foreslår regjeringen også å gjennomføre nødvendige investeringer i dagens Nødnett. Det foreslås videre å kompensere de frivillige organisasjonene i redningstjenesten for økt brukerbetaling for Nødnett i 2024.

Den russiske invasjonen av Ukraina har drevet mange på flukt, og regjeringens budsjettforslag legger til rette for mottak av flyktninger og fordrevne fra Ukraina. Regjeringen mener nivået på overføringsflyktninger må ses i sammenheng med antall asylsøkere, og foreslår en kvote for overføringsflyktninger på 1 000 plasser. Det foreslås også å videreføre økt bevilgning til kapasitet i Utlendingsdirektoratet og politiet for å håndtere høye asylankomster.

2.4.6 Kommunal- og distriktsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.10 Det kongelige hus

265,5

291,5

9,8

Sum Konstitusjonelle institusjoner

265,5

291,5

9,8

Programområde 13 Statsforvaltning og kommunesektoren mv.

13.00 Administrasjon

2 669,6

3 284,6

23,0

13.25 Statsforvalterne

2 116,5

2 360,9

11,5

13.30 Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

13 372,3

13 631,7

10,2

13.40 Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk

2 329,1

2 487,7

6,8

13.45 Personvern

80,8

85,0

5,3

13.50 Distrikts- og regionalpolitikk

1 280,8

1 552,9

21,2

13.60 Samiske formål

615,2

672,5

9,3

13.67 Nasjonale minoriteter

59,0

67,6

14,6

13.70 Kommunesektoren mv.

218 135,3

237 497,9

8,9

13.80 Bolig, bomiljø og bygg

5 011,8

4 826,1

-3,7

13.90 Planlegging, byutvikling og geodata

1 338,9

1 583,6

18,3

Sum før lånetransaksjoner

246 009,3

268 050,6

9,0

Lånetransaksjoner

35 207,0

42 282,0

20,1

Sum Statsforvaltning og kommunesektoren mv.

281 216,3

310 332,6

10,4

Sum Kommunal- og distriktsdepartementet

281 481,7

310 624,1

10,4

Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for Kommunal- og distriktsdepartementet:

tjenester nær folk

en aktiv distriktspolitikk

omstilling og fornyelse i offentlig sektor

digitalisering og ny teknologi

videreutvikling av boligpolitikken

Tjenester nær folk i hele landet er et grunnleggende mål og regjeringen jobber for en helhetlig politikk for hele Norge. Kommunene har ansvar for mange av de viktigste velferdsoppgavene, og bidrar til desentralisering, gode levekår og tilgang til grunnleggende tjenester i bygder og byer i hele Norge.

Regjeringen foreslår en realvekst i kommunesektorens frie inntekter i 2024 på om lag 6,4 mrd. kroner, tilsvarende en realvekst på 1,3 pst. Av veksten går om lag 5,1 mrd. kroner til kommunene og 1,3 mrd. kroner til fylkeskommunene. Dette innebærer at sektoren får dekket økte demografi- og pensjonskostnader, som er anslått til om lag 5,9 mrd. kroner. Videre begrunnes 150 mill. kroner av veksten med innsats på rusfeltet og psykisk helse, 100 mill. kroner til kommunene som taper mest på modellen for gradert basiskriterium og 300 mill. kroner til fylkeskommunene som følge av omlegging av inntektssystemet i 2024.

Budsjettforslaget støtter opp under en aktiv distriktspolitikk. Regjeringen la våren 2023 frem Meld. St. 27 (2022–2023) Eit godt liv i heile Noreg – distriktspolitikk for framtida, som viser hvordan regjeringen vil legge til rette for desentralisering slik at folk har tilgang til arbeid, bolig og gode tjenester nær der de bor. I 2024 foreslår regjeringen blant annet å øke bevilgningene til arbeidet med bygdevekstavtaler og å øke tilskuddet til Merkur-programmet. Regjeringen foreslår også halverte maksimaltakster og økt flykapasitet på FOT-rutene, reduserte barnehagepriser i distriktskommuner samt tiltak som bidrar til lokal tilstedeværelse i politiet. I tillegg foreslår regjeringen å samle og forenkle skattevirkemidlene i tiltakssonen. Finnmarksfradraget økes fra 20 550 kroner til 30 000 kroner, og samtidig økes trinnskattesatsen i trinn 3 i tiltakssonen til samme nivå som i resten av landet. Regjeringen foreslår også å styrke ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift gjennom å øke fribeløpet fra 500 000 kroner til 850 000 kroner.

Regjeringen vil gi samiske språk gode rammevilkår. Som oppfølging av Meld. St. 13 (2022–2023) Samisk språk, kultur og samfunnsliv, foreslår regjeringen blant annet midler til språkarbeidet ved Sametinget, utdanningsprogrammer for samiskspråklige lærere, og utvikling av teknologiske verktøy tilpasset samiske språk.

Gjennom omstilling og fornying av offentlig sektor vil regjeringen bidra til mer velferd og mindre administrasjon, mer lokal frihet og mindre detaljstyring. Alle skal ha tilgang til tilpassede velferdstjenester av god kvalitet. Tillitsreformen er en integrert del av dette. Videre fortsetter arbeidet med å redusere statens husleieutgifter.

Digitalisering og ny teknologi gir muligheter for desentralisering, bosetting og næringsutvikling i hele landet. Regjeringen foreslår midler til å videreutvikle Altinn og til drift og forvaltning av nasjonale digitale fellesløsninger i Digitaliseringsdirektoratet. Regjeringen foreslår også å øke bevilgningen til utbygging av bredbånd i de delene av landet der det ikke er kommersielt lønnsomt å bygge ut, slik at folk og næringsliv i hele landet skal ha fullverdig tilgang til ny velferdsteknologi, undervisningsløsninger og mange andre digitale tjenester og løsninger. IKT-sikkerhet prioriteres gjennom økt bevilgning til sikkerhet i de nasjonale fellesløsningene, tiltak ved Det kongelige hoff og oppfølging av dataangrepet mot departementsfellesskapet.

Regjeringen vil videreutvikle boligpolitikken, og skal legge frem en stortingsmelding om den helhetlige boligpolitikken våren 2024. For 2024 foreslår regjeringen å øke Husbankens låneramme med 3 mrd. kroner til 24 mrd. kroner. Videre foreslår regjeringen å videreføre det midlertidige regelverket i bostøtteordningen ut mars 2024, og en ekstra utbetaling på 1 000 kroner per måned for perioden januar til mars som kompensasjon for høye strømpriser. For å bidra til flere egnede boliger utenfor sentrale strøk, foreslår regjeringen å øke bevilgningen til tilskudd til boligtiltak i distriktene. Videre foreslås det å øke tilskuddet til energitiltak i kommunalt eide utleieboliger, sykehjem og omsorgsboliger. Tilskuddet flyttes til Olje- og energidepartementets budsjett.

Regjeringen er opptatt av at alle nabolag skal være gode og trygge steder å bo og vokse opp i, og la sommeren 2023 frem stortingsmeldingen «Gode bysamfunn med små skilnader». I 2024 foreslås det å øke bevilgningen til samarbeidet med byene om tiltak i områder med levekårsutfordringer.

2.4.7 Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Programområde 09 Arbeid og sosiale formål

09.00 Administrasjon

717,6

780,9

8,8

09.10 Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

13 707,4

14 877,5

8,5

09.20 Tiltak for bedrede levekår mv.

395,9

402,4

1,6

09.30 Arbeidsmarked

9 699,5

10 684,0

10,2

09.40 Arbeidsmiljø og sikkerhet

1 378,8

1 082,5

-21,5

09.50 Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

10 199,4

10 536,1

3,3

09.60 Kontantytelser

4 220,4

4 685,0

11,0

09.70 Integrering og mangfold

19 369,7

28 790,3

48,6

Sum Arbeid og sosiale formål

59 688,8

71 838,8

20,4

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

29.20 Enslige forsørgere

1 639,0

1 685,0

2,8

29.50 Inntektssikring ved sykdom, arbeidsavklaring og uførhet

206 894,3

232 646,7

12,4

29.60 Kompensasjon for merutgifter for nedsatt funksjonsevne mv.

11 718,2

13 045,0

11,3

29.70 Alderdom

289 622,0

316 740,0

9,4

29.80 Forsørgertap mv.

2 380,2

3 643,6

53,1

Sum Sosiale formål, folketrygden

512 253,7

567 760,3

10,8

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.30 Arbeidsliv

10 116,8

13 683,0

35,3

Sum Arbeidsliv, folketrygden

10 116,8

13 683,0

35,3

Sum Arbeids- og inkluderingsdepartementet

582 059,3

653 282,1

12,2

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Arbeids- og inkluderingsdepartementet:

øke sysselsettingen

bidra til god integrering og deltakelse i arbeidslivet for flyktninger og fordrevne

skape et sikkert, seriøst og inkluderende arbeidsliv

utforme gode velferdsordninger

Hoveddelen av utgiftsøkningen på Arbeids- og inkluderingsdepartementets budsjettområder skyldes veksten i folketrygdens utgifter. Det er blant annet høyere vekst i sykefravær og antall mottakere av arbeidsavklaringspenger enn det som var lagt til grunn i budsjettforslaget for 2023. Se nærmere omtale i avsnitt 2.5. Videre øker utgiftene til bosetting og integrering av de mange fordrevne fra Ukraina. Utgiftene under arbeidsmiljø og sikkerhet reduseres fordi det konstitusjonelle ansvaret for Petroleumstilsynet (Havindustritilsynet fra 1. januar 2024) ble overført til Olje- og energidepartementet fra 1. juli 2023.

For å øke sysselsettingen foreslår regjeringen å videreføre bevilgningsøkningen til arbeidsmarkedstiltak fra Revidert nasjonalbudsjett 2023. Med lav arbeidsledighet og høy etterspørsel etter arbeidskraft ligger forholdene til rette for at personer som står utenfor arbeid, kan få mulighet til å delta i arbeidslivet. Bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak skal bidra til det. Blant annet økes bevilgningen til individuell jobbstøtte (IPS), som vil bidra til at personer med moderate til alvorlige psykiske lidelser og/eller rusproblemer får hjelp med å komme i arbeid. Regjeringen opprettholder også bevilgningsnivået på funksjonsassistanse i arbeidslivet og arbeids- og utdanningsreiser, slik at flere med nedsatt funksjonsevne kan delta i arbeidslivet. Fra 1. juli 2023 innførte regjeringen en ungdomsgaranti, og denne videreføres i hele 2024. Ungdom som trenger hjelp til å komme i arbeid eller utdanning, vil gis tidlig innsats og tett og tilpasset oppfølging så lenge det er nødvendig. I tillegg jobber regjeringen videre med utformingen og iverksettelsen av et avgrenset forsøk med arbeidsorientert uføretrygd for nye uføre under 30 år. Forsøket innebærer at personer som har fått vedtak om (arbeidsorientert) uføretrygd, skal få tett arbeidsrettet oppfølging fra Arbeids- og velferdsetaten og gis adgang til ansettelse med trygdejustert lønn. Tiltakene er viktige grep for å styrke arbeidslinja og vil kunne bidra til at flere kommer i jobb. Regjeringen foreslår videre 500 nye plasser til varig tilrettelagt arbeid (VTA) i 2024 som en del av en fireårig opptrappingsplan for VTA.

Regjeringen ønsker å bidra til god integrering og deltakelse i arbeidslivet for flyktninger og fordrevne. Det er blant annet et mål at fordrevne fra Ukraina raskt kommer ut i arbeid eller annen aktivitet. Samtidig trenger mange å lære seg norsk og har behov for fleksibel opplæring som kan kombineres med jobb. Regjeringen foreslår derfor å legge til rette for et nasjonalt tilbud om digital lærerstyrt norskopplæring, som retter seg mot fordrevne fra Ukraina og andre nyankomne flyktninger.

Regjeringens videre arbeid med å skape et sikkert, seriøst og inkluderende arbeidsliv innebærer en foreslått styrking av det allerede etablerte a-krimsamarbeidet i Innlandet mellom Skatteetaten, politiet, Arbeidstilsynet og Arbeids- og velferdsetaten. Regjeringen foreslår også å øke Arbeidstilsynets kapasitet til å drive tilsyn med fysisk tilstedeværelse og synlighet på arbeidsplasser, som er et viktig virkemiddel mot useriøsitet og sosial dumping.

Regjeringen ønsker å utforme gode velferdsordninger. Regjeringen foreslår blant annet at ferietillegget til dagpenger, slik det er utformet for 2023, videreføres i 2024. Regjeringen foreslår videre en hovedregel om at barnetilleggene til dagpenger, arbeidsavklaringspenger og kvalifiseringsstønad prisjusteres årlig i tråd med anslaget for konsumprisveksten. Dette skal bidra til at stønadsmottakere får opprettholdt kjøpekraften knyttet til de ekstrautgiftene som følger med å ha barn. Det blir også foreslått endring i reglene for barnetilleggene til arbeidsavklaringspenger, uføretrygd og kvalifiseringsstønad, slik at forsørgeren får beholde barnetillegget selv om barnet har egen inntekt som overstiger grunnbeløpet. Det er mange som har behov for å kombinere arbeidsrettede tjenester med behandling i helsetjenesten. Som følge av dette foreslår regjeringen å prøve ut to modeller for tjenestesamhandling mellom Arbeids- og velferdsetaten og kommunehelsetjenesten: samarbeid mellom Nav-kontor og Rask psykisk helsehjelp-team og samarbeid mellom Nav-kontor og fastlegekontoret. Det legges opp til en samfinansiering av satsingen med Helse- og omsorgsdepartementet.

2.4.8 Helse- og omsorgsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Programområde 10 Helse og omsorg

10.00 Helse- og omsorgsdepartementet mv.

1 286,9

1 440,7

11,9

10.10 Folkehelse mv.

2 965,3

1 274,7

-57,0

10.30 Spesialisthelsetjenester

200 629,9

215 802,4

7,6

10.40 Sentral helseforvaltning

4 452,6

4 777,7

7,3

10.60 Helse- og omsorgstjenester i kommunene

9 391,4

9 686,0

3,1

10.70 Tannhelse

467,2

466,7

-0,1

10.80 Kunnskap og kompetanse

742,9

812,6

9,4

Sum Helse og omsorg

219 936,3

234 260,8

6,5

Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden

30.10 Spesialisthelsetjenester mv.

6 773,9

7 624,6

12,6

30.50 Legehjelp, legemidler mv.

33 476,7

35 418,8

5,8

30.90 Andre helsetiltak

242,0

268,0

10,7

Sum Helsetjenester, folketrygden

40 492,6

43 311,4

7,0

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

260 428,8

277 572,2

6,6

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Helse- og omsorgsdepartementet:

bo trygt hjemme-reformen

redusert ventetid i spesialisthelsetjenesten

rekruttering og kompetanse

forebygging og behandling innen psykisk helse og rus

digital samhandling og Helseteknologiordningen

Regjeringen vil bidra til å skape et mer aldersvennlig samfunn preget av inkludering, trygghet og fellesskap. Som oppfølging av Meld. St. 24 (2022–2023) Fellesskap og meistring – Bu trygt heime foreslår regjeringen økt bevilgning til investeringstilskuddet til heldøgns omsorgsplasser, utvidelse av Tørn-prosjektet som har som formål å øke heltidsandelen og kompetansen i de kommunale helsetjenestene, tiltak rettet mot veiledning av studenter og ansatte og oppskalering av Jobbvinner.

Sykehusene jobber med å ta igjen utredning og behandling som ble utsatt som følge av pandemien. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til spesialisthelsetjenesten tilsvarende en aktivitetsvekst utover det demografiske behovet. Det legger til rette for reduserte ventetider. Bevilgningsøkningen tilsvarer en aktivitetsvekst på om lag 1,8 pst. Det anslåtte demografiske behovet er på 1,5 pst.

Regjeringen vil øke rekrutteringen av fastleger og bidra til stabil legedekning i hele landet. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til nasjonale ALIS-avtaler slik at alle som starter spesialisering i allmennmedisin, kan få tilbud om en ALIS-avtale. Det foreslås å øke det årlige antallet utlyste stillinger til leger i spesialisering (LIS1-stillinger) med 66 slik at det lyses ut 1 185 stillinger i 2024.

Regjeringen foreslår en rekke nye tiltak innen psykisk helse og rus. Regjeringen har som mål at flere skal oppleve god psykisk helse og livskvalitet, og at de som har psykiske helseutfordringer skal få god og lett tilgjengelig hjelp. Tiltakene følger opp Meld. St. 23 (2022–2023) Opptrappingsplan for psykisk helse (2023–2033). Barn og unge prioriteres særskilt, blant annet gjennom økt tilskudd til helsestasjons- og skolehelsetjenesten, digitale tilbud og oppsøkende arbeid.

Det skal etableres en helseteknologiordning som skal støtte innføring av ny teknologi i helse- og omsorgstjenesten og videreføre innsatsen på velferdsteknologiområdet. Ordningen inkluderer en søknadsbasert tilskuddsordning, tilskudd til nettverk for innføring og en veiledningstjeneste. Innsatsen på digital samhandling videreføres, med prioritering av pasientens prøvesvar, pasientens legemiddelliste, pasientens journaldokumenter og pasientens måledata.

2.4.9 Barne- og familiedepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Programområde 11 Barn og familie

11.00 Administrasjon

211,5

231,1

9,3

11.10 Familie og oppvekst

24 188,8

26 957,2

11,4

11.20 Barnevernet

8 410,2

9 928,2

18,0

11.30 Forbrukerpolitikk

278,3

297,0

6,7

11.50 Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

3 716,0

3 964,8

6,7

Sum Barn og familie

36 804,7

41 378,4

12,4

Programområde 28 Foreldrepenger mv., folketrygden¹

28.50 Stønad ved fødsel, adopsjon og bidragsforskott

26 091,0

26 291,0

0,8

Sum Foreldrepenger mv., folketrygden

26 091,0

26 291,0

0,8

Sum Barne- og familiedepartementet

62 895,7

67 669,4

7,6

¹ Bidragsforskott foreslås fra 2024-budsjettet flyttet fra programområde 11 til programområde 28.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Barne- og familiedepartementet:

styrke og omstille det statlige barnevernet

forlenge foreldrepengeperioden med 80 pst. inntektsdekning og utvide selvstendig uttaksrett for fedre

endringer i kontantstøtteordningen

oppstart av bevaringsstrategi for kirkebygg

Regjeringen viderefører og styrker arbeidet med å gjøre de statlige barnevernsinstitusjonene bedre i stand til å ivareta barna med de største og mest sammensatte behovene. Omstillingen vil også legge til rette for å øke bruken av ideelle leverandører. Det er viktig for regjeringen at omstillingen sikrer at tilbudet til barna blir ivaretatt, og det vil derfor sammen med oppbygging av tilbud i offentlig og ideell regi fremdeles kunne være behov for andre private aktører i tiden fremover. Siden slutten av 2022 har det vært en økning i etterspørselen etter institusjonsplasser i barnevernet, særlig plasser til barn med store og sammensatte behov. Det foreslås derfor i tillegg økte bevilgninger til å møte kostnadsøkninger og opprettholde tilbudet i det statlige barnevernet.

Det er også behov for betydelig flere plasser i omsorgssentrene for enslige mindreårige asylsøkere under 15 år, og ressurser til å ivareta de økte omsorgsbehovene disse barna har. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningene til omsorgssentrene.

Regjeringen foreslår å utvide stønadsperioden for foreldrepenger med 80 pst. inntektsdekning slik at den samlede utbetalingen tilsvarer utbetalingen ved 100 pst. inntektsdekning. En slik utvidelse vil blant annet gi bedre muligheter til å være hjemme med barnet lenger. Videre foreslår regjeringen å utvide fedrenes selvstendige uttaksrett med to uker fra 2. august 2024. Samtidig legges det opp til at ytelsen reduseres til 90 pst. for åtte av ti uker.

Regjeringen foreslår å videreføre kontantstøtten for barn mellom 13 og 19 måneder og avvikle kontantstøtten for barn fra og med 20 måneder til og med 23 måneder. Endringen innebærer at alle familier har krav på enten barnehageplass eller kontantstøtte.

Staten ble 1. januar 2023 eier av verdier som historisk har vært forvaltet av Opplysningsvesenets fond (Ovf). Det legges til grunn at forpliktelsen om å tilbakeføre verdien av statens del av Ovf til kirkebygg gjøres i tråd med en bevaringsstrategi over en periode på 20-30 år, med en opptrapping de første årene til opp mot 500 mill. kroner årlig. I budsjettforslaget for 2024 foreslås det å omdisponere midlene fra gjeldende tilskuddsordning for fredete og verneverdige kirkebygg til etablering og drift av en forvaltningsorganisasjon i Trondheim. Regjeringen vil komme tilbake til ny tilskuddsbevilgning etter at bevaringsstrategien for kulturhistorisk viktige kirkebygg er ferdigstilt.

2.4.10 Nærings- og fiskeridepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Programområde 17 Nærings- og fiskeriformål

17.10 Forvaltning og rammebetingelser

10 637,3

12 476,4

17,3

17.20 Forskning og innovasjon

8 868,8

9 977,9

12,5

17.30 Markedsadgang og eksport

159,7

223,3

39,9

17.40 Statlig eierskap

29 023,4

26 489,9

-8,7

Sum før lånetransaksjoner

48 689,2

49 167,5

1,0

Lånetransaksjoner

73 163,9

72 652,5

-0,7

Sum Nærings- og fiskeriformål

121 853,1

121 820,0

0,0

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.40 Arbeidsliv

80,0

80,0

0,0

Sum Arbeidsliv, folketrygden

80,0

80,0

0,0

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

121 933,1

121 900,0

0,0

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Nærings- og fiskeridepartementet:

grønn omstilling i næringslivet

strategiske eksportfremmesatsinger

Regjeringen vil bidra til grønn omstilling i næringslivet, og næringsrettet forskning og innovasjon står sentralt i omstillingsarbeidet. Dette skal bidra til fremvekst av ny industri og opprettelse av nye arbeidsplasser, og er i tråd med regjeringens oppdaterte veikart for grønt industriløft. Regjeringen har innført som et hovedprinsipp at prosjekter som mottar støtte gjennom det næringsrettede virkemiddelapparatet, skal ha en plass på veien mot omstillingsmålet for 2030, og at Norge skal være et lavutslippssamfunn i 2050. Prinsippet favner både prosjekter med nøytral effekt og prosjekter med positiv effekt på grønn omstilling. Regjeringen foreslår økt innsats rettet mot oppstartselskaper med stort vekstpotensial, og å etablere et nytt innovasjonstilskudd til større batteriprosjekter. Regjeringen foreslår også utvidelser av låne- og garantiordningene under Innovasjon Norge og Eksfin.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til strategiske eksportfremmesatsinger gjennom eksportreformen «Hele Norge eksporterer». Formålet er å bidra til samarbeid mellom myndighetene, næringslivet og virkemiddelapparatet for å øke eksporten. Samarbeidet skal styrke og effektivisere arbeidet med eksport og skape en felles eksportkultur hvor alle bidrar aktivt.

2.4.11 Landbruks- og matdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Programområde 15 Landbruk og mat

15.00 Administrasjon m.m.

188,9

198,9

5,3

15.10 Matpolitikk

1 591,8

1 691,7

6,3

15.20 Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

841,2

891,6

6,0

15.30 Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

26 888,2

28 842,2

7,3

Sum Landbruks- og matdepartementet

29 510,2

31 624,5

7,2

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Landbruks- og matdepartementet:

kompensasjon for kostnadsvekst og forbedrede inntektsmuligheter for jordbruket

klimatiltak i landbruket gjennom Bionova

etablering av beredskapslager for matkorn

reindriftsavtalen

Bevilgningen til gjennomføring av jordbruksavtalen foreslås økt med 2 907 mill. kroner, i tråd med vårens jordbruksoppgjør. Økningen skal bidra til kompensasjon som følge av kostnadssituasjonen i næringen og gi grunnlag for forbedrede inntektsmuligheter. Strømstøtteordningen til jordbruks- og veksthusnæringen foreslås videreført ut 2024.

Regjeringen foreslår økt bevilgning til klimatiltak i landbruket gjennom Bionova. Formålet til Bionova er å bidra til reduserte klimagassutslipp og økt karbonopptak samt overgang til en mer sirkulær bioøkonomi. Samlet forslag til bevilgning til Bionova i 2024, inkludert midler over jordbruksavtalen, er 393 mill. kroner.

Regjeringen prioriterer beredskapslagring av matkorn for bedre matsikkerhet. Det legges opp til at første innkjøp gjøres i 2024. Lageret skal bygges opp for tre måneders forbruk innen 2029. Det foreslås en bevilgning på 63,4 mill. kroner for 2024.

Bevilgningen til gjennomføring av reindriftsavtalen foreslås økt med 20 mill. kroner. Hovedprioriteringene er de direkte tilskuddene, ivaretaking av reindriftens areal, klimatilpasning, beredskap og tilleggsnæringer.

2.4.12 Samferdselsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Programområde 21 Innenlands transport

21.10 Administrasjon m.m.

496,9

488,8

-1,6

21.20 Luftfartsformål

2 978,7

5 226,4

75,5

21.30 Veiformål

39 784,3

43 074,5

8,3

21.40 Særskilte transporttiltak

6 983,1

8 218,8

17,7

21.50 Jernbaneformål

31 453,6

32 306,3

2,7

Sum Innenlands transport

81 696,6

89 314,8

9,3

Programområde 22 Posttjenester

22.10 Posttjenester

1 260,6

1 680,6

33,3

Sum Posttjenester

1 260,6

1 680,6

33,3

Sum Samferdselsdepartementet

82 957,2

90 995,4

9,7

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Samferdselsdepartementet:

forbedret flyrutetilbud i distriktene

utbygging av nye riksveier

byvekst- og belønningsavtaler

Det foreslås bevilget i alt 89,6 mrd. kroner til formål under Nasjonal transportplan (NTP). Det innebærer en reell økning på 1,1 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2023. Midlene til NTP-formål bevilges over Samferdselsdepartementets og Nærings- og fiskeridepartementets budsjetter samt deler av rammetilskuddet til fylkeskommunene under Kommunal- og distriktsdepartementet.

Regjeringen foreslår 1,9 mrd. kroner til forbedret flyrutetilbud på FOT-rutene i Nord- og Sør-Norge. Forslaget innebærer en halvering av maksimaltakstene på billetter, flere ruter og mer kapasitet i de nye kontraktene med oppstart fra april 2024.

Regjeringen prioriterer et trygt og fremkommelig veinett i hele landet. Med budsjettforslaget anslås det at vedlikeholdsetterslepet på riksvei reduseres med 100 mill. kroner. Regjeringen foreslår 20,7 mrd. kroner til investeringer på riksvei, blant annet til utbygging av nye riksveier. I 2024 legges det til rette for oppstart av de store prosjektene E134 Oslofjordforbindelsen, trinn 2 i Akershus, E134 Røldal–Seljestad i Vestland og E6 Megården–Sommerset i Nordland samt to delprosjekter under Nye Veier AS. Til Fellesprosjektet E16/Vossebanen Arna–Stanghelle settes det av midler til forberedende arbeider.

Regjeringen viderefører satsingen på attraktive og klimavennlige byer med god fremkommelighet og bedre kollektivtilbud gjennom byvekst- og belønningsavtalene. Hovedmålet for regjeringens politikk i byområdene er nullvekst i persontransport med bil. Det settes av midler i 2024 til å forhandle om nye byvekstavtaler for Kristiansandsregionen og Nedre Glomma og til ny byvekstavtale med Tromsø.

Budsjettforslaget dekker utgifter etter ekstremværet Hans. Dette inkluderer mindre utbedringer av riksveinettet, vedlikehold av jernbaneinfrastrukturen, midlertidig tilskuddsordning til godstogselskaper og kompensasjon iht. trafikkavtalene til persontogoperatørene.

Regjeringen prioriterer rasjonell fremdrift i igangsatte prosjekter og tiltak. Det foreslås 2,9 mrd. kroner til planlegging og bygging av ny lufthavn i Bodø og til bygging av ny lufthavn ved Mo i Rana. Det foreslås 384 mill. kroner til å videreføre ordningen med gratis ferjer og halverte takster på riks- og fylkesveiferjene sammenlignet med takstnivået 1. januar 2021. Deler av midlene bevilges over fylkeskommunenes rammetilskudd.

Regjeringen foreslår 150 mill. kroner til teknologiutvikling i Statens vegvesen og videreutvikling av salgs- og billetteringsplattformen til Entur AS. Dette skal bidra til bedre digitale tjenester langs veinettet og for de kollektivreisende.

2.4.13 Klima- og miljødepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Programområde 12 Klima og miljø

12.10 Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

2 363,2

2 468,0

4,4

12.20 Klima, naturmangfold og forurensning

15 623,3

16 205,3

3,7

12.30 Kulturminner og kulturmiljø

796,8

838,9

5,3

12.60 Nord- og polarområdene

490,4

553,0

12,8

12.70 Internasjonalt klimaarbeid

3 166,0

3 291,1

3,9

Sum Klima- og miljødepartementet

22 439,8

23 356,4

4,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Klima- og miljødepartementet:

Enova som klima- og energivirkemiddel

bærekraftig forvaltning av naturressursene

oppgradering av forskingsstasjonen i Antarktis

CO₂-kompensasjonsordningen for industrien

Regjeringen styrker innsatsen for å nå Norges klimaforpliktelser. Enova som klima- og energivirkemiddel foreslås økt med over 400 mill. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023. Økningen inkluderer midler på Olje- og energidepartementets budsjett for å bidra til oppfølging av regjeringens handlingsplan for energieffektivisering. Enova støtter for eksempel elektrifisering av transportsektoren, ammoniakk/hydrogen i maritim sektor og innovasjon i industrien og innen produksjon av biodrivstoff/biogass.

Regjeringen foreslår flere tiltak for en langsiktig bærekraftig forvaltning av naturressursene. Regjeringen vil videreføre arbeidet med restaurering av natur og utvikling av et naturregnskap for Norge som følger FNs standard for naturregnskap. Naturregnskapet tar utgangspunkt i økosystemene, og vil vise endringer i utstrekning, tilstand og økosystemtjenester per økosystem. Arbeidet med å bedre miljøtilstanden i Oslofjorden og økosystemet i Skagerrak videreføres. Internasjonalt er Klima- og skoginitiativet den viktigste klima- og naturinnsatsen. I 2024 planlegges det å betale for utslippsreduksjoner fra redusert avskoging i Indonesia, Costa Rica, Ecuador og Peru.

Forskningsstasjonen Troll i Dronning Maud Land er viktig for norsk forskning i Antarktis. Stasjonen nærmer seg slutten av sin levetid. Regjeringen tok våren 2023 konseptvalg for oppgradering av Trollstasjonen. Regjeringen foreslår bevilgninger til forprosjektet, som skal starte opp i 2024.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til CO₂-kompensasjonsordningen for industrien med om lag 1,7 mrd. kroner til 6,4 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023. Utgiftsveksten skyldes i stor grad økte kvotepriser i klimakvotesystemet til EU. Regjeringen foreslår samtidig å øke egenandelen (kvoteprisgulvet) i ordningen fra 200 kroner til 375 kroner. Justeringen bidrar til å begrense utgiftsøkningen i 2024. Regjeringen vil gå i dialog med industrien om fremtidige rammer i CO₂-kompensasjonsordningen for å holde ordningen forutsigbar og på et budsjettmessig bærekraftig nivå. Regjeringen vil samtidig fortsette dialogen om endring av ordningen, slik at den bidrar med utslippsreduksjoner og/eller energieffektivisering. Basert på denne dialogen, vil regjeringen foreslå en langsiktig løsning for ordningen.

2.4.14 Finansdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.30 Regjering

402,1

424,0

5,4

00.40 Stortinget og tilknyttede organ

2 242,4

2 444,1

9,0

Sum Konstitusjonelle institusjoner

2 644,6

2 868,0

8,5

Programområde 23 Finansadministrasjon

23.10 Finansadministrasjon

1 973,7

2 122,0

7,5

23.20 Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

10 310,4

10 903,4

5,8

23.30 Offisiell statistikk

914,4

988,6

8,1

23.40 Andre formål

42 004,0

46 495,3

10,7

Sum Finansadministrasjon

55 202,6

60 509,3

9,6

Programområde 24 Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

24.10 Statsgjeld, renter og avdrag mv.

11 529,7

12 454,3

8,0

Sum før lånetransaksjoner

11 529,7

12 454,3

8,0

Lånetransaksjoner

78 457,0

68 000,0

-13,3

Sum Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

89 986,7

80 454,3

-10,6

Sum Finansdepartementet

147 833,8

143 831,6

-2,7

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Finansdepartementet:

modernisering av innkreving gjennom programmet Fremtidens innkreving

digitaliseringsarbeid i Finanstilsynet

digitalisering av Tolletatens innførselsprosesser

I programmet Fremtidens innkreving, som er planlagt å gå over syv år fra 2022, skal Skatteetaten blant annet bygge ny IT-plattform, etablere effektive og brukerrettede tjenester, innføre innsyns- og selvbetjeningsløsninger og legge til rette for samordnet behandling av krav fra flere kreditorer. Programmet forventes å gi store gevinster for både det offentlige og private. Arbeidet med programmet ledes av Skatteetaten, som i samarbeid med Politiet, Arbeids- og velferdsetaten, Brønnøysundregistrene og Lånekassen skal utvikle sammenhengende tjenester innenfor innkreving.

Finanstilsynet har igangsatt et digitaliseringsarbeid innenfor fem hovedområder: automatisering av forvaltningsoppgaver, digitalisering av tilsynsprosesser, mer effektiv rapportering og datafangst, bedre analyseløsninger og økt deling av data. Prosjektet, som skal gi sikrere, raskere og mer målrettet tilsyn, startet opp i 2022, og har en planlagt varighet på fem år. Prosjektet har allerede levert vellykkede løsninger, blant annet for tilsyn med verdipapirmeglere og generelle forvaltningsoppgaver i organisasjonen. Arbeidet foreslås videreført i 2024.

Tolletatens Treff-satsing skal digitalisere Tolletatens innførselsprosesser ved å etablere både ny og forbedret systemstøtte for alle ledd av etatens kontrollprosesser, utvikle en ny løsning for digital deklarering og i størst mulig grad automatisk fortolling av varer på grensen. Prosjektet er forventet å gi gevinster for det offentlige og næringslivet. Det nye hovedløpet for innførsel av varer til Norge vil blant annet innebære at aktører som fortoller på grensen, som hovedregel slipper å stanse for å få behandlet papirene sine i ekspedisjonen. Tolletaten vil i 2024 samarbeide med næringslivet for at digital tollbehandling skal kunne tas i bruk i stor skala.

2.4.15 Forsvarsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Programområde 04 Militært forsvar

04.10 Militært forsvar mv.

75 808,2

90 821,0

19,8

Lånetransaksjoner

24,7

27,8

12,8

Sum Forsvarsdepartementet

75 832,9

90 848,8

19,8

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Forsvarsdepartementet:

opptrapping i tråd med langtidsplanen og mot regjeringens ambisjon om å benytte 2 pst. av BNP til forsvarsformål innen 2026

mer personell, bedre boforhold og økt utdanningskapasitet i Forsvaret

økt kompetanse og kjøp av våpen i Heimevernet

videreføre militær støtte til Ukraina for å støtte opp under Ukrainas frihetskamp

nasjonal evne til mottak av allierte

Regjeringen fortsetter å prioritere forsvarssektoren og foreslår en bevilgningsøkning på om lag 15 mrd. kroner i 2024 sammenlignet med Saldert budsjett 2023. Med dette forslaget vil Norge være på god vei mot å oppnå regjeringens ambisjon om å benytte 2 pst. av BNP til forsvarsformål innen 2026, og foran det en lineær opptrapping mot ambisjonen ville tilsi. Regjeringens forslag innebærer et forsvarsbudsjett som er i overkant av 11 mrd. kroner høyere enn det de økonomiske planrammene for 2024 i gjeldende langtidsplan for forsvarssektoren (LTP) tok sikte på. Dette inkluderer også finansiering av tiltak som ikke lå til grunn i gjeldende langtidsplan, og tiltak for et økt ambisjonsnivå ut over langtidsplanen, blant annet den militære andelen av Nansen-programmet og valutajustering av investeringskostnadene i store investeringsprosjekter i forsvarssektoren. Siden 2021 har forsvarsbudsjettet økt med i overkant av 40 pst.

Opptrapping i tråd med langtidsplanen innebærer investeringer i blant annet kampfly, nye ubåter, nye kystvaktfartøyer, ny maritim helikopterkapasitet og nye stridsvogner. Videre foreslår regjeringen å øke oppbyggingen av forsyningsberedskap og å forbedre Etterretningstjenestens evne til situasjonsforståelse.

Sammenlignet med langtidsplanen legger budsjettforslaget til rette for mer personell, bedre boforhold og økt utdanningskapasitet i Forsvaret. Regjeringen foreslår å forsere bemanningsøkningen i Forsvaret og øke elevtallene ved Forsvarets skoler. For å legge til rette for økt bemanning og beholde personell, foreslås vedlikeholdet og nybyggingen av boliger og kvarter økt. Med regjeringens forslag for 2024 vil samlet personellopptrapping i Forsvaret for inneværende langtidsplanperiode bli om lag 700 innen utgangen av 2024.

Videre prioriterer regjeringen Heimevernet ved å øke innkjøpet av moderne håndvåpen og heve kompetansen i områdestrukturen. Det foreslås å videreføre den militærestøtten til Ukraina med en samlet verdi på 7,5 mrd. kroner i 2024. Støtten planlegges blant annet å omfatte donasjoner fra egen struktur, tilskudd til innkjøp av nytt utstyr og trening og øving i regi av Forsvaret.

Nasjonal evne til mottak av allierte i nord foreslås styrket på Andøya, og det foreslås å iverksette innledende tiltak for å utvikle Andøya Spaceport som utskytingssted for satellitter som må erstattes i krise og krig.

2.4.16 Olje- og energidepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Programområde 18 Olje- og energiformål

18.00 Administrasjon

279,7

324,0

15,8

18.10 Petroleum

499,4

506,8

1,5

18.20 Energi og vannressurser

46 241,6

12 443,8

-73,1

18.30 Klima, industri og teknologi

4 866,5

3 912,4

-19,6

18.60 Sikkerhet og arbeidsmiljø¹

0,0

383,7

100,0

Sum Olje- og energidepartementet

51 887,2

17 570,7

-66,1

¹ Programkategori 18.60 Sikkerhet og arbeidsmiljø omfatter Havindustritilsynet (endrer navn fra Petroleumstilsynet 1.1.2024) som ble overført fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet med virkning fra 1. juli 2023.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Olje- og energidepartementet:

videreføre strømstønadsordningene ut 2024

Langskip – fangst og lagring av CO₂

energieffektivisering og -omlegging

flom- og skredforebygging og oppfølging etter ekstremværet «Hans»

utbygging av havvind, digitalisering og konsesjonsbehandling av kraft og nett

Regjeringen foreslår å videreføre den midlertidige strømstønadsordningen for husholdninger og borettslag ut 2024. I 2023 er ordningen endret slik at beregningen av stønaden er basert på strømpriser i hver enkelt time og stønadsgraden er 90 pst. hele året. Det innebærer at ordningen er forsterket sammenlignet med forrige vintersesong. Det foreslås å prisjustere terskelverdien slik at det gis stønad når strømprisen overstiger 73 øre/kWh før avgifter fra 1. januar 2024. Når ordningen nå er forlenget ut 2024, og således er blitt av mer langvarig karakter, er det naturlig at den også prisjusteres som andre ordninger. Forslaget innebærer at staten for hver enkelt time og i alle måneder vil dekke 90 pst. av strømprisen over 73 øre/kWh i det prisområdet husholdningen tilhører, oppad begrenset til et månedlig forbruk på 5000 kWh. Regjeringen foreslår en bevilgning på 9,75 mrd. kroner i 2024, som er anslag på utbetalinger under ordningen i perioden desember 2023 til november 2024. Regjeringen foreslår også å videreføre strømstønadsordningen for husholdningskunder av nærvarmeanlegg.

Regjeringen følger opp Langskip-prosjektet, som en sentral del av Norges bidrag til utvikling av klimateknologier internasjonalt. Det foreslås en bevilgning på 2,6 mrd. kroner i 2024. Langskip består av CO₂-fangstprosjekter på sementfabrikken til Heidelberg Materials (tidligere Norcem) i Brevik og på avfallsforbrenningsanlegget til Hafslund Oslo Celsio på Klemetsrud. Prosjektet til Hafslund Oslo Celsio er satt på vent, mens selskapet vurderer kostnadsreduserende tiltak. Langskip-prosjektet omfatter også transport og lagring av CO₂ på kontinentalsokkelen ved Northern Lights. Lagerinfrastrukturen bygges ut med ledig kapasitet som kan utnyttes av fangstprosjekter i andre land. Forventede kostnader for Langskip er 30,1 mrd. 2023-kroner, hvorav det statlige bidraget anslås til 20,3 mrd. 2023-kroner.

Regjeringen foreslår 495 mill. kroner til oppfølging av regjeringens handlingsplan for energieffektivisering i alle deler av norsk økonomi og tiltak for å redusere energibruken i bygg gjennom Husbanken og Enova.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) sitt arbeid med flom- og skredforebygging, herunder økt saksbehandlingskapasitet i NVE, kartlegging og sikringstiltak. Det foreslås blant annet midler til krise- og hastetiltak og oppfølging etter ekstremværet «Hans».

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til NVE, Reguleringsmyndigheten for energi (RME) og Olje- og energidepartementet (OED). Midlene skal legge til rette for raskere utbygging av havvind og konsesjonsbehandling av fornybar kraft og anlegg for nett. Midlene dekker økt saksbehandlingskapasitet og tiltak for økt effektivitet hos energimyndighetene, nye analyser av kraftsystemet og arbeidet med kraftsystemutredninger. Videre foreslås det midler til natur- og miljøkartlegging og forberedelse av havvindutlysning i 2025.

2.4.17 Ymse utgifter og inntekter

Det foreslås bevilget 7,0 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Bevilgningen står som motpost til tilleggsbevilgninger knyttet til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder til lønnsoppgjøret for statsansatte og takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, og til uforutsette utgifter.

På kap. 5309 Tilfeldige inntekter foreslås det bevilget 400 mill. kroner. Dette gjelder enkelte mindre, uforutsette inntekter som ikke inngår på andre inntektskapitler i statsbudsjettet.

2.5 Folketrygdens utgifter og inntekter

Regjeringens samlede forslag til utgifter under alle folketrygdens programområder for 2024 er på 651,1 mrd. kroner. Det er en økning på 61,4 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2023. Samtidig forventes det nå betydelig høyere utgifter i 2023 enn anslått i saldert budsjett. Sammenlignet med anslag på regnskap for 2023 innebærer regjeringens forslag en økning på om lag 42,3 mrd. kroner. Den anslåtte økningen skyldes i hovedsak økte utgifter til alderspensjon, uføretrygd og arbeidsavklaringspenger. Utgiftsanslaget for 2024 inkluderer en økning på 23 mrd. kroner som følge av anslått effekt av reguleringen av folketrygdens grunnbeløp per 1. mai 2024 og overhenget fra trygdeoppgjøret for 2023. Budsjettallene fordelt på programkategorier fremgår av omtalen av de ulike departementene tidligere i dette kapittelet.

Tabell 2.4 Folketrygdens utgifter

Mill. kroner

Programområde

Saldert budsjett 2023

Anslag på regnskap 2023

Gul bok 2024

Endring Saldert budsjett 2023 til Gul bok 2024 i pst.

28

Foreldrepenger mv., folketrygden¹

26 766,0

24 905,0

26 291,0

-1,8

29

Sosiale formål, folketrygden

512 253,7

531 725,6

567 760,3

10,8

Sykepenger

51 815,3

60 007,5

62 237,5

20,1

Arbeidsavklaringspenger

36 569,0

40 930,0

44 709,2

22,3

Uføretrygd

118 510,0

118 030,0

125 700,0

6,1

Alderspensjon

289 622,0

296 460,0

316 740,0

9,4

Annet

15 737,4

16 298,1

18 373,6

16,8

30

Helsetjenester, folketrygden

40 492,6

40 593,0

43 311,4

7,0

33

Arbeidsliv, folketrygden

10 196,8

11 570,0

13 763,0

35,0

Sum

589 709,0

608 793,6

651 125,7

10,4

¹ Inkluderer også bidragsforskott, som fra 2024-budsjettet foreslås flyttet fra programområde 11 til programområde 28.

Kilde: Finansdepartementet

Programområde 28 Foreldrepenger mv., folketrygden

Stønadsordningene under dette programområdet skal kompensere for inntektsbortfall i forbindelse med fødsel og adopsjon og sikre økonomisk støtte til foreldre som ikke har opptjent rett til foreldrepenger. Programområdet omfatter foreldrepenger til yrkesaktive, engangsstønad ved fødsel og adopsjon og feriepenger av foreldrepenger mv. Barne- og familiedepartementet har ansvaret for programområdet.

Utgiftsanslaget for 2024 bygger blant annet på den siste befolkningsfremskrivingen til Statistisk sentralbyrå. Nedgangen skyldes færre mottakere av foreldrepenger. Fra og med 2024-budsjettet foreslås imidlertid bidragsforskott flyttet fra programområde 11 til programområde 28.

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

Programområdet omfatter ordninger som skal kompensere for inntektsbortfall ved sykdom og uførhet (sykepenger, arbeidsavklaringspenger og uføretrygd), pensjoner (alderspensjon og etterlattepensjon), stønader til enslige forsørgere, stønader og hjelpemidler til personer med nedsatt funksjonsevne og enkelte andre formål. Arbeids- og inkluderingsdepartementet har ansvar for programområdet. Økningen fra Saldert budsjett 2023 er på 55,5 mrd. kroner. Økningen skyldes både flere mottakere av arbeidsavklaringspenger, alderspensjon og uføretrygd og økt gjennomsnittlig grunnbeløp. Vekst i sykefraværet bidrar også til økningen. Økningen fra anslag på regnskap for 2023 er på 36,0 mrd. kroner. Nedenfor gjennomgås utviklingen fra 2023 til 2024 på de største utgiftsområdene.

Sykepenger

Forslaget innebærer en økning på 10,4 mrd. kroner i 2024 sammenlignet med Saldert budsjett 2023. Anslaget for 2023 er også økt som følge av høyere trygdefinansiert fravær og høyere lønnsvekst enn ventet.

I budsjettforslaget legges det til grunn en økning i det trygdefinansierte sykefraværet for arbeidstakere tilsvarende 6 pst. i 2023 og en nedgang på 2 pst. i 2024, sammenlignet med nivået året før. I tillegg til sykefraværet, påvirkes sykepengeutgiftene av sysselsettingsutviklingen og lønnsveksten. I budsjettforslaget for 2024 er det lagt til grunn en økning i sysselsettingen på 1,3 pst. i 2023 og 0,1 pst. i 2024. Videre er det lagt til grunn en økning i sykepengegrunnlaget på 5,5 pst. i 2023 og 4,9 pst. i 2024.

Arbeidsavklaringspenger

Forslaget innebærer en økning på om lag 8,1 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023. Anslaget for 2023 er økt som følge av økt anslag for antall mottakere, herunder redusert overgang fra arbeidsavklaringspenger (AAP) til uføretrygd. Økningen i 2024 er også tilknyttet flere mottakere av AAP, både grunnet redusert overgang til uføretrygd samt færre mottakere med avgang til annet enn uføretrygd.

Økt sykefravær, og særlig langtidsfravær, bidrar også til å øke antallet AAP-mottakere. Det skyldes at mange av de som går ut full sykepengeperiode, vil få innvilget AAP. Samtidig meldes en økning i gjennomsnittlig varighet på ytelsen for AAP-mottakere og en økning i antallet personer som har mottatt AAP i fire år eller mer. Noe av økningen kan tilskrives tregere avklaring enn ventet. Under pandemien ble det innført flere midlertidige forlengelser av stønadsperioden for AAP-mottakere. Når disse etter hvert opphørte, har Nav forventet en økning i avgang fra ytelsen. Det ser man imidlertid ikke, hvilket bidrar til å øke anslaget for utgifter til AAP. At antall mottakere øker, må også ses i sammenheng med at de nye reglene fra 1. juli 2022 i større grad enn før har gitt mulighet til å motta ytelsen utover varighetsbegrensningen på tre år, eller å få innvilget en ny stønadsperiode.

Det ventes at antall mottakere i gjennomsnitt vil øke fra 144 500 i 2023 til 148 300 i 2024. Effekten av trygdeoppgjøret er anslått å øke utgiftene med 2,1 mrd. kroner i 2024.

Uføretrygd

Forslaget innebærer en utgiftsøkning på omtrent 7,2 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023. Dette skyldes i hovedsak trygdeoppgjøret, som er anslått å øke utgiftene med 6,2 mrd. kroner. Videre forventes det økt overgang fra AAP til uføretrygd i 2024 sammenlignet med 2023. Samlet sett anslås det at gjennomsnittlig antall mottakere av uføretrygd vil øke fra om lag 366 800 i 2023 til 373 070 i 2024.

Alderspensjon

Utgiftene til alderspensjon øker i hovedsak på grunn av vekst i folketrygdens grunnbeløp og reguleringen av pensjoner under utbetaling, som medfører en økning på 14,5 mrd. kroner, og at det blir flere alderspensjonister. Fra 2023 til 2024 anslås det at gjennomsnittlig antall mottakere av alderspensjon vil øke med 22 000 og dermed utgjøre 1 051 000 personer.

Etter at fleksibelt uttak av alderspensjon ble innført i 2011, steg antall mottakere av alderspensjon under 67 år raskt. Utgiftene til tidlig uttak flatet ut etter 2016, og de siste årene har det vært en liten reduksjon i andelen med tidlig uttak. Selv om mange tar ut alderspensjon, har yrkesaktiviteten i aldersgruppen over 60 år økt etter 2010, og mange kombinerer arbeid og uttak av alderspensjon. Over tid påvirkes utgiftene til alderspensjon i liten grad av fleksibelt uttak, siden tidlig uttak gir en lavere årlig pensjon for den enkelte. På den andre siden har innføringen av levealdersjustering og endret regulering av pensjoner under utbetaling fått gradvis større betydning. Det anslås at pensjonsreformen samlet sett har bidratt til lavere utgifter til alderspensjon fra og med 2021, og det anslås at utgiftene i 2024 vil være om lag 9,5 mrd. kroner lavere enn de ellers ville vært på grunn av pensjonsreformen.

Som et ledd i oppfølgingen av pensjonsreformen, har regjeringen videreført arbeidet med etterlattereformen, som ble vedtatt av Stortinget i desember 2020. Nye regler skal gjelde fra 1. januar 2024. Dagens gjenlevendepensjon blir erstattet av en tidsbegrenset omstillingsstønad, og gjenlevendefordelene i alderspensjon og uføretrygd skal fases ut. Dette vil gi betydelige mindreutgifter på sikt. Samtidig øker utgiftene til barnepensjon som følge av økte satser og økt øvre aldersgrense. Samlet sett er etterlattereformen anslått å gi merutgifter på om lag 1 mrd. kroner i 2024.

For å sikre et økonomisk bærekraftig, robust og forutsigbart pensjonssystem, må hovedprinsippene i pensjonsreformen ligge fast over tid. Samtidig kan det på enkelte områder være behov for justeringer. Et politisk bredt sammensatt pensjonsutvalg leverte sin rapport NOU 2022: 7 til Arbeids- og inkluderingsdepartementet i juni 2022. Et samlet utvalg viser til at pensjonsreformen var nødvendig for å begrense veksten i utgiftene til alderspensjon fra folketrygden og bedre bærekraften i offentlige finanser. Videre vurderer utvalget at reformen ser ut til å virke etter hensikten, og at hovedelementene i reformen må ligge fast. Utvalget peker imidlertid på behov for enkelte justeringer for å styrke den sosiale bærekraften i pensjonssystemet, herunder gradvis økning i aldersgrensene i pensjonssystemet, bedre regulering av minstenivåene og økt alderspensjon til uføre. Utvalgets forslag til endringer er en enhetlig pakke av tiltak som bør vurderes samlet. Regjeringen har mål om et nytt bredt pensjonsforlik og tar sikte å legge frem en melding for Stortinget som følger opp utvalgets vurderinger og forslag.

Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden

Programområdet omfatter folketrygdens bidrag til finansiering av helsetjenester, herunder lege- og psykologhjelp, fysioterapi samt legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept. Helse- og omsorgsdepartementet har ansvar for programområdet.

Budsjettforslaget innebærer en økning i utgiftene til helsetjenester under folketrygden med om lag 2,8 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023. Det tilsvarer en vekst på om lag 7 pst. Sammenlignet med anslag på regnskap for 2023, øker utgiftene til helsetjenester under folketrygden med om lag 2,7 mrd. kroner.

Refusjon av legemidler på blå resept er den største utgiften på stønadsbudsjettet for helsetjenester. Utgiftene til refusjon av legemidler på blå resept anslås å øke med om lag 1,0 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023. Dette skyldes i all hovedsak en underliggende vekst i utgiftene til legemidler på 9 pst. i 2024.

Anslaget for utgifter til refusjon av egenandeler over egenandelstaket øker med om lag 0,3 mrd. kroner i 2024 sammenlignet med Saldert budsjett 2023. I sum foreslås egenandelbetalingene prisjustert med 4,35 pst., gjennom å øke egenandelstaket med 125 kroner, og gjennom å øke egenandelene for helsetjenester med 4,35 pst. Nytt egenandelstak foreslås fastsatt til 3 165 kroner.

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

Programområdet omfatter dagpenger ved arbeidsledighet, statsgaranti for lønnskrav ved konkurs og stønad ved arbeidsledighet for fiskere og fangstmenn. Dagpenger ved arbeidsledighet utgjør den største utgiftsposten under dette programområdet.

Budsjettforslaget for 2024 innebærer en økning i dagpengeutgiftene på 3,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2023. Utgiftsøkningen skyldes i hovedsak at det anslås flere dagpengemottakere. I Saldert budsjett 2023 ble det lagt til grunn om lag 37 000 dagpengemottakere i gjennomsnitt i 2023. Til sammenligning legges det nå til grunn i gjennomsnitt om lag 38 000 dagpengemottakere i 2023, og i overkant av 43 000 dagpengemottakere i 2024.

For 2023 ble det innført en ordning med ferietillegg til dagpenger som i hovedsak er lik ferietilleggsordningen som gjaldt frem til 2015. Dagpengemottakere som mottok dagpenger i mer enn åtte uker i 2022, fikk i 2023 ferietillegg på 9,5 pst. av utbetalte dagpenger i 2022. Tilsvarende ble det gitt ferietillegg til de som hadde mottatt sykepenger på grunnlag av dagpenger. I Prop. 1 S (2022–2023) ble det varslet at regjeringen ville se nærmere på mulighetene for å innføre en ordning med ferietillegg til dagpenger fra 2024 som ligger nærmere ordningen med feriepenger for arbeidstakere. I forbindelse med arbeidet med statsbudsjettet for 2024 har det derfor blitt utredet en ordning med ferietillegg til dagpenger hvor dagpengene stanses i juli, men med mulighet for søknadsbasert unntak for dem som ikke har tilstrekkelig opptjente feriepenger. Regjeringen har vurdert at en slik ordning ikke vil være gjennomførbar i praksis.

Regjeringen foreslår derfor å videreføre den ferietilleggsordningen som ble utformet for 2023, i 2024. Tilsvarende tilrås det at ferietillegget til mottakere av sykepenger på grunnlag av dagpenger etter særreglene i folketrygdloven § 8-49, videreføres i 2024.

2.5.1 Folketrygdens finansieringsbehov

Folketrygdens utgifter inngår i budsjettet på linje med andre utgifter, men er på inntektssiden formelt knyttet til de store avgiftsordningene (arbeidsgiveravgift og trygdeavgift) og enkelte gebyrer og refusjoner mv., jf. folketrygdloven 28. februar 1997 nr. 19, del VIII, Finansielle bestemmelser.

Folketrygdens inntekter i 2024 anslås til 458,3 mrd. kroner, med følgende hovedelementer: Trygdeavgift på 190,8 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 71), arbeidsgiveravgift på 264,7 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 72), samt enkelte mindre inntekter på til sammen 2,9 mrd. kroner (vederlag, gebyrer, ulike refusjoner, dividende mv., jf. kapitlene 5701, 5704, 5705 og 5706). Utgiftene utgjør til sammen 651,1 mrd. kroner.

Differansen mellom bevilgningsforslagene til folketrygdens utgifter og inntekter innebærer et beregnet finansieringsbehov for folketrygden i 2024 på 192,8 mrd. kroner, jf. oversikten i vedlegg 1 til Gul bok. Finansieringsbehovet for folketrygden utgjør tilskuddet fra staten, jf. folketrygdlovens § 23-10 første ledd, og inngår i statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd. Statstilskuddet inkluderer dekningen av folketrygdens utgifter som iht. folketrygdlovens § 23-10, tredje ledd, minst skal dekkes gjennom direkte tilskudd fra staten, dvs. uten henvisning til de store avgiftsordningene eller andre spesifiserte inntekter under folketrygden.

2.6 Forslag til vedtak

De forslag til vedtak som legges frem i denne proposisjonen, er i de fleste tilfeller nærmere omtalt i Prop. 1 S for de enkelte departementene. Enkelte bevilgningsforslag blir bare omtalt i denne proposisjonen. Det gjelder blant annet bevilgningene til kap. 2309 Tilfeldige utgifter og kap. 5309 Tilfeldige inntekter, som omtales i avsnitt 2.4.17. Renter og avskrivninger fra statens forvaltningsbedrifter under kapitlene 5491 og 5603 omtales i avsnitt 3.2. Overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland, som er bevilget på kapitlene 2800 og 5800 i statsbudsjettet, omtales i avsnitt 3.4.

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov dekkes gjennom lån bevilget på kap. 5999, jf. avsnitt 3.5.

3 Budsjettets inntekter og utgifter etter art

3.1 Budsjettets samlede inntekter og utgifter

Dette kapittelet gir en oversikt over statsbudsjettets inntekter og utgifter, gruppert etter art, jf. boks 3.1.

Boks 3.1 Statsbudsjettets inndeling

Statsbudsjettet blir inndelt i kapitler som igjen er inndelt i poster, jf. § 4 i bevilgningsreglementet. Stortingets bevilgningsvedtak gjelder beløpet under den enkelte post. Kapitlene nummereres fortløpende i nummerserier for de ulike departementene. Nummereringen av postene følger et fast mønster hvor postnummeret angir hva slags type inntekt eller utgift det er tale om. Bevilgningsreglementet krever at inntektene og utgiftene inndeles i fire avdelinger. Dette skjer ved å inndele postnummerseriene i følgende avdelinger etter art:

Inntekter

Salg av varer og tjenester: Postene 1–29

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.: Postene 30–49

Overføringer fra andre: Postene 50–89

Tilbakebetalinger mv.: Postene 90–99

Utgifter

Statens egne driftsutgifter: Postene 1–29

Nybygg, anlegg mv.: Postene 30–49

Overføringer til andre: Postene 50–89

Utlån, statsgjeld mv.: Postene 90–99

De samlede inntektsbevilgningene i statsbudsjettet for 2024 er anslått til 2 838,9 mrd. kroner. Dette inkluderer petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Holdes disse utenom, anslås inntektene i 2024 til 1 520,1 mrd. kroner.

Tabell 3.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 1–29)

536,2

322,1

-39,9

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

31,2

33,1

6,1

Overføringer fra andre (postene 50–89)

2 570,9

2 359,6

-8,2

Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

222,6

124,1

-44,3

Sum inntekter

3 360,9

2 838,9

-15,5

Kilde: Finansdepartementet

Forslaget til utgiftsbevilgninger i statsbudsjettet for 2024 utgjør samlet sett 2 938,6 mrd. kroner, medregnet petroleumsvirksomhet, overføring til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner. Sammenlignet med Saldert budsjett 2023 reduseres de samlede utgiftene med 426,7 mrd. kroner. Av dette skyldes 552,3 mrd. kroner lavere overføring til Statens pensjonsfond utland som følge av lavere netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten, som budsjetteres på statsbudsjettets utgiftsside. Holdes petroleumsvirksomheten, overføringen til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner utenom, foreslås det utgifter på 1 856,6 mrd. kroner. Dette er en økning fra Saldert budsjett 2023 på 131,1 mrd. kroner.

Tabell 3.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Driftsutgifter (postene 1–29)

225,3

245,9

9,2

Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

83,6

87,4

4,4

Overføringer til andre (postene 50–89)

2 829,4

2 381,5

-15,8

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99)

227,0

223,8

-1,4

Sum utgifter

3 365,3

2 938,6

-12,7

Kilde: Finansdepartementet

3.2 Gruppering av statsbudsjettets inntekter

3.2.1 Driftsinntekter (postene 1–29)

I regjeringens budsjettforslag for 2024 utgjør driftsinntekter til sammen 322,1 mrd. kroner, jf. tabell 3.4.

Boks 3.2 Statens forvaltningsbedrifter

Statens forvaltningsbedrifter, tidligere omtalt som statens forretningsdrift, vil i 2024 bestå av virksomheten under forvaltningsbedriftene Statsbygg, Statens pensjonskasse og Eksportfinansiering Norge (Eksfin). Det budsjetteres med 4,2 mrd. kroner i inntekter under disse virksomhetene i 2024. Statens forvaltningsbedrifter omfatter også Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) som omtales nærmere under avsnitt 3.4. Inntektsbevilgningene under statens forvaltningsbedrifter omfatter flere inntektsarter, men omtales samlet nedenfor.

Det samlede avskrivningsbeløpet for de statlige forvaltningsbedriftene føres under kap. 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forvaltningsbedrifter. Avskrivningene beregnes på grunnlag av bokført kapital i forvaltningsbedriftene. Det benyttes et lineært avskrivningssystem, der avskrivningstiden for ulike avskrivningsobjekter varierer med forventet levetid. Ved salg av eiendommer i Statsbygg avskrives også bokført verdi av eiendommene. Avskrivningene utgiftsføres under hver enkelt virksomhets driftsbudsjett. Avskrivningene beløper seg totalt til 1 704 mill. kroner i 2024.

Renter av statens kapital i forvaltningsbedriftene tas samlet til inntekt under kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forvaltningsbedrifter. Grunnlaget for renteberegningen er bedriftenes brutto investeringer fratrukket avskrivninger og bedriftenes egne avsetninger til investeringsformål. Rentesatsen for netto investeringsbidrag det enkelte år tilsvarer gjennomsnittlig rente på 5-års statsobligasjoner i 12-månedersperioden frem til 30. september året før budsjettåret. For Statsbygg er det fastsatt en fast rentesats på 3,5 pst. Renter av statens kapital i forvaltningsbedriftene foreslås etter dette budsjettert med 2 388 mill. kroner i 2024.

Avsetning til investeringsformål tas til inntekt under hver enkelt virksomhet som foretar slike avsetninger. Avsetningen utgjør en del av kontantoverskuddet fra driften som benyttes til å finansiere investeringer. Det aktuelle beløpet utgiftsføres på driftsbudsjettet under hver enkelt forvaltningsbedrift før driftsresultatet fastsettes, og avsetningene må derfor også føres opp på statsbudsjettets inntektsside. Samlede avsetninger til investeringsformål i 2024 er 55 mill. kroner.

Tabell 3.3 Renter, avskrivninger og avsetninger til investeringsformål i 2024 for statens forvaltningsbedrifter

Mill. kroner

Avskrivninger

Renter

Avsetninger til investeringsformål

Statsbygg

1 614,0

2 387,0

–¹

Statens pensjonskasse

90,0

1,0

55,0

Sum

1 704,0

2 388,0

55,0

¹ Brukes normalt ikke lenger, jf. egne regler for rente og kapital i Statsbygg fra 2022.

Kilde: Finansdepartementet

I tabell 3.3 er inntekter på statsbudsjettet under statens forvaltningsbedrifter splittet opp. I tillegg til tallene nevnt i tabellen er det også enkelte andre inntekter under forvaltningsbedriftene på til sammen 24,4 mill. kroner. Dette gjelder tilbakeføring fra gamle ordninger under Eksportfinansiering Norge.

Beregning av rente for mellomværende med statskassen

Forvaltningsbedriftenes mellomværende med statskassen kan betraktes som en bruks- og kassakredittkonto for håndtering av kortsiktige likviditetssvingninger. For samtlige virksomheter under statens forvaltningsbedrifter skal det beregnes renter av mellomværende med statskassen. Renten er knyttet opp mot renten på statssertifikater etter en nærmere bestemt beregningsregel, slik at den reflekterer rentenivået i Norge.

Kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forvaltningsbedrifter, post 81 Renter av mellomregnskapet, budsjetteres ikke.

Tabell 3.4 Driftsinntekter (postene 1–29)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

513,3

295,9

-42,4

Andre driftsinntekter

22,9

26,2

14,7

Sum driftsinntekter

536,2

322,1

-39,9

Kilde: Finansdepartementet

Driftsinntekter fra statens petroleumsvirksomhet utgjør hoveddelen av de samlede driftsinntektene. Petroleumsvirksomheten omtales nærmere i avsnitt 3.4.

I tillegg benyttes postene 1–29 på statsbudsjettets inntektsside for inntekter fra salg av varer og tjenester, for eksempel:

salg av materiell, publikasjoner og andre varer

utleie av materiell, bygninger og anlegg

oppdrag

gebyrer

tilfeldige inntekter

Inntektene på postene 1–29 gjelder en rekke virksomheter. Blant virksomheter hvor det budsjetteres med størst inntekter i 2024, er Forsvarsbygg, Politiet, Forsvaret, Brønnøysundregistrene, Statens vegvesen og Statens kartverk.

3.2.2 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. er på 33,1 mrd. kroner i budsjettforslaget for 2024. Det er inntektene i forbindelse med nybygg, anlegg mv. i statens petroleumsvirksomhet som utgjør størstedelen av disse inntektene.

Tabell 3.5 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

27,0

29,1

7,8

Andre inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

4,2

4,0

-4,8

Sum inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

31,2

33,1

6,1

Kilde: Finansdepartementet

Inntektspostene 30–49 deles i to grupper.

Postene fra 30 til 39 inneholder inntektsbevilgninger under statens forvaltningsbedrifter, herunder avskrivninger på statens kapital i statens forvaltningsbedrifter, avsetninger til investeringsformål, overføringer fra bedriftenes egne fond og andre fond, samt andre inntekter fra statens forvaltningsbedrifter i forbindelse med bygg og anlegg, jf. omtalen i boks 3.2. Inntektene fra statens forvaltningsbedrifter i forbindelse med nybygg og anlegg mv. på postene 30–39 utgjør 1,8 mrd. kroner. I tillegg til statens forvaltningsbedrifter er det budsjettert med enkelte husleieinntekter under Landbruks- og matdepartementet på til sammen 20,9 mill. kroner på postene 30–39.

Post 30 brukes også for avskrivninger under kap. 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten. Det foreslås inntekter på 29,1 mrd. kroner på denne posten i 2024.

Postene fra 40 til 49 gjelder salg av fast eiendom og tilskudd og refusjoner i forbindelse med statens bygge- og anleggsarbeider fra statlige særregnskap, kommuner og andre. Samlet utgjør disse inntektene 2,3 mrd. kroner i 2024, i hovedsak innen forsvarssektoren.

3.2.3 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Inntektspostene 50–89 på statsbudsjettets inntektsside deles inn i følgende undergrupper:

Postene fra 50 til 59 nyttes til overføringer fra andre statlige regnskaper, for eksempel statlige fond.

Postene fra 60 til 69 omfatter overføringer fra kommunesektorens forvaltningsbudsjetter.

Postene fra 70 til 79 brukes til statsskatt på formue og inntekt, avgifter på omsetning, produksjon og driftsmidler, dokumenter, spill og andre fiskalavgifter.

Under postene fra 80 til 84 føres renteinntekter, mens utbytte på aksjer, bøter, erstatninger, tilbakebetaling av gitte tilskudd mv. budsjetteres på postene 85–89.

Tabell 3.6 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Postene 50–59

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

256,9

336,5

31,0

Øvrige overføringer fra andre statsregnskap

0,0

0,0

Sum overføringer fra andre statsregnskap

256,9

336,5

31,0

Postene 60–69

Overføringer fra kommunesektoren

2,6

2,6

3,0

Postene 70–79

Inntekter under postene 70–79

2 213,4

1 874,0

-15,3

Postene 80–89

Renter, utbytte mv.

98,0

146,4

49,4

Sum overføringer fra andre (postene 50–89)

2 570,9

2 359,6

-8,2

Kilde: Finansdepartementet

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet øker med 79,6 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023. Inntektene fra overføringer fra kommunesektoren er om lag på nivå med Saldert budsjett 2023. For postene 70–79 reduseres inntektene med 339,4 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2023. Dette skyldes i hovedsak lavere skatte- og avgiftsinntekter fra petroleumsvirksomhet, som delvis motsvares av noe høyere skatte- og avgiftsinntekter fra Fastlands-Norge. Inntektene på postene 80–89 øker med 48,4 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2023.

Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 1 380,4 mrd. kroner i 2024. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Anslagene for skatter og avgifter for 2024 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2023, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på de vekstforutsetningene for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2024. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og kommunale og fylkeskommunale skattører.

Regjeringens forslag til budsjett inneholder skatte- og avgiftslettelser i 2024 på om lag 4,9 mrd. kroner bokført og 5,3 mrd. kroner påløpt. Skatte- og avgiftsopplegget for 2024 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2023–2024) Skatter og avgifter 2024.

Utbytte

Regjeringen foreslår samlede utbytteinntekter på 78,0 mrd. kroner i 2024. Av dette gjelder 38,3 mrd. kroner utbytte fra Equinor ASA, som inngår i kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten. Regjeringens forslag innebærer en økning i de samlede utbytteinntektene på 26,5 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023, hvorav 23,3 mrd. kroner gjelder økt utbytte fra Equinor ASA.

Samlet utbytte fra selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning anslås til 37,7 mrd. kroner. Dette er en økning på 3,1 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023.

Det er i tråd med vanlig praksis ikke laget egne anslag på utbytte fra de børsnoterte selskapene i 2024, men teknisk videreført utbetalt utbytte per aksje i 2023.

Tabell 3.7 viser utbytte fra de enkelte selskapene slik det var anslått i Saldert budsjett 2023 og forslag i 2024.

Tabell 3.7 Utbytte fra statlig eide selskaper

Mill. kroner

Kap.

Post

Selskap

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

5685

85

Equinor ASA

15 000,0

38 265,4

155,1

5656

85

Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementet¹

34 589,4

37 673,8

8,9

5680

85

Statnett SF

882,0

744,0

-15,6

5616

85

Kommunalbanken AS

652,0

660,0

1,2

5625

85

Innovasjon Norge/Lavrisikolåneordningen

100,0

440,0

340,0

5631

85/86

AS Vinmonopolet

93,6

79,5

-15,1

5692

85

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank

86,4

64,4

-25,5

5672

85

Bane NOR SF

63,0

53,0

-15,9

5611

85

Vygruppen AS

0,0

25,0

5652

85

Statskog SF

20,0

23,0

15,0

5635

85

Electronic Chart Centre AS

0,0

3,0

5693

85

Folketrygdfondet

0,7

1,7

136,0

Sum utbytte

51 487,1

78 032,8

51,6

¹ Statkraft SF, Telenor ASA, DNB ASA, Yara International ASA, Norsk Hydro ASA, Kongsberg Gruppen ASA, Posten Norge AS, Argentum Fondsinvesteringer AS, Nammo AS, Mesta AS, Baneservice AS og Aker Solutions ASA.

Kilde: Finansdepartementet

3.2.4 Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

Postene 90–99 på statsbudsjettets inntektsside inneholder avdrag på lån fra staten, salg av statens aksjer og obligasjoner, samt opptak av lån. Postene beskriver endringer i sammensetningen av statens formue som fremkommer i statens kapitalregnskap.

Tabell 3.8 Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Statsbankene

107,4

109,8

2,2

Andre tilbakebetalinger

115,2

14,3

-87,6

Sum tilbakebetalinger

222,6

124,1

-44,3

Kilde: Finansdepartementet

Tilbakebetalingene anslås til 124,1 mrd. kroner i 2024. Dette er 98,5 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2023. Dette skyldes i hovedsak at det i 2023 ble budsjettert med 100 mrd. kroner i tilbakebetaling av fondskapital som følge av avvikling av infrastrukturfondet. Videre reduseres tilbakebetalingene med 2,0 mrd. kroner fra avdrag på egenbeholdning av statsobligasjoner. I motsatt retning trekker 2,3 mrd. kroner i økte tilbakebetalinger under statsbankene.

3.3 Gruppering av budsjettets utgifter

3.3.1 Driftsutgifter (postene 1–29)

Driftsutgifter budsjetteres over postene 1–29. Driftsutgiftene omfatter lønn til statsansatte og kjøp av varer og tjenester til statlige virksomheter, i tillegg til statens forvaltningsbedrifter. Det blir ikke bevilget driftsutgifter og driftsinntekter for statsaksjeselskap, statsforetak og statlige virksomheter som er omgjort til stiftelser, ettersom disse ikke er inkludert i statsbudsjettet. Det bevilges heller ikke driftsutgifter på postene 1–29 for statlige nettobudsjetterte virksomheter eller helseforetak. Samtidig er det enkelte utgifter som budsjetteres over postene 1–29 som har mer karakter av overføringer enn av drift. Dette gjelder blant annet pensjoner til statsansatte mv.

I forslaget til statsbudsjett for 2024 utgjør driftsutgiftene samlet sett 245,9 mrd. kroner. Tabell 3.9 gir en oversikt over de største utgiftsområdene. Tabellen viser at store etater som Arbeids- og velferdsetaten, Statens vegvesen og politi og påtalemyndighet, samt etatene i forsvarssektoren, står for de største driftsutgiftene.

Tabell 3.9 Driftsutgifter (postene 1–29)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Forsvar

46,7

52,7

12,8

Politi og påtalemyndighet

23,8

25,9

9,1

Andre store direktorater mv.¹

20,5

22,9

11,9

Statens vegvesen

18,9

21,3

12,8

Arbeids- og velferdsetaten

12,9

14,0

8,1

Departementene og Statsministerens kontor

10,4

11,8

13,0

Statens pensjonskasse

10,4

10,6

2,3

Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

10,0

10,6

5,9

Barnevernet

8,2

9,6

18,4

Kriminalomsorg

5,6

6,0

8,1

Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda

2,8

3,9

41,3

Rettsvesen

3,5

3,8

9,6

Statsforvalterne

2,1

2,4

11,5

Statens forvaltningsbedrifter

-0,2

-0,2

2,2

Andre driftsutgifter

49,8

50,5

1,5

Sum driftsutgifter

225,3

245,9

9,2

¹ Inkluderer Utdanningsdirektoratet, Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB), Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon (DSS), Digitaliseringsdirektoratet, Statens kartverk, Arbeidstilsynet, Helsedirektoratet, Folkehelseinstituttet, Kystverket, Fiskeridirektoratet, Havforskningsinstituttet, Mattilsynet, Jernbanedirektoratet, Miljødirektoratet, Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ), Statistisk sentralbyrå (SSB), Sokkeldirektoratet og Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE).

Kilde: Finansdepartementet

I regjeringens budsjettforslag utgjør forsvarssektorens driftsutgifter 21,9 pst. av de samlede driftsutgiftene. Med forslagene til økte driftsutgifter til politi og påtalemyndighet, vil disse stå for 10,5 pst. av de samlede driftsutgiftene. Driftsutgiftene til Statens vegvesen vil med regjeringens budsjettforslag utgjøre 8,7 pst. av de samlede driftsutgiftene.

Mesteparten av utgiftene under Statens pensjonskasse i tabell 3.9 er utgifter til pensjoner til statsansatte mv. som dekkes etter lov om Statens pensjonskasse. Det resterende omfatter blant annet arbeidsgiveravgift til folketrygden for arbeidsgiverdelen av pensjonsinnskuddet mv., og utgifter til særskilte pensjoner fra statskassen. I tillegg er erstatningsutbetalinger under forsikringsordningene inkludert. Driftsresultatet til Statens pensjonskasse inngår i driftsresultatet til statens forvaltningsbedrifter i tabellen.

Boks 3.3 Driftsresultatet til statens forvaltningsbedrifter

Driftsresultatet til statens forvaltningsbedrifter skal i henhold til bevilgningsreglementet føres opp i statsbudsjettets utgiftsdel. Denne bestemmelsen omfatter forvaltningsbedriftene under budsjettkapitlene 2445–2490. Driftsresultatet består av de ulike forvaltningsbedriftenes driftsinntekter fratrukket driftsutgifter, avskrivninger, renter og eventuelle avsetninger til reguleringsfond. Driftsresultatet føres på post 24. Brutto driftsinntekter i statens forvaltningsbedrifter tas inn i budsjettet på underpost som et negativt beløp, siden de føres på budsjettets utgiftsside. Et negativt tall for statens forvaltningsbedrifter i tabell 3.9 betyr dermed at det er et netto driftsoverskudd. Unntaket fra bruttoprinsippet gjelder bare driftsbudsjettet. For investeringsutgifter, tilskudd mv., følges bruttoprinsippet for føringer i statsbudsjettet også for forvaltningsbedriftene. Disse beløpene inngår i oversiktene over de ulike utgiftsartene nedenfor.

Selv om alle investeringer i forvaltningsbedriftene blir utgiftsført brutto, blir renter av statens kapital beregnet som om statens netto investeringsbidrag skulle være et lån fra statskassen, og det foretas avskrivninger på grunnlag av bokført kapital. Avskrivninger og renter blir ført som underposter på post 24, og det samlede avskrivnings- og rentebeløp for forvaltningsbedriftene tas til inntekt på statsbudsjettets inntektsside, jf. nærmere omtale av forvaltningsbedriftene i avsnitt 3.2.1.

3.3.2 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Utgiftene til investeringer budsjetteres på postene 30–49, og omfatter nybygg og anlegg, vedlikehold, ombygginger og utstyrsanskaffelser som er så betydelige at de har karakter av investering. Bevilgningene på postene 30–49 gir imidlertid ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet, ettersom blant annet investeringer i helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF finansieres med tilskudd over statsbudsjettet. Videre finansieres deler av veiutbyggingene med bompenger som ikke budsjetteres på statsbudsjettet.

Tabell 3.10 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

28,3

26,0

-8,1

Forsvar

25,9

30,1

16,2

Statens vegvesen

10,1

10,3

2,3

Statsbygg

9,2

8,1

-12,4

Bygg utenfor husleieordningen

3,4

5,8

70,3

Redningshelikoptertjenesten

1,9

1,5

-19,0

Andre investeringsbevilgninger

4,8

5,5

13,8

Sum investeringer

83,6

87,4

4,4

Kilde: Finansdepartementet

Størstedelen av statens investeringer foretas innenfor petroleumsvirksomheten, forsvarssektoren, samferdselssektoren og statlige byggeprosjekter. Dersom investeringer innenfor petroleumsvirksomheten holdes utenom, økes utgiftene på postene 30–49 med til sammen 6,0 mrd. kroner, eller 10,9 pst., fra Saldert budsjett 2023.

3.3.3 Overføringer til andre (postene 50–89)

Overføringer til andre budsjetteres på postene 50–89 i statsbudsjettet. Bevilgninger i denne kategorien utgjør vel 80 pst. av de totale bevilgningene på utgiftssiden. Overføringen til Statens pensjonsfond utland og overføringene under folketrygden utgjør hoveddelen av disse bevilgningene.

Overføringene deles inn i tre faste undergrupper:

Overføringer til andre statsregnskap: Postene 50–59

Overføringer til kommuneforvaltningen: Postene 60–69

Andre overføringer: Postene 70–89

Tabell 3.11 Overføringer til andre (postene 50–89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Postene 50–59

Overføring til Statens pensjonsfond utland

1 384,5

832,2

-39,9

Øvrige overføringer til andre statsregnskap (nettobudsjetterte virksomheter, fond mv.)

75,6

78,6

4,0

Sum overføringer til andre statsregnskap

1 460,0

910,7

-37,6

Postene 60–69

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

205,6

223,6

8,8

Øvrige overføringer til kommuneforvaltningen

84,7

101,2

19,5

Sum overføringer til kommuneforvaltningen

290,3

324,8

11,9

Postene 70–89

Folketrygden

588,5

650,6

10,5

Regionale helseforetak

200,0

215,0

7,5

Øvrige overføringer

290,6

280,4

-3,5

Sum andre overføringer

1 079,1

1 146,0

6,2

Sum overføringer til andre (postene 50–89)

2 829,4

2 381,5

-15,8

Kilde: Finansdepartementet

Den største bevilgningen på 50-postene er overføringen fra statsbudsjettet til Statens pensjonsfond utland. Denne overføringen tilsvarer statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Postene 50–59 brukes også til overføringer til statlige institusjoner hvor drifts- og investeringsutgifter gis som en netto bevilgning. Slike institusjoner er underlagt departemental instruksjonsmyndighet og defineres ikke som selvstendige rettssubjekter. Blant annet er Norges forskningsråd, universitetene og de statlige høgskolene nettobudsjetterte virksomheter. Det vises til vedlegg 4 for nærmere oversikt over den samlede aktiviteten i disse virksomhetene og spesifikasjon av kontantbeholdningen i virksomhetene.

Overføringer til statlige fond eller avsetningskonti i Norges Bank budsjetteres også på overføringspostene til andre statsregnskap (postene 50–59). Når Stortinget har vedtatt en bevilgning, overfører det aktuelle departement midlene til fondet, og utbetaling fra fondene skjer dels i budsjettåret og dels i påfølgende år.

Postene 60–69 omfatter overføring til kommunenes og fylkeskommunenes forvaltningsbudsjetter. Overføringer til kommunesektoren gis dels som rammetilskudd over Kommunal- og distriktsdepartementets budsjett og dels som øremerkede tilskudd som bevilges over flere departementers budsjetter. Kommunesektoren har i tillegg inntekter fra blant annet skatter og gebyrer.

Utgiftspostene 70–89 omfatter overføringer til private, for eksempel husholdninger, organisasjoner, private bedrifter mv. I budsjettforslaget for 2024 er 56,8 pst. av bevilgningene på disse postene utgifter under folketrygden. Postene omfatter også overføringer til statlige foretak som er organisert som selvstendige rettssubjekter. Dette gjelder blant annet tilskudd til de regionale helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF. Øvrige overføringer til private inkluderer et bredt spekter av ordninger som er forskjellige med hensyn til målgrupper, formål og bevilgningsstørrelse. Eksempler på slike overføringer er barnetrygd, kontantstøtte, AFP-tilskudd, tilskudd til internasjonale organisasjoner, bistandsmidler og renter på innenlandsk statsgjeld.

3.3.4 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90–99)

Postene 90–99 på statsbudsjettets utgiftsside inneholder bevilgninger som endrer sammensetningen av statens formue i kapitalregnskapet. Lån mv. til statsbankene i tabell 3.12 omfatter utlån gjennom Husbanken og Statens lånekasse for utdanning, samt lån til Innovasjon Norge og SIVA. Utlån under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportfinansiering Norge, er også medregnet her.

Tabell 3.12 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90–99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Lån mv. til statsbankene

130,3

133,2

2,2

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

14,4

19,4

34,7

Avdrag innenlandsk statsgjeld

78,5

68,0

-13,3

Andre lånetransaksjoner

3,8

3,2

-16,3

Sum utlån, statsgjeld mv.

227,0

223,8

-1,4

Kilde: Finansdepartementet

Samlet reduseres utgiftene på postene 90–99 med 3,2 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023. Dette skyldes særlig at avdrag på statsgjeld budsjetteres 10,5 mrd. kroner lavere i 2024 enn i Saldert budsjett 2023. Når avdrag på statsgjeld holdes utenom, øker samlede utlån mv. med 7,3 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2023. Dette skyldes økte utlån under statsbankene og boliglånsordningen i Statens pensjonskasse.

3.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

3.4.1 Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Inntektene fra petroleumsvirksomheten omfatter skatt og avgift på utvinning, aksjeutbytte fra Equinor ASA og inntekter fra Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE). Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter.

Tabell 3.13 Inntekter fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

SDØE – driftsresultat

513,3

295,9

-42,4

SDØE – avskrivninger og renter

29,4

32,4

10,2

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOx-avgift

855,1

491,6

-42,5

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

15,0

38,3

155,1

Sum inntekter fra petroleumsvirksomheten

1 412,8

858,2

-39,3

Kilde: Finansdepartementet

Driftsresultat fra SDØE er anslått til 295,9 mrd. kroner for 2024. Det er 217,4 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2023. Mens det i Nasjonalbudsjettet 2023 var lagt til grunn en gjennomsnittlig oljepris på 986 kroner per fat i 2023, legges det nå til grunn en forventet pris på 825 kroner per fat i 2023 og 787 kroner i 2024 målt i løpende priser.

De kalkulatoriske størrelsene avskrivninger og renter inngår som utgifter ved beregningen av SDØEs driftsresultat, samtidig som de føres som inntekter på egne poster. På denne måten skiller man ut den delen av driftsinntektene som dekker avskrivning av investeringer og finansieringskostnadene ved investeringene.

Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 491,6 mrd. kroner i 2024. Dette er 363,5 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2023. Påløpte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 439,3 mrd. kroner i 2023 og 544,8 mrd. kroner i 2024. Forskjellen mellom betalte skatter og påløpte skatter har blant annet sammenheng med reglene om innbetaling av terminskatt. Disse gjør at det er et etterslep i betalte skatter i forhold til påløpte skatter.

Det budsjetterte utbyttet som utbetales i 2024 fra Equinor ASA på 38,3 mrd. kroner er en teknisk fremskriving av selskapets utbytteutbetaling for første kvartal 2023. Equinor utbetaler utbytte fire ganger i året. I løpet av et kalenderår utbetales utbyttet for tredje og fjerde kvartal fra året før, samt første og andre kvartal i inneværende år.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten i 2023 og 2024 består av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomhetens (SDØEs) andel av investeringene på norsk kontinentalsokkel, jf. tabell 3.14.

Tabell 3.14 Utgifter til petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

SDØE – investeringer

28,3

26,0

-8,1

Øvrige utgifter

0,0

0,0

Sum utgifter til petroleumsvirksomheten

28,3

26,0

-8,1

Kilde: Finansdepartementet

SDØEs andel av investeringene på sokkelen i 2024 forventes å bli 26,0 mrd. kroner. Dette er 2,3 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2023.

Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er summen av inntekter fra petroleumsvirksomheten fratrukket utgiftene. Tabell 3.15 viser hvordan netto kontantstrøm fremkommer. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er anslått til 832,2 mrd. kroner i 2024. Dette er 552,3 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2023.

Tabell 3.15 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Inntekter SDØE

542,7

328,3

-39,5

-

Utgifter SDØE

28,3

26,0

-8,1

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

855,1

491,6

-42,5

+

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

15,0

38,3

155,1

=

Netto kontantstrøm

1 384,5

832,2

-39,9

Kilde: Finansdepartementet

3.4.2 Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet fra statsbudsjettets utgiftsside på kap. 2800 til Statens pensjonsfond utland. Sammen med avkastningen på Statens pensjonsfonds kapital utgjør denne overføringen fondets samlede inntekter.

Deler av fondets inntekter brukes til å dekke det oljekorrigerte underskuddet, og overføres fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettets inntektsside. Det blir dermed avsatt midler i utenlandsdelen av Statens pensjonsfond dersom overføringen fra fondet til statsbudsjettet er lavere enn netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Grunnkapitalen i Statens pensjonsfond Norge stammer i hovedsak fra overskudd på trygderegnskapene etter innføringen av folketrygden i 1967 og frem til slutten av 1970-tallet. Avkastningen av midlene i Statens pensjonsfond Norge overføres ikke til statskassen, men legges løpende til denne delen av fondet.

Anslagene på overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland vil bli endret i løpet av budsjettåret, basert på oppdaterte anslag på kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten og statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd. Tilbakeføringen fra fondet for 2024 vil bli endelig fastsatt ut fra anslag på statsregnskapet i forbindelse med nysalderingen av budsjettet i desember 2024. Det følger av lov om Statens pensjonsfond at statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i sin helhet skal overføres til fondet. Denne overføringen fastlegges dermed endelig ut fra regnskapsførte netto petroleumsinntekter som fremkommer først etter terminavslutning. Det innebærer at det normalt vil være avvik mellom den budsjetterte overføringen i nysalderingen og regnskapet. I tillegg overføres eventuelle netto finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomhetene i sin helhet til fondet. Det er ikke budsjettert med slike netto finanstransaksjoner i statsbudsjettet for 2024.

Tabell 3.16 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

1 384,5

832,2

-39,9

-

Overført til statskassen

256,9

336,5

31,0

+

Rente- og utbytteinntekter mv.

287,8

360,6

25,3

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

1 415,4

856,3

-39,5

Memo:

Anslått kapital i Statens pensjonsfond per 31.12.2023 (målt til markedsverdi)

15 637

Hvorav utlandsdelen utgjør

15 300

Kilde: Finansdepartementet

Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond anslås til 15 637 mrd. kroner ved utgangen av 2023, mens anslaget for verdien ved utgangen av 2024 er 16 937 mrd. kroner. Utlandsdelen av Statens pensjonsfond anslås til 15 300 mrd. kroner ved utgangen av 2023 og 16 581 mrd. kroner ved utgangen av 2024.

3.5 Oppsummering. Saldering av statsbudsjettet og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes derfor av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger og bevilges over kap. 5999 Statslånemidler, post 90. Brutto finansieringsbehov anslås til 3,6 mrd. kroner i 2023. Bevilgningen til statslånemidler er en saldering av statsbudsjettets inntekter og utgifter medregnet lånetransaksjoner. Ved nysalderingen om høsten gjøres det et endelig vedtak om statslånemidler. Ved årsavslutningen blir statsregnskapet gjort opp, og det blir foretatt en endelig årsavslutningsrapportering slik at kap. 5999 viser bruttofinansieringsbehovet slik det fremkommer i regnskapet. Brutto finansieringsbehov vil kunne avvike fra budsjettvedtaket i forbindelse med nysalderingen om høsten som følge av at det endelige regnskapet på de enkelte budsjettpostene vil kunne avvike noe fra de vedtatte bevilgningene.

Tabell 3.17 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

Endring i pst.

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

2 881,4

2 378,3

-17,5

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

3 138,3

2 714,8

-13,5

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-256,9

-336,5

31,0

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

256,9

336,5

31,0

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

227,0

223,8

-1,4

7.

Tilbakebetalinger mv.

222,6

124,1

-44,3

8.

Utlån mv., netto (6-7)

4,4

99,7

2 178,8

9.

Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

4,4

99,7

2 178,8

Kilde: Finansdepartementet

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 3.17. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for fremtidige tilskudd. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder renter og overføringer fra Norges Bank. Når det korrigeres for disse størrelsene, anslås statens likviditetsjusterte finansieringsbehov i 2024 til om lag 130 mrd. kroner.

Det vises til nærmere omtale av statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter i kapittel 7.

4 Utviklingstrekk på statsbudsjettets utgiftsside i perioden 2017–2024

4.1 Innledning

Kapittelet presenterer realvekst for utgiftsområder i perioden 2017–2024. Beregningene av realvekst gir uttrykk for ressursbruken på utgiftssiden i budsjettet. De innledende avsnittene viser utviklingen i bevilgningene til utgiftsområdene over tid, korrigert for prisstigning og endret oppgavefordeling. I avsnitt 4.4 vises utviklingen i utgiftsområdene sammenlignet med veksten i økonomien ellers, og avsnitt 4.5 går gjennom folketrygdens utgifter. I avsnitt 4.6 omtales bevilgningene til forskning over statsbudsjettet.

Endringer i statsbudsjettets utgifter følger både av nye prioriteringer og tidligere vedtak. Enkeltområder kan vise sterk eller svak utgiftsvekst som følge av demografiske endringer og lovfestede forpliktelser. Eksempler på dette er utgifter til pensjons- og trygdeutbetalinger.

Beregningene av realvekst er ikke et mål for resultatet av politikken på utgiftsområdene. På enkelte områder kan det over tid være store forbedringer i tjenester uten økt ressursbruk. Økt produktivitet vil i mange statlige virksomheter bidra til både økt tjenesteproduksjon og økt kvalitet. Slike forbedringer er imidlertid vanskelige å måle presist i statsforvaltningen. Hvordan tildelte midler brukes er også viktig for resultatoppnåelsen på områdene. Utviklingen i statens utgifter gir ikke nødvendigvis et godt uttrykk for prioriteringen på områder hvor skatte- og avgiftspolitikken er viktig for rammevilkårene. For eksempel vil et nytt tilskudd til et formål dekkes i disse analysene, men ikke et skattefradrag til samme formål.

Beregningene tar utgangspunkt i tall fra statsregnskapet, anslag på regnskap for 2023 og forslag til budsjett for 2024. Anslag på regnskap 2023 inkluderer tilleggsbevilgninger våren 2023. Særskilte bevilgninger knyttet til pandemien trekker opp veksten for perioden 2017 til 2021. Dette bidrar samtidig til å forklare lav og negativ vekst på noen utgiftsområder fra 2021 til 2023.

Det er i hovedsak korrigert for endringer i statsbudsjettets inndeling. Beregningen er basert på statsbudsjettets kapittel- og postinndeling for 2024-budsjettet, jf. nærmere omtale av datagrunnlaget og beregningsmetoden i boks 4.1.

Figur 4.1 Reell, underliggende utgiftsvekst på statsbudsjettet. Prosentvis vekst

Kilder: Finansdepartementet, Statistisk sentralbyrå

4.2 Samlet utgiftsvekst for statsbudsjettet

Figur 4.1 viser statsbudsjettets reelle, underliggende utgiftsvekst (medregnet folketrygden) i perioden 2017–2024. Ved beregning av den underliggende utgiftsveksten holdes utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter utenom. I tillegg korrigeres det for enkelte regnskapsmessige forhold og ekstraordinære endringer.

I 2020 ble utgiftsveksten svært høy som følge av de ekstraordinære tiltakene i møte med pandemien. Også i 2021 var det et betydelig omfang av tiltak i møte med pandemien. Den reelle underliggende utgiftsveksten for 2021 er beregnet til -1,3 pst., mens veksten i 2022 er beregnet til 1,1 pst. Veksten fra 2022 til 2023 er nå anslått til 2,3 pst., mot 1,3 pst. da budsjettet for 2023 ble fremmet høsten 2022. Økningen skyldes en rekke tilleggsbevilgninger gjennom 2023, blant annet som følge av krigen i Ukraina.

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2023 til 2024 anslås til 0,7 pst., som er noe lavere enn i tidligere år. Dette skyldes blant annet tilleggsbevilgninger i 2023, som for eksempel Nansen-programmet for Ukraina og ettårig ekstrabevilgning til utviklingsland som er særlig rammet av krigens ringvirkninger i 2023.

Boks 4.1 Datagrunnlaget for beregningene

Grunnlagsdataene for kapittelet er hentet fra offisielle regnskaper, budsjettets stilling for 2023 og budsjettforslaget i Gul bok 2024. For noen bevilgninger har det vært nødvendig å foreta en skjønnsmessig gruppering på områder. Lånetransaksjoner er i sin helhet holdt utenfor beregningene.

I analyseperioden har det vært foretatt funksjonsendringer mellom departementene, omlegginger i budsjetteringspraksis og omorganiseringer av statlige virksomheter. Det er derfor foretatt flere korreksjoner for at dataene skal bli mest mulig sammenlignbare mellom år. Det gjelder for eksempel overgang til bruttobudsjettering og omdanning av statlige virksomheter.

Fra og med 2017 har de fleste statlige virksomheter som ikke tidligere betalte pensjonspremie, betalt en sjablongmessig beregnet pensjonspremie til Statens pensjonskasse. Fra 2022 er det innført virksomhetsspesifikk hendelsesbasert pensjonspremie for statlige virksomheter. I den forbindelse ble tilskuddet til Statens pensjonskasse under kap. 612 økt med 1,1 mrd. kroner mot en tilsvarende netto nedjustering av virksomhetenes bevilgninger. Bevilgningene i tidligere år er korrigert for omleggingen, slik at realveksten mellom år ikke skal påvirkes av 2017- og 2022-reformen. Korreksjonene medfører at det for utgiftsområdene ikke er direkte samsvar mellom de tallene som er brukt her, og de som finnes i andre publikasjoner.

Ved endret funksjonsdeling som følge av endret regjeringssammensetning i 2019, presenteres likestillingsområdet som Kultur- og likestilling, mens Kirke- og livssynsamfunn inngår i Barn, familie, tros- og livssynssamfunn. Etter ny regjering høsten 2021 ble ansvaret for integreringsområdet overført fra Kunnskapsdepartementet til Arbeids- og inkluderingsdepartementet, men integreringsområdet presenteres i oversikten under Utlendingsområdet inkludert inkludering. Kystverket, som er overført fra Samferdselsdepartementet til Nærings- og fiskeridepartementet, presenteres i oversikten fortsatt under Andre samferdselsformål.

I enkelte tilfeller kan store overførte beløp mellom budsjettårene, bruk av merinntektsfullmakter og lignende gi feil inntrykk av reelle endringer fra ett år til ett annet.

Alle beløp er oppgitt i nominelle priser. For årene 2017–2022 er det tatt utgangspunkt i regnskapstall, mens 2023-tallene er budsjettets stilling inkludert tilleggsbevilgninger hittil i år, samt forventede tilleggsbevilgninger i høst.

Realveksten er beregnet ved hjelp av prisindekser fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene og Statistisk sentralbyrå, blant annet fra nasjonalregnskapet. Disse prisindeksene er valgt for å gi et best mulig uttrykk for utgiftsveksten. Prisindeksene i beregningene gjelder for relativt brede grupper som statlig lønn, andre driftsutgifter, investeringer og overføring til kommuneforvaltningen og private. Siden en analyserer ressursbruken sett fra utgiftssiden på statsbudsjettet, benyttes flere prisindekser som reflekterer prisutviklingen for disse områdene, og disse kan være ulike.

Realveksten er beregnet basert på bruken av innsatsfaktorer i de enkelte statlige virksomheter. Den årlige veksten i statlige virksomheters produktivitet vil dermed ikke være reflektert i realveksten i dette kapittelet.

4.3 Realvekst på statsbudsjettets utgiftsområder

Tabell 4.1 viser årlig realvekst i prosent innenfor utgiftsområder. Figur 4.2 viser utgiftenes størrelse i 2024. Tallene er fra statsregnskapet, anslag på regnskap for 2023 og forslag til budsjett for 2024. Folketrygden er holdt utenom i dette avsnittet og omtales i avsnitt 4.5.

Bevilgningene til internasjonal bistand i 2024 foreslås redusert nominelt fra anslag på regnskap i 2023. Dette må ses i sammenheng med betydelige økninger i bistandsbudsjettet gjennom 2023. Dette gjaldt i hovedsak 7,5 mrd. kroner til Nansen-programmet for Ukraina og 5 mrd. kroner til den ettårige krisepakken til særlig rammede utviklingsland. Bevilgningene som er inkludert i kategorien for internasjonal bistand i tabell 4.1, sammenfaller ikke helt med det som inngår i regjeringens forslag til bistandsbudsjett. Blant annet er ikke flyktningutgifter i Norge og klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet inkludert, siden disse utgiftene inngår i andre kategorier. Regjeringens forslag til bistandsbudsjett for 2024 utgjør 51,7 mrd. kroner, som er 7,5 mrd. kroner mer enn i Saldert budsjett 2023. Som andel av anslått BNI utgjør bistandsbudsjettet 0,94 pst. Utgifter innenfor bistand har økt vesentlig de senere år, noe som reflekteres i den årlige realveksten på 11,6 pst. fra 2021 til 2023.

Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager gjelder i all hovedsak bevilgninger til grunnopplæring (herunder kvalitetsutvikling og private skoler), statlige øremerkede tilskudd til barnehager og voksenopplæring. Tabellen viser en reell økning på området fra 2023 til 2024. Fra 2021 til 2023 var det en nedgang som kan tilskrives utfasing av ekstraordinære pandemitiltak. Veksten fra 2017 til 2021 kan i stor grad tilskrives økte utgifter i grunnopplæringen, hvor utgiftene har økt med 4,5 pst. årlig i perioden. Det er korrigert for innlemming av øremerkede tilskudd i rammetilskuddet.

Høyere utdanning og forskning under Kunnskapsdepartementet består i hovedsak av bevilgninger til universiteter, høyskoler, fagskoler og forskningsbevilgninger under Kunnskapsdepartementet. Økningen fra 2023 til 2024 fordeles med 16,5 pst. økning til forskning og 1,0 pst. til høyere utdanning. Veksten skyldes i stor grad økte kontingentutgifter til internasjonale samarbeidstiltak på om lag 2,3 mrd. kroner, deriblant til EUs rammeprogrammer for forskning og innovasjon, Erasmus+ og EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett. Økningen skyldes endret relativ BNP-andel og svakere valutakurs. I perioden 2017 til 2021 utgjør den gjennomsnittlige årlige utgiftsveksten i høyere utdanning utenom forskning 1,7 pst. SSB publiserer årlig en oversikt over nivået på de samlede bevilgningene til forskning og utvikling (FoU) på statsbudsjettet og utviklingen over tid, jf. omtale i avsnitt 4.6.

Boks 4.2 Rammeoverføringer til kommuneforvaltningen

Flere offentlige velferdsordninger finansieres av kommunene. Dette gjelder blant annet barnehage, grunnskole, primærhelsetjenester og eldreomsorg. Kommuneforvaltningens viktigste inntektskilder er kommuneskatt og overføringer fra staten. Overføringene fra staten er generelle rammeoverføringer og øremerkede tilskudd til spesifikke formål. Rammeoverføringene fra staten til kommuner og fylkeskommuner er ikke fordelt på de enkelte kommunale utgiftsformålene. Beregningene for de statlige bevilgningene under utgiftsområdene inkluderer bare de øremerkede tilskuddene til kommunene og ikke finansiering gjennom rammetilskudd.

I analyseperioden er det foretatt enkelte endringer i oppgavefordelingen mellom staten og kommunene/fylkeskommunene, blant annet på samferdselsområdet. Fra 2020 er en rekke øremerkede tilskudd innlemmet i rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner. Dette utgjør om lag 5 mrd. kroner. Fra 2022 er rammetilskuddet økt med 1,3 mrd. kroner, som følge av barnevernsreformen. Det er korrigert for disse innlemmingene i tallene for rammeoverføringer til kommuner og fylkeskommuner og i presentasjonen av realveksten for de berørte politikkområdene.

Skattenes andel av samlede inntekter for kommunene og fylkeskommunene har blitt justert i løpet av perioden, og dette reflekteres i størrelsen på de statlige overføringene til kommuneforvaltningen. Disse endringene er det i hovedsak ikke korrigert for i rammeoverføringene til kommuneforvaltningen i beregningene i dette kapittelet. For en samlet omtale av kommuneøkonomien henvises det til kap. 3.2 i Nasjonalbudsjettet 2024.

Tabell 4.1 Utviklingen i utgiftsområder 2017–2024. Nominelle tall i mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst

Nominell verdi

Gjennomsnittlig årlig realvekst

Utgiftsområde

2017

2021

2023

2024

2017– 2021

2021– 2023

2023– 2024

Internasjonal bistand¹

28,7

35,2

48,5

42,7

2,1 %

11,6 %

-14,0 %

Utdanning

– Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager

12,7

16,3

17,0

17,6

3,3 %

-3,3 %

1,5 %

– Høyere utdanning og forskning under Kunnskapsdepartementet

55,1

66,2

75,1

79,5

1,8 %

1,0 %

3,2 %

Kultur og likestilling

17,2

25,6

23,2

24,3

7,2 %

-9,7 %

2,5 %

Rettsvesen og beredskap inklusiv Svalbardbudsjettet

34,8

41,7

46,4

47,6

1,4 %

0,0 %

0,3 %

Utlendingsområdet inkl. integrering av innvandrere

23,9

11,5

30,8

34,9

-19,3 %

54,2 %

10,8 %

Kommunal- og distriktsformål utenom rammetilskudd til kommunesektoren

18,5

21,2

28,6

29,2

0,6 %

8,5 %

-1,1 %

Arbeid og sosiale formål

31,8

39,9

40,9

42,8

2,8 %

-3,8 %

2,3 %

Helse

– Spesialisthelsetjenesten

144,0

185,5

206,3

215,1

3,3 %

0,0 %

0,0 %

– Andre helseformål

17,0

27,6

19,5

19,0

9,6 %

-20,3 %

-5,6 %

Barn, familie, tros- og livssynssamfunn

28,2

32,9

38,0

40,7

1,5 %

1,7 %

3,6 %

Næringsformål

– Næring og fiskeri

12,6

27,6

17,8

19,1

17,8 %

-23,8 %

5,0 %

– Landbruk og mat

18,0

20,5

28,7

31,2

0,1 %

12,8 %

3,9 %

Olje og energi, inkl. strømstønad (eksklusiv statlig petroleumsvirksomhet)

3,1

5,5

23,1

17,3

10,4 %

94,6 %

-26,5 %

Samferdselsformål

– Vei- og jernbaneformål

54,4

71,3

74,4

75,4

3,4 %

-3,4 %

-1,2 %

– Andre samferdselsformål

6,9

6,9

14,4

19,0

17,2 %

-6,4 %

27,8 %

Forsvarsformål²

47,0

60,7

75,7

82,3

3,1 %

5,2 %

5,7 %

Klima og miljø³

12,5

16,1

22,7

23,0

2,7 %

12,4 %

-1,0 %

Statlig administrasjon, EØS-finansierings-ordninger mv.

24,6

29,0

35,5

32,4

0,9 %

5,0 %

-10,9 %

Underliggende utgiftsvekst i statsbudsjettet, samlet

2,4 %

1,7 %

0,7 %

Rammeoverføringer til kommunesektoren

137,9

150,4

223,8

236,9

Kompensasjon for merverdiavgift til offentlig forvaltning og private

31,0

38,6

44,6

46,5

Renter på statsgjeld

8,9

9,9

11,4

13,6

Statlig petroleumsvirksomhet

26,6

24,7

27,0

26,0

¹Internasjonal bistand inkluderer ikke bevilgninger som regnes som bistand under andre departementer enn Utenriksdepartementet, herunder klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet. Utgiftsområdet inkluderer heller ikke ODA-godkjente flyktningutgifter i Norge og kapitaltransaksjoner (kapital til Norfund/Klimainvesteringsfondet).

²Forsvarsformål er her definert annerledes enn ved rapportering til NATO. Blant annet er ikke bevilgninger til anskaffelsen av nye redningshelikoptre inkludert i tabellen.

3 Politikkområdet omfatter utgifter til klima- og miljøtiltak kun på Klima- og miljødepartementets områder.

Kilde: Finansdepartementet

Innenfor området kultur og likestilling[1] øker nivået i 2024 med 2,5 pst. sammenlignet med 2023. Den gjennomsnittlige årlige veksten var på 7,2 pst. i perioden 2017 til 2021, som i stor grad skyldes ekstraordinære bevilgninger i forbindelse med pandemien. Fra 2021 til 2023 var det en årlig nedgang på 9,7 pst., blant annet som følge av utfasing av tiltak etter pandemien. Samlet er ressursinnsatsen på området økt etter 2017, selv etter den nevnte utfasingen.

Bevilgningene til rettsvesen og beredskap har hatt en gjennomsnittlig årlig realvekst på 1,4 pst. i perioden 2017 til 2021 og en reell videreføring fra 2021 til 2023. Veksten skyldes blant annet investeringer i landsdekkende nødnett, redningshelikoptre, politihelikoptre, nytt beredskapssenter for politiet og sikrede datasentre i justissektoren samt økt bevilgning til politiet. I motsatt retning trekker blant annet virkningene av at refusjoner til kommunene og statsforvalterne for ordningen med karantenehotell er falt bort etter pandemien. Samlet går bevilgningsnivået opp med 0,3 pst. fra 2023 til 2024. Bevilgningen til vergemål er i hovedsak flyttet fra Justis- og beredskapsdepartementet til Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024.

Utlendingsområdet omfatter Utlendingsdirektoratet, Utlendingsnemnda og Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, utgifter i forbindelse med innkvartering av asylsøkere og integrering av innvandrere, i tillegg til grunnopplæring av asylsøkere, barnevernets omsorgssentre for enslige mindreårige og statlige utgifter til kommunale barneverntiltak for flyktninger og asylsøkere. Utgiftene varierer fra år til år som følge av variasjoner i tilstrømningen av asylsøkere. Det store antallet ankomster høsten 2015 medførte spesielt høye utgifter på området i 2015, 2016 og 2017. I perioden 2017 til 2021 gikk utgiftene kraftig ned. Bevilgningsnivået fra 2021 til 2023 har økt kraftig og skyldes økte ankomster som følge av krigen i Ukraina. Høye ankomster fra Ukraina og flere fordrevne bosatt i kommunene er også årsaken til økning i bevilgningsnivået fra 2023 til 2024. For 2024 foreslås det imidlertid å videreføre integreringstilskuddet nominelt, noe som bidrar til å dempe bevilgningsøkningen. Fra 2023 til 2024 er det lagt til grunn at utgiftene til asylmottak går ned.

Figur 4.2 Statsbudsjettets utgifter i 2024. Mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Området kommunal- og distriktsformål[2] omfatter i hovedsak statsforvalterembetene, statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning mm. Utgiftene til kommunal- og distriktsformål utenom rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner anslås å gå ned reelt med 1,1 pst. fra 2023 til 2024. Det er da tatt hensyn til at vergemålsbevilgningen i hovedsak er flyttet fra området Rettsvesen og beredskap. Det var en kraftig økning som skyldes statlige byggeprosjekter i perioden 2021–2023, som i all hovedsak videreføres i 2024. På grunn av oppstart og ferdigstillelse av byggeprosjekter vil utgiftene til slike prosjekter kunne variere betydelig mellom år.

Utgiftsområdet arbeid og sosiale formål viser en økning fra 2023 til 2024. Dette skyldes blant annet at bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak foreslås økt. I 2022 og 2023 var det en nedgang på utgiftsområdet blant annet fordi de midlertidige bevilgningsøkningene til Nav i forbindelse med koronapandemien ble faset ut. Tilskuddet til Statens pensjonskasse øker noe i 2024, blant annet som følge av flere pensjonister. Det er korrigert for innføring av virksomhetsspesifikk hendelsesbasert premiebetaling for statlige virksomheter fra 2022, jf. boks 4.1. Det er også korrigert for overføring av Havindustritilsynet (tidligere Petroleumstilsynet) til Olje- og energidepartementet i 2023. Samlet er det en reell økning i bevilgningsnivået på området gjennom perioden 2017 til 2024.

Bevilgningene til spesialisthelsetjenesten anslås samlet reelt uendret fra 2023 til 2024. Bevilgningene til aktivitetsvekst og basisbevilgninger til de regionale helseforetakene økes fra 2023 til 2024. Samtidig reduseres utbetaling av investeringslån i takt med fremdriften i investeringsprosjektene. Dette trekker isolert sett realveksten ned. Bevilgningene til investeringslån kan variere mye fra år til år, blant annet avhengig av fremdriften i tidligere igangsatte prosjekter. Bevilgninger til investeringslån tilbakebetales av helseforetakene over tid. Betaling av avdrag på investeringslån er trukket fra de samlede utgiftene i tabell 4.1. Holdes investeringslån utenfor, viser området en reell vekst på 1,0 pst. i 2024. I perioden 2021–2023 er de samlede bevilgningene også reelt uendret. Dette skyldes blant annet utfasing av ekstraordinære bevilgninger som følge av pandemien. For perioden 2021–2023 er det en reell reduksjon på 0,5 pst. dersom investeringslån holdes utenom.

Helseforetakene har frem til 2021 overtatt ansvaret for finansieringen av enkelte legemidler fra folketrygden som det er korrigert for i realvekstberegningene.

Området Andre helseformål består av tiltak for folkehelsen, helseforvaltning, støtte til helse- og omsorgstjenester i kommunene, tannhelse og oppbygging av kunnskap og kompetanse. Fra 2023 til 2024 anslås det at utgiftene går ned med 5,6 pst. etter en allerede kraftig nedgang i 2023. Fra 2021 til 2023 reduseres bevilgningen årlig med 20,3 pst. Nedgangen skyldes fortsatt utfasing av ekstraordinære bevilgninger i 2021, 2022 og 2023 som følge av pandemien, herunder bevilgninger til vaksine mot covid-19 og innkjøp av hurtigtester. For perioden 2017 til 2021 var det en gjennomsnittlig årlig realvekst på 9,6 pst. Det skyldes blant annet utbetaling av investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser i kommunene, samt ekstraordinære bevilgninger som følge av pandemien.

Området barn, familie, tros- og livssynssamfunn omfatter barne- og familievern, barnetrygd, kontantstøtte og tiltak innen tros- og livssynssamfunn. Utgiftene anslås samlet å øke med 3,6 pst. i 2024. Mens utbetalingene av barnetrygd ventes å øke med 4,4 pst., synker utbetalingene av kontantstøtte med 19,9 pst. Øvrige utgifter øker med 4,0 pst. Satsene for barnetrygd ble holdt nominelt uendret i perioden fra 2009 til 2019, og i 2022 for barn over 6 år. Det innebar en reell nedgang i utbetalt barnetrygd, som har redusert veksten på området barn, familie og likestilling i disse periodene. Økte utgifter til barnetrygden i 2023 og 2024 skyldes både økte satser i 2020, 2021 og 2023 (herunder omlegging av særfradraget for enslige forsørgere), og at det forventes at flere barn får barnetrygd i 2023 og 2024. Volumøkningen skyldes hovedsakelig utbetalinger til ankomne fra Ukraina som kvalifiserer til ytelsen. Utgiftsnedgangen for kontantstøtte må sees i sammenheng med forslag om endringer i ordningen fra august 2024. Utgiftene til tilskudd til tros- og livssynssamfunn har økt betydelig som følge av at staten i 2021 overtok ansvaret for den kommunale delen av tilskudd til tros- og livssynssamfunn, tidligere finansiert gjennom kommunenes rammetilskudd under det daværende Kommunal- og moderniseringsdepartementet, og på grunn av endringer i medlemstall samt ny lov om tros- og livssynssamfunn.

Området næring og fisk øker med 5,0 pst. fra 2023 til 2024. Dette skyldes blant annet økte bevilgning til det næringsrettede virkemiddelapparatet, økte utbetalinger fra Havbruksfondet, oppstart av prosjektet Brukervennlige registertjenester i Brønnøysundregistrene og økte utgifter knyttet til oppryddingen på det nukleære området. Utgiftene til internasjonale samarbeidsprogrammer reduseres, som må ses i sammenheng med at det i 2023 blir utbetalt kontingent for deltakelse i InvestEU som skal dekke to år. Den årlige, gjennomsnittlige realnedgangen på 23,8 pst. i perioden 2021–2023 skyldes i hovedsak utfasing av midlertidige støtteordninger fra koronapandemien.

Området landbruk og mat gjelder i hovedsak bevilgninger i forbindelse med jordbruksavtalen. Budsjettstøtten over jordbruksavtalen var reelt sett stabil i perioden 2017–2021. Det er en markant økning i 2022 og 2023 med en årlig vekst på 12,8 pst. For 2024 er det en reell vekst på 3,9 pst. Antall årsverk i næringen har blitt redusert med i overkant av 1,5 pst. per år de siste årene. Budsjettstøtten over jordbruksavtalen per bruk og per årsverk har økt i faste priser gjennom perioden 2017–2023 sett under ett. Støtte via importvernet og jordbruksfradraget fremkommer ikke på utgiftssiden av budsjettet.

Området olje og energi, inkl. strømstønad (eksklusiv statlig petroleumsvirksomhet) inkluderer Sokkeldirektoratet (Oljedirektoratet til 31.12.2023), Norges vassdrags- og energidirektorat, overføring til Norges forskningsråd over Olje- og energidepartementets budsjett og tiltak for å fremme CO₂-håndtering. Havindustritilsynet (Petroleumstilsynet til 31.12.2023) er fra 2023 overført fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet. Området viser en nedgang på 26,5 pst. fra 2023 til 2024. Nedgangen skyldes lavere anslag for den midlertidige strømstønadsordningen for husholdninger og borettslag. Bevilgningen ble etablert i 2022 og regnskapsført med 26,4 mrd. kroner. I perioden 2021–2023 har området økt med 94,6 pst. Økningen er særlig knyttet til etablering av strømstønadsordningen for husholdninger og borettslag.

Utgiftene til vei- og jernbaneformål[3] har hatt en gjennomsnittlig realvekst per år på 3,4 pst. fra 2017 til 2021. Fra 2021 til 2023 er det en årlig nedgang på 3,4 pst. og fra 2023 til 2024 anslås en realnedgang på 1,2 pst. Realnedgangen under veiformål er 1,1 pst., mens jernbaneformål reduseres med 1,4 pst. Reduksjonen under jernbaneformål skyldes i hovedsak redusert planlegging av nye effektpakker og igangsetting av færre store infrastrukturprosjekter enn tidligere år. For veiformål henger nedgangen i hovedsak sammen med redusert vedlikehold av riksvei og frafall av en engangsutgift til et erstatningsoppgjør som kom til utbetaling i 2023. Det er i tallene korrigert for innlemming av øremerkede tilskudd i fylkeskommunenes rammetilskudd. Den årlige gjennomsnittlige realveksten i vei- og jernbaneformål fra 2017 til 2023 er på 1,1 pst.

Den gjennomsnittlige årlige realveksten til andre samferdselsformål enn vei- og jernbaneformål har vært på 17,2 pst. fra 2017 til 2021. Fra 2021 til 2023 var det en årlig nedgang på 6,4 pst., mens realøkningen fra 2023 til 2024 er på 27,8 pst. I hovedsak skyldes økningen fra 2023 til 2024 økt tilskudd til Avinor til bygging av nye lufthavner i Bodø og Mo i Rana samt halverte maksimaltakster og økt kapasitet på flyrutene staten kjøper på kortbanenettet (FOT-rutene).

Utgiftene til forsvarsformål anslås å ha økt med 3,1 pst. gjennomsnittlig per år fra 2017 til 2021. Den markerte veksten skyldes blant annet opptrapping av bevilgningene til langtidsplanen for forsvarssektoren, økte bevilgninger til anskaffelse av nye kampfly med baseløsning og økte investeringskostnader i store investeringsprosjekter i forsvarssektoren fordi utenlandsk valuta har blitt dyrere. Fra 2021 til 2023 er det en årlig økning på 5,2 pst., og fra 2023 til 2024 anslås det en økning på 5,7 pst. Økningen fra 2023 skyldes i hovedsak en videre opptrapping av forsvarsbudsjettet i tråd med langtidsplanen for forsvarssektoren, økte utgifter som følge av valutajustering av investeringskostnader i store investeringsprosjekter og opptrapping av forsvarsbudsjettet ut over ambisjonene i gjeldende langtidsplan. Korrigert for utgifter til kampflyanskaffelsen øker utgiftene til forsvarsformål med 7,8 pst. fra 2023 til 2024. Utgifter til redningshelikoptre bevilges delvis over Forsvarsdepartementets budsjett, men er holdt utenfor forsvarsformål slik det er angitt i tabellen.

Utgifter til utgiftsområdet klima- og miljø omfatter tiltak under Klima- og miljødepartementet, herunder Miljødirektoratet og Enova. Utgifter til klima- og miljøtiltak under andre departementer er ikke medregnet. Utgiftene i denne kategorien gir derfor ikke et fullstendig uttrykk for de samlede prioriteringene av norsk klima- og miljøpolitikk på utgiftssiden. Klima- og miljøpolitikken føres dessuten i stor grad ved hjelp av skatter, avgifter, kvoter og reguleringer. Det var en betydelig vekst i utgiftene til Klima- og miljødepartementet frem til 2021. Fra 2021 til 2023 var årlig realvekst 12,4 pst. blant annet som følge av økt overføring til Klima- og energifondet som forvaltes av Enova. Fra 2023 til 2024 vil reelt nivå for Klima- og miljødepartementet reduseres noe. Dette skyldes blant annet redusert bevilgning til Enova knyttet til utfasingen av den midlertidige energitilskuddsordningen.

Utgiftsområdet statlig administrasjon, EØS-finansieringsordningene mv. omfatter i hovedsak utgifter til Kongehuset, Stortinget, regjeringen, administrasjonen av departementene og deler av budsjettene til Utenriksdepartementet og Finansdepartementet som har karakter av fellesadministrasjon, herunder EØS-finansieringsordningene. Nedgangen fra 2023 til 2024 anslås til 10,9 pst. Bevilgningene til EØS-finansieringsordningene reduseres fra 6,6 mrd. kroner i 2023 til 1,4 mrd. kroner i 2024, tilsvarende en reell nedgang på 79,4 pst. Historisk sett har det vært svingninger i bevilgningene på dette området. Bevilgningen til EØS-finansieringsordningene varierer mye, og avtar nå frem mot utløp av inneværende avtale i 2025. Det pågår forhandlinger om ny periode med EØS-midler. Utgiftene til området er samlet sett i perioden 2017–2021 økt med en gjennomsnittlig årlig rate på 15,8 pst. Utenom EØS-finansieringsordningene øker bevilgningene nominelt med 2 mrd. kroner fra 2023 til 2024, som innebærer en reell økning på om lag 4,9 pst.

Tabell 4.1 viser nominelle tall for rammeoverføringene til kommuner og fylkeskommuner. Ettersom rammeoverføringene kun er én av flere finansieringskilder for kommuner og fylkeskommuner, er det ikke beregnet realvekst for dette området. Videre kan rammeoverføringene endres betydelig mellom år som følge av innlemming av øremerkede tilskudd og fastsettelsen av skattørene for kommunene og fylkeskommunene. Det er i tabell 4.1 korrigert for store reformer som påvirker nivået på rammetilskuddene, jf. boks 4.2 Rammeoverføringer til kommuneforvaltningen. Når en beregner den samlede underliggende realveksten i statsbudsjettet medregnet folketrygden, korrigeres ofte de kommunale rammeoverføringene for skatteendringer som påvirker veksten i kommuneforvaltningens økonomi. Det er ikke korrigert for endringer i skattereglene i tabell 4.1. Kommuneøkonomien omtales utførlig i den årlige kommuneproposisjonen og av Det tekniske beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Det gis årlig et betydelig beløp i kompensasjon for merverdiavgift til kommuner, statlige virksomheter og private. I tabell 4.1 er ikke disse bevilgningene fordelt på formål.

Utgiftene til renter av statsgjelden varierer som følge av statens lånestrategi og endringer i rentenivået. Bevilgningene er et resultat av tekniske forutsetninger om låneopptak og renteutviklingen mer enn prioriteringer i budsjettet. I Norge dekkes det oljekorrigerte underskuddet av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettets renteutgifter er dermed uavhengig av den oljekorrigerte balansen på statsbudsjettet.

Statlig petroleumsvirksomhet omfatter utgifter til statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) og utgifter i forbindelse med disponering av innretninger på kontinentalsokkelen. Utgiftene til petroleumsvirksomheten varierer til dels betydelig mellom år. Det er særlig investeringsutgiftene som varierer mye.

4.4 Utvikling i statsbudsjettets utgifter i forhold til BNP-veksten

Utviklingen i statsbudsjettets utgiftsområder over tid kan sees i sammenheng med at økonomien vokser og politiske prioriteringer. Beregningene av realvekst i avsnitt 4.3 tar utgangspunkt i ressursbruken på utgiftssiden av budsjettet, og viser utviklingen på utgiftsområder i perioder. Under hvert område er det blant annet tatt hensyn til prisutviklingen og endret oppgavefordeling for å kunne gjøre sammenligninger over tid.

Samtidig vil det normalt være en årlig vekst i økonomien. Dette avsnittet viser utviklingen i utgiftsområder sammenlignet med veksten i økonomien ellers, dvs. i hvilken grad utgiftsområdene følger utviklingen i brutto nasjonalprodukt (BNP) for fastlandet. Høyere vekst på et utgiftsområde enn i økonomien generelt kan peke i retning av at området har vært særlig prioritert, men høyere vekst kan også skyldes endringer i sammensetningen i befolkningen eller andre forhold som ikke er politisk bestemt.

Figur 4.3 sammenligner gjennomsnittlig årlig vekst for de enkelte utgiftsområdene med veksten i fastlands-BNP i perioden 2017–2024. Fra 2017 til 2024 anslås nå reell vekst i fastlands-BNP til 11,1 pst., eller 42 pst. nominelt. I figuren er samme utgiftsområder fra avsnitt 4.3 vist etter årlig vekst i mrd. 2024-kroner. Folketrygden er holdt utenom, jf. egen omtale i avsnitt 4.4.

I perioden er det utgifter til forsvarsformål, olje- og energi med strømstønad, spesialisthelsetjenesten og andre samferdselsformål som viser størst vekst målt i kroner utover det en vekst tilsvarende fastlands-BNP skulle tilsi. Veksten under forsvar må blant annet sees i sammenheng med opptrappingen av forsvarsbudsjettet i tråd med langtidsplanen for forsvarssektoren, jf. omtale under 4.3. Selv med lavere anslag for den midlertidige strømstønadsordningen for husholdninger og borettslag for ekstraordinære strømutgifter bidrar denne til høy vekst på olje- og energiområdet. Under andre samferdselsformål er det særlig kjøp av innenlandske flyruter og tilskudd til Avinor for bygging av nye lufthavner i Mo i Rana og Bodø som trekker opp veksten.

De områdene som går mest ned i forhold til det en vekst i tråd med BNP skulle tilsi, er kategorien andre helseformål, med blant annet lavere utgifter til vaksiner, og vei og jernbaneformål. Samlet har utgiftssiden på statsbudsjettet vokst mer enn BNP-veksten i perioden.

Ordinære utgifter på statsbudsjettet finansieres av skatte- og avgiftsinntekter og oljeinntekter. Siden 2017 har strukturelle skatter mv. reelt vokst svakere enn trendveksten i Fastlands-BNP. Det skyldes blant annet betydelige skatteletter i perioden, samt skattefordeler for null- og lavutslippskjøretøy. Veksten i utgiftene utover utviklingen i BNP har derfor blitt finansiert gjennom økt bruk av oljepenger. Utviklingen i offentlige finanser er nærmere omtalt i kap. 3 i Nasjonalbudsjettet 2024.

Figur 4.3 Årlig gjennomsnittlig vekst i statsbudsjettet fra 2017 til 2024 målt mot utviklingen i BNP Fastlands-Norge. Mrd. 2024-kroner

Kilde: Finansdepartementet

4.5 Realvekst i folketrygdens utgifter

Utviklingen i folketrygdens utgifter vises i tabell 4.2 og figur 4.4–4.5, delt inn etter stønadstype. Dagpenger mv. er ikke inkludert.

Beløpene for perioden 2017–2022 er basert på regnskapstall, mens beløpene for 2023 er anslag på regnskap. For 2024 brukes utgiftsanslag som følger av regjeringens budsjettforslag i Gul bok 2024. Utgiftene i 2020–2022 er påvirket av midlertidige regelendringer og andre konsekvenser av koronapandemien. På usikkert grunnlag anslås de midlertidige regelendringene i folketrygden, utenom dagpenger, å ha økt utgiftene med 3,5 mrd. kroner i 2020, 3,1 mrd. kroner i 2021 og 2 mrd. kroner i 2022. Dette gjelder i hovedsak midlertidige særregler for sykepenger, omsorgspenger og arbeidsavklaringspenger. I tillegg økte utgiftene som følge av økt bruk innenfor de ordinære reglene for disse ordningene.

Tall for realvekst i tabellen under illustrerer endringer i utgiftene utover det som skyldes generell prisvekst, lønnsvekst eller andre faste reguleringer som gjelder for de ulike stønadene. Endringer i sykepengeutgiftene skyldes blant annet endringer i fraværstilbøyeligheten og antall sysselsatte. Økningen i utgiftene til alderspensjon skyldes først og fremst flere pensjonister og at nye pensjonister i gjennomsnitt har høyere pensjon enn de som faller fra. For uføretrygd og andre stønader illustrerer tallene hovedsakelig endringer i antall mottakere.

For sykepenger fremkommer realveksten ved at utgiftene justeres for lønnsutviklingen. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uføretrygd, enslige forsørgere og etterlatte justeres for utviklingen i folketrygdens grunnbeløp (G), mens alderspensjon er justert med G fratrukket 0,75 pst.[4] Realveksten viser dermed ikke effekten av at alderspensjon i hovedsak har blitt regulert med en lavere sats enn for eksempel arbeidsavklaringspenger og uføretrygd. Dette vises imidlertid i de nominelle tallene. For legemidler vurderes hele den nominelle veksten som realvekst.

Samlet sett har det vært en realvekst i folketrygdens utgifter hvert år siden 2017. Utgiftsveksten i disse rettighetsbaserte ordningene har begrenset handlingsrommet i budsjettpolitikken i betydelig grad, og dette forventes å gjelde også i de kommende årene ved en videreføring av dagens regelverk.

Tabell 4.2 Utviklingen i folketrygdens utgifter etter stønadstype1 2017–2024. Nivå i nominelle mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst i pst.²

Nominell verdi

Gjennomsnittlig årlig realvekst

Stønadsutgifter

2017

2021

2023

2024

2017–2021

2021–2023

2023–2024

Sykepenger

39,8

50,3

60,0

62,2

2,7 %

4,1 %

-1,1 %

Arbeidsavklaringspenger

34,8

33,7

40,9

44,7

-3,6 %

4,7 %

3,9 %

Uførhet

83,1

104,0

118,0

125,7

2,8 %

1,1 %

1,3 %

Alderspensjon

211,2

256,9

296,5

316,7

2,7 %

2,7 %

2,3 %

Stønader til enslige forsørgere og etterlatte

4,9

4,3

4,3

5,5

-6,1 %

-5,2 %

23,1 %

Foreldrepenger

19,7

23,3

24,2

25,6

1,1 %

-2,7 %

0,7 %

Legemidler mv.

11,0

16,6

19,3

20,8

10,1 %

6,8 %

7,1 %

Andre helseformål

18,8

24,0

26,1

26,7

3,4 %

-0,6 %

-2,4 %

Stønader til merutgifter

10,2

10,7

12,4

13,3

-1,1 %

1,8 %

2,8 %

Sum

433,4

523,7

601,7

641,2

2,2 %

2,3 %

1,9 %

¹ Det er korrigert for større tekniske endringer i perioden. For eksempel er utgiftene til legemidler korrigert for overføring av legemidler til helseforetakene.

² Stønadsutgiftene følger hovedsakelig kapittelstrukturen i statsbudsjettet, med følgende unntak: Stønader til enslige forsørgere og etterlatte omfatter kap. 2680 Etterlatte, kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far og kap. 2531 Bidragsforskott (nytt kapittel f.o.m. 2024-budsjettet). Bidragsforskott er korrigert for inntekter fra bidragspliktige. Legemidler mv. omfatter i tillegg til kap. 2751, deler av kap. 2752 (refusjon egenbetaling blåreseptmedisiner). Andre helseformål omfatter programområde 30 Stønad ved helsetjenester, unntatt ovennevnte utgifter under kap. 2751 og kap. 2752. Stønader til merutgifter omfatter kap. 2661 Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. og kap. 2686 Stønad ved gravferd.

Kilde: Finansdepartementet

Sykepenger

Sykepenger er blant områdene med høyest vekst gjennom perioden, selv om det har vært noe variasjon fra år til år. Høy sysselsettingsvekst, økt kompensasjonsgrad for sykepenger til selvstendig næringsdrivende samt pleiepengereformen i 2017 har bidratt til å trekke utgiftsveksten opp. I tillegg har pandemien, herunder de midlertidige regelendringene for både sykepenger og omsorgspenger, preget utviklingen på området. I 2020 var realveksten i utgiftene svært høy, mens den falt noe i 2021. I 2023 er det forventet en sterk økning i utgiftene, på 6,4 pst. Det skyldes at sykefraværstilbøyeligheten fortsatt er på et høyere nivå enn før pandemien. I 2024 anslås realveksten til -1,1 pst., tilsvarende en reduksjon på om lag 0,7 mrd. 2024-kroner. Sykepengene vil likevel reelt sett være høyere enn før pandemien. Det skyldes en anslått nedgang i sykefraværstilbøyeligheten neste år, i tillegg til at sysselsettingsveksten er lav.

Arbeidsavklaringspenger

Hvert år mellom 2017 og 2019 ble det færre mottakere av arbeidsavklaringspenger. Dette ga lavere utgifter. Under pandemien var det lav avgang fra ordningen, noe som blant annet kan skyldes midlertidige regelendringer, forsinkelser i avklaringsløpene og høy arbeidsledighet. Som følge av dette ble det flere mottakere fra 2020 til 2022. Også i 2023 er det ventet en økning i antall mottakere sammenlignet med året før. For 2024 anslås antall mottakere å øke, slik at gjennomsnittlig antall mottakere gjennom året ligger om lag 30 000 høyere enn i 2019. Realveksten i folketrygdens utgifter til arbeidsavklaringspenger anslås til 3,9 pst. fra 2023 til 2024, tilsvarende en økning på om lag 1,7 mrd. 2024-kroner.

Uførhet

Siden 2017 har det vært en sterk økning i antall mottakere. Dette har særlig sammenheng med høy overgang til uføretrygd fra arbeidsavklaringspenger. Veksten var særlig høy i 2018 og 2019 som følge av regelendringene for arbeidsavklaringspenger som ble iverksatt i 2018. Gjennom pandemien og frem til 2023 har det vært lavere vekst som følge av midlertidige regelendringer for arbeidsavklaringspenger i forbindelse med koronapandemien og fordi pandemien medførte forsinkelser i avklaringsløpene for mottakere av arbeidsavklaringspenger. I 2024 forventes det noe høyere vekst i antall mottakere. I 2024 anslås realveksten til 1,3 pst., tilsvarende en økning på om lag 1,6 mrd. 2024-kroner.

Alderspensjon

Etter å ha bidratt til høyere utgifter de første ti årene har pensjonsreformen siden 2021 samlet sett bidratt til å redusere utgiftene til alderspensjon. I 2024 anslås det at pensjonsreformen isolert sett vil redusere utgiftene til alderspensjon med om lag 9,5 mrd. kroner.

Regelendringer som økt grunnpensjon og flere økninger av minste pensjonsnivå har trukket veksten opp de siste årene, og i perioden 2021–2024 bidrar også endrede reguleringsregler til økt vekst. Utgiftene til alderspensjon vil øke betydelig også i årene som kommer, hovedsakelig som følge av at det blir flere alderspensjonister over 67 år. I 2024 anslås realveksten i folketrygdens utgifter til alderspensjon til 2,3 pst., tilsvarende en økning på om lag 7,2 mrd. 2024-kroner.

Stønader til enslige forsørgere og etterlatte

Utgiftene til overgangsstønad og etterlattepensjon har vært reelt avtakende i hele perioden. Nedgangen for overgangsstønad kan ha sammenheng med økt barnehagedekning, at flere har delt omsorg, og at regelverket for å motta overgangsstønad har blitt strammet inn og gjort mer arbeidsrettet. For etterlattepensjon, som kan gis til fylte 67 år, skyldes nedgangen økt levealder, og at stadig flere enker og enkemenn er i arbeid. Fra 2024 vil etterlattereformen føre til at nedgangen vil snu til en betydelig vekst, som følge av økte satser og økt øvre aldersgrense for barnepensjon. Som følge av dette anslås realveksten i folketrygdens utgifter til enslige forsørgere og etterlattepensjon mv. til 26,2 pst. fra 2023 til 2024, tilsvarende en økning på om lag 1,0 mrd. 2024-kroner. På lengre sikt vil etterlattereformen gi innsparinger, når den nye omstillingsstønaden erstatter dagens etterlatteytelser.

Stønader til å dekke merutgifter

Stønader til å dekke merutgifter inkluderer grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. og stønad til gravferd. Fra 2017 til 2022 har den årlige veksten variert noe, men utviklingen har i sum vært om lag nøytral. Flere eldre har trukket veksten noe opp, mens regelendringer har samlet sett bidratt til noe lavere vekst. Det gjelder blant annet avviklingen av hjelpestønad til hjelp i huset (sats 0) i 2018. I 2020 var det en realnedgang på -3,4 pst., hovedsakelig fordi koronapandemien medførte redusert etterspørsel etter hjelpemidler. Endringer i praktisering av regler for grunnstønad ved glutenfri kost og for støtte til behandlingsbriller til barn bidro også til nedgangen. I 2023 anslås realveksten til 4,8 pst. Det skyldes flere eldre, at oppdemmet etterspørsel etter hjelpemidler under pandemien ventes å bli tatt igjen, og innføring av ny ordning med brillestøtte til barn. For 2024 anslås en vekst på 2,8 pst.

Foreldrepenger

I perioden 2017–2022 har utgiftene til foreldrepenger vært relativt stabile. Som følge av flere fødte barn under pandemien økte veksten i 2020 og 2021, mens utgiftene falt i 2022. I 2023 ventes en nedgang på 4,5 pst. som følge av færre fødte barn. Realveksten anslås til 0,7 pst. fra 2023 til 2024.

Legemidler mv.

Den underliggende volumveksten har vært gjennomgående høy de siste årene. Ulike prisregulerende tiltak, blant annet trinnprisordningen, har bidratt til å dempe veksten i utgiftene til legemidler. Også den årlige maksimalprisrevurderingen av reseptpliktige legemidler har bidratt til innsparinger, selv om perioder med svekket norsk krone har motvirket denne effekten. Realveksten er korrigert for at finansieringsansvaret for enkelte legemidler som forskrives av spesialisthelsetjenesten, er overført til de regionale helseforetakene de senere årene. Det anslås en realvekst på 7,1 pst. fra 2023 til 2024.

Andre helseformål under folketrygden

Utgiftene til andre helseformål har økt gjennom perioden, men vekstraten har variert. Veksten har særlig vært knyttet til refusjon for legetjenester og refusjon av egenandeler ut over tak 1. Det anslås en realvekst på -2,4 pst. fra 2023 til 2024.

Figur 4.4 Realvekst i utgiftene til utvalgte formål 2017–2024. Justert for oppgaveoverføringer. Indeks. 2017=100

Kilde: Finansdepartementet

Figur 4.5 Prosent av faktiske og anslåtte utgifter til folketrygden i 2017 og 2024. Justert for oppgaveoverføringer. Nominelle verdier

Kilde: Finansdepartementet

4.6 Bevilgninger til forskning over statsbudsjettet

Foreløpige anslag tilsier at den offentlige innsatsen i forskning og utvikling vil være på om lag 52 mrd. kroner i 2024 når Skattefunn inkluderes. Dette utgjør 0,98 pst. av anslått BNP i 2024. De samlede bevilgningene til forskning og utvikling er anslått til 48,6 mrd. kroner ekskl. Skattefunn, tilsvarende 0,92 pst. av anslått BNP i 2024.

Utgiftene til forskning og utvikling er anslått å øke nominelt med om lag 4,6 mrd. kroner fra 2023 til 2024, noe som tilsvarer en realvekst på 5,6 pst. inkludert Skattefunn. For perioden 2017–2021 viser utviklingen i bevilgninger til forskning og utvikling over statsbudsjettet en nominell vekst på 4,9 mrd. kroner ifølge SSBs statsbudsjettanalyse. Det tilsvarer en gjennomsnittlig årlig realvekst på 0,4 pst. For perioden 2021–2023 økte bevilgningene til forskning med 3,2 mrd. kroner nominelt, tilvarende en årlig gjennomsnittlig realvekst på -2 pst. For nærmere omtale av bevilgningene til forskning henvises det til Kunnskapsdepartementets Prop. 1 S (2023–2024).

5 Budsjettkonsekvenser 2025–2027

5.1 Bakgrunn

Fremskrivingene for perioden 2025–2027 skal gi et realistisk bilde av konsekvensene for kommende års budsjetter av regjeringens forslag til statsbudsjett for 2024.

Sammen med forventet utvikling i skatte- og avgiftsinntektene og avkastningen fra Statens pensjonsfond utland, gir fremskrivingene et bidrag for å vurdere handlingsrommet i budsjettpolitikken de nærmeste årene.

Nye satsinger og videre opptrapping av eksisterende planer må innpasses innenfor handlingsrommet. Politiske ambisjoner om fremtidige satsinger, mål og varslede tiltak som ikke er en del av regjeringens budsjettforslag for 2024, omfattes ikke direkte av de flerårige budsjettkonsekvensene. Dette gjelder blant annet oppfølging av langtidsplan for forsvarssektoren. Denne type ambisjoner oppsummeres i avsnitt 5.5. Disse vil kunne legge betydelige bindinger på handlingsrommet i fremtidige budsjetter.

5.2 Beregning av flerårige budsjettkonsekvenser

Større endringer i utgifter og inntekter i perioden 2025–2027 vurderes for alle poster i statsbudsjettet.

Det legges til grunn følgende prinsipper:

Utgifter til regelstyrte ordninger fremskrives i tråd med regelverket, inkludert forslag til regelverksendringer i dette budsjettet.

Utgifter til store, igangsatte investeringer fremskrives i takt med fremdriftsplanen.

På områder der enkeltinvesteringer inngår i en større investeringsramme, videreføres rammen uendret.

Det korrigeres for engangsutgifter og -inntekter i forslaget for neste år.

Tiltak som settes i gang i løpet av budsjettåret fremskrives med helårsvirkningen.

Øvrige utgifter og inntekter videreføres i hovedsak uendret.

Alle tall i tabellene nedenfor er endringer i 2025–2027 sammenlignet med regjeringens forslag til budsjett for 2024, målt i 2024-kroner.

Nedenfor gis det en nærmere omtale av elementene som inngår i fremskrivingene.

Regelstyrte ordninger

Utgifter til regelstyrte ordninger følger av et regelverk bestemt av Stortinget, og ikke en fastsatt budsjettramme. Bevilgningene har gjerne stikkordet «overslagsbevilgning». Utgifter under folketrygden utgjør en vesentlig del. Andre store ordninger er barnetrygd, utdanningsstøtte gjennom Statens lånekasse for utdanning og pensjonsutbetalinger fra Statens pensjonskasse.

De regelstyrte utgiftene fremskrives på grunnlag av forventninger om utbetalingene forutsatt uendret regelverk og forventet demografisk utvikling. Konsekvenser av regelverksendringer som foreslås i 2024, innarbeides også.

De regelstyrte ordningene omfatter også strømstønadsordningen for husholdninger som gjelder energiforbruk til og med desember 2024, jf. strømstønadsloven.

Investeringer

Som investeringer regnes bevilgninger under postgruppen 30–49. De største er investeringer i riksveier, forsvarsmateriell i Forsvaret og bygg i regi av Statsbygg. Investeringer i petroleumssektoren er holdt utenfor.

Mange investeringer går over flere år. Utgiftene kan variere betydelig. Ofte vil vedtak om å sette i gang et nytt byggeprosjekt medføre et begrenset bevilgningsbehov det første året og vesentlig økte bevilgninger senere år.

Byggeprosjekter med en vedtatt kostnadsramme justeres som hovedregel etter forventet fremdrift i prosjektene. Dette gjelder også andre investeringsprosjekter som finansieres over statsbudsjettet, for eksempel IT-prosjekter. For investeringer som inngår i Nasjonal transportplan 2018–2029, og investeringer i forsvarsmateriell, er det lagt til grunn at investeringsrammene videreføres uendret.

Investeringene på postene 30–49 gir ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet. Investeringer i helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF finansieres for eksempel med tilskudd eller investeringslån over statsbudsjettet, mens deler av veiutbyggingen finansieres med bompenger utenfor statsbudsjettet.

Engangseffekter og helårsvirkninger

Salg av eiendommer, innbetaling fra fond, auksjonering av konsesjoner og ekstraordinære utbyttebetalinger kan gi store inntekter som normalt ikke kan videreføres til senere år.

Enkelte nye tiltak iverksettes i løpet av budsjettåret, slik at budsjetteffekten påfølgende år blir større. Et eksempel på dette kan være tiltak innenfor utdanningssektoren som skal følge skoleåret med oppstart i august, og som får helårsvirkning året etter. For noen ordninger kan innfasingen vare over flere år.

5.3 Budsjettkonsekvenser 2025–2027

Oppsummering

Tabellene 5.1 og 5.2 oppsummerer fremskrivingene av utgiftene. Tabellene viser konsekvensene for 2025, 2026 og 2027 av regjeringens forslag til budsjett for 2024.

Tabell 5.1 Flerårige budsjettkonsekvenser, endringer i forhold til Gul bok 2024, utgifter og inntekter¹

Mill. 2024-kroner

2025

2026

2027

Folketrygden, økte utgifter

10 131

20 536

30 874

Reduserte utgifter utenom folketrygden og strømstøtte

-5 037

-16 470

-26 528

Lavere inntekter utenom skatter, avgifter mv.

0

0

0

Budsjettkonsekvenser utenom strømstøtte

5 094

4 065

4 346

Reduserte utgifter ved utfasing av strømstøtteordninger²

-8 269

-9 993

-9 993

Sum reduserte utgifter og reduserte inntekter

-3 175

-5 927

-5 647

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet er holdt utenom.

² Flerårige budsjettkonsekvenser av den midlertidige strømstønadsordningen for husholdningskunder av nærvarmeanlegg, som skal videreføres i 2024, er ikke inkludert. Det er foreslått en bevilgning i 2024 med 22,5 mill. kroner for ordningen.

Kilde: Finansdepartementet

Sett bort fra strømstøtten øker utgiftene med 5,1 mrd. kroner i 2025. Folketrygdens utgifter øker med vel 10 mrd. kroner i 2025. Utgiftene øker også som følge av høyere kvotepris i CO₂-kompensasjonsordningen for industrien og redusert makspris i barnehagene. I motsatt retning trekker blant annet utfasing av redningshelikopteranskaffelsen, avslutning av bygge- og investeringsprosjekter, reduserte utgifter til EUs rammeprogram for forskning og innovasjon, lavere utgifter til bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere, og forventet fremdrift i Langskip fra 2023-budsjettet.

I årene etter 2025 bidrar utviklingen under folketrygdens ordninger mest til økte utgifter, med en vekst på vel 10 mrd. kroner i året. Det er særlig utgiftene til alderspensjon som øker mye. Alderspensjon står for mellom 2/3 og 3/4 av utgiftsveksten i folketrygden frem til 2027. Utgiftene til uføretrygd forventes også å øke sterkt, som følge av demografisk utvikling og høy overgang fra arbeidsavklaringspenger. Det er også lagt til grunn en betydelig vekst i utgiftene på helseområdet.

Utover i perioden reduseres andre utgifter blant annet i tråd med at investeringsprosjekter ferdigstilles og at bevilgningsbehovet til bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere er forventet redusert.

Tabell 5.2 Flerårige budsjettkonsekvenser fordelt på drift, investeringer og overføringer 2025–2027.¹ Endringer i forhold til Gul bok 2024

Mill. 2024-kroner

2025

2026

2027

Driftsutgifter (postene 1–29)

1 336

2 790

2 841

Nybygg, anlegg (postene 30–49)

-461

-7 428

-11 693

Overføringer til andre mv. (postene 50–89)

-4 050

-1 289

3 205

Sum

-3 175

-5 927

-5 647

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet, er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

I tabell 5.2 er fremskrivingene fordelt på drift, investeringer (nybygg, anlegg) og overføringer til andre.

Innenfor kategorien driftsutgifter forklares økningen i utgifter i stor grad av økt tilskudd til Statens pensjonskasse fra 2025 sammenlignet med forslaget til budsjett for 2024.

For flere store investeringsprosjekter går utgiftene betydelig ned i perioden. Dette skyldes at vedtatte prosjekter ferdigstilles, eller får lavere utgiftsbehov gjennom perioden. Dette gjelder blant annet igangsatte byggeprosjekter og redningshelikopteranskaffelsen. Eventuell igangsettelse av nye investeringsprosjekter i årene fremover er ikke inkludert i tallene.

Utgiftsreduksjonen under Overføringer til andre mv. skyldes i hovedsak utfasing av strømstøtteordningene. Det er blant annet også nedgang i utgiftene til bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere, investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser og nye investeringsprosjekter under helseforetakene. I motsatt retning trekker blant annet økte utgifter til folketrygden, CO₂-kompensasjonsordningen og tilskudd knyttet til redusert makspris i barnehagene.

Tabell 5.3 Flerårige budsjettkonsekvenser, utgifter 2025–2027.¹ Endringer i forhold til Gul bok 2024

Mill. 2024-kroner

Departement

2025

2026

2027

Utenriksdepartementet

-187

-208

-208

EØS-finansieringsordningene

-187

-208

-208

Kunnskapsdepartementet

205

1 282

825

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg

-45

-117

-147

Ny rentekompensasjonsordning for læringsarenaer mv.

33

63

93

Ny tilskuddsmodell private grunnskoler

-100

-203

-306

Utfasing studieplasser, rekrutteringsstillinger, innføring av studieavgift mv.

-587

-902

-1 090

500 nye fagskoleplasser

57

90

101

Redusert makspris barnehager

1 585

1 585

1 585

NTNU Campussamling

560

1 019

591

EUs programmer for forskning og innovasjon, og utdanning, opplæring, ungdom og idrett

-1 582

-530

-282

Statens lånekasse for utdanning

285

277

281

Kultur- og likestillingsdepartementet

-140

-140

-140

Avvikling av strømstøtte

-140

-140

-140

Justis- og beredskapsdepartementet

-671

-1 399

-1 748

Byggeprosjektet Bergen tinghus

292

318

-3

Schengen IKT-forpliktelser

209

121

92

Redningshelikopteranskaffelsen avsluttes

-818

-1 483

-1 483

Midlertidig kapasitet i politiet, UDI og IMDi til håndtering av høye asylankomster²

-355

-355

-355

Kommunal- og distriktsdepartementet

-505

-6 551

-10 694

Nytt regjeringskvartal, ombygging av Ring 1 og forprosjekt 2. byggetrinn

-156

-226

-396

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

1 068

-1 731

-4 007

Toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester

191

388

587

Bostøtte

-809

-835

-957

Tilskudd til utleieboliger

-110

-139

-163

Statsbygg, ordinære byggeprosjekter

-1 190

-3 435

-5 254

Statsbygg, byggelånsrenter

193

-573

-505

Statsbygg, kjøp av eiendommer

308

0

0

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

5 906

9 690

14 157

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

-3 596

-9 169

-13 690

Statens pensjonskasse

1 314

2 205

2 911

Alderspensjon

6 740

14 580

22 800

Tilskudd til avtalefestet pensjon (AFP)

190

370

540

Tilskudd til personer over 67 år med kort botid

71

141

211

Uføretrygd

1 088

1 556

2 044

Sykepenger

-190

-530

-870

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

345

695

1 045

Andre endringer

-56

-158

-834

Helse- og omsorgsdepartementet

-1 278

-736

-224

Investeringslån til helseforetak

-2 650

-3 090

-4 510

Investeringstilskudd, heldøgns omsorgsplasser

-461

-1 277

-1 370

Legemidler under folketrygden

1 250

2 610

4 100

Folketrygdens øvrige helseutgifter

583

1 021

1 556

Barne- og familiedepartementet

39

354

555

Barnetrygd

-410

-570

-730

Foreldrepenger

371

762

1 033

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn

78

162

252

Nærings- og fiskeridepartementet

16

151

302

Tiltak på det nukleære området

16

151

302

Landbruks- og matdepartementet

-252

-332

-352

Utfasing av midlertidig strømstøtte til jordbruket

-102

-102

-102

Kompensasjonsordning pelsdyroppdrettere

-150

-230

-250

Samferdselsdepartementet

610

810

910

Kjøp av innenlandske flyruter

410

410

410

Kjøp av ulønnsomme posttjenester

200

400

500

Klima- og miljødepartementet

2 432

2 432

2 432

Utbetaling av CO₂-kompensasjon til industrien

2 432

2 432

2 432

Finansdepartementet

517

832

1 057

Skatteetaten, IKT-prosjektet Fremtidens innkreving

197

192

97

Kompensasjon for merverdiavgift til kommuner, fylkeskommuner, private og ideelle virksomheter

320

640

960

Forsvarsdepartementet

-763

-843

-843

Sikker teknisk infrastruktur (STI)

-480

-560

-560

Forsvarsbygg, tiltak på Andøya

-283

-283

-283

Olje- og energidepartementet

-9 102

-11 270

-11 674

Strømstønadsordningen for husholdninger og borettslag

-8 026

-9 750

-9 750

Langskip – fangst og lagring av CO₂

-1 076

-1 520

-1 924

Sum

-3 175

-5 927

-5 647

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet er holdt utenom.

² Deler av bevilgningen ligger under Arbeids- og inkluderingsdepartementet, se omtale under.

Kilde: Finansdepartementet

Nedenfor omtales nærmere de største og viktigste tiltakene som fremkommer i tabellen.

EØS-finansieringsordningene

Utbetalingene under EØS-finansieringsordningene forventes å avta i tråd med at inneværende avtale utløper i 2025. Det pågår forhandlinger om ny periode med EØS-midler.

Rentekompensasjonsordninger i skolen

I 2009 ble det opprettet en rentekompensasjonsordning for investeringer i skoler og svømmehaller. Ordningen ble avviklet i 2016, men det hefter fremdeles utgifter til rentekompensasjon for investeringer i perioden 2009–2016. Rentekompensasjonen anslås å falle i årene som kommer som følge av nedbetaling av lån det gis rentekompensasjon for.

Regjeringen foreslår oppstart av en ny rentekompensasjonsordning i 2024 for investeringer i læringsarenaer og større utstyr for mer praktisk og variert opplæring. Investeringsrammen er inntil 1 mrd. kroner hvert år i åtte år frem til 2031. De gis rentekompensasjon over 20 år. Gitt en uendret rente, vil utgiftene til ordningen øke hvert år frem til 2031.

Ny tilskuddsmodell private grunnskoler

Regjeringen foreslår å innføre en ny tilskuddsmodell for private grunnskoler og å endre utregningspraksisen for kombinerte barne- og ungdomsskoler slik at disse skolene ikke lenger får høy sats for de første elevene både på barne- og ungdomstrinnet. Endringene skal fases inn over fem år fra høsten 2024.

Studieplasser, rekrutteringsstillinger og innføring av studieavgift

Utgiftene til midlertidige studieplasser i høyere utdanning opprettet i forbindelse med Utdanningsløftet 2020 er ventet å bli gradvis redusert i takt med utfasing av studieplassene. Planlagt reduksjon i rekrutteringsstillinger i høyere utdanning vil også føre til reduserte utgifter i perioden. Videre er bevilgningen til universiteter og høyskoler ventet å bli redusert i forbindelse med innføring av studieavgift for utenlandske studenter f.o.m. studieåret 2023–2024. Nye studieplasser i høyere utdanning som er foreslått i statsbudsjettet for 2024, herunder studieplasser i medisin, femårig master i praktiske- og estetiske skolefag og i fysioterapi, bidrar isolert sett til økte utgifter i årene fremover.

500 nye fagskoleplasser

Utgiftene til fagskolene er ventet å øke fremover som følge av forslaget om 500 nye høyere yrkesfaglige studieplasser samt utviklingsmidler i statsbudsjettet for 2024.

Redusert maksimalpris barnehager

Maksimalprisen i barnehage foreslås nedjustert til 2 000 kroner fra 1. august 2024. I kommuner i sentralitetssone 5 og 6 foreslås maksimalprisen nedjustert ytterligere til 1 500 kroner. Helårseffekten av forslaget er 3,17 mrd. kroner fra 2025.

NTNU Campussamling

Utgiftene til bygging av NTNU Campussamling er ventet å øke i årene fremover. Samlet foreslått kostnadsramme for prosjektet er 7,8 mrd. kroner.

Statens lånekasse for utdanning

Utgiftene under Statens lånekasse for utdanning forventes å øke i årene fremover som følge av økte utgifter til borteboerstipend i videregående opplæring og inntektsavhengige stipend. Utgiftene til å gi rentefrie lån under studietiden øker som følge av høyere markedsrenter. En forventet reduksjon i antall studieplasser i årene fremover som følge av utfasing av studieplasser i forbindelse med Utdanningsløftet i 2020, bidrar til å dempe utgiftsveksten i Lånekassen i perioden fremover.

Kontingentutgifter til enkelte internasjonale organisasjoner og EUs rammeprogrammer

Norge deltar i flere av EUs rammeprogrammer samt i en rekke internasjonale grunnforskningsinstitusjoner. Det er lagt inn et betydelig merbehov i 2024 for å dekke økte kontingentutgifter, hovedsakelig som følge av økt relativ BNP og svakere valutakurs. Det forventes at det samlede bevilgningsbehovet reduseres fremover.

Strømstøtte til frivillig sektor

Strømstøtteordningen under KUD til frivillige organisasjoner er besluttet videreført ut 2024. Dette medfører et redusert bevilgningsbehov fra 2025 på 140 mill. kroner, forutsatt at ordningen ikke videreføres utover 2024.

Implementering av Schengen IKT-systemer

Norge er gjennom Schengen-samarbeidet forpliktet til å implementere nytt regelverk samt endringer i IKT-systemer og arbeidsformer på grense-, asyl- og migrasjonsområdet. Investering i Schengen IKT-systemer under Justis- og beredskapsdepartementet medfører økte utgifter fremover, i tråd med fremdriften i prosjektene.

Byggeprosjektet Bergen tinghus

Utgiftene til byggeprosjektet Bergen tinghus øker de nærmeste årene i tråd med rasjonell fremdrift.

Anskaffelse av nye redningshelikoptre

De nye redningshelikoptrene vil, i tråd med gjeldende fremdriftsplan, bli innfaset på siste gjenstående base innen 1. oktober 2024. Etter dette vil det i hovedsak gjenstå tiltak knyttet til landingsplasser ved enkelte sykehus. Som følge av dette reduseres utgiftene til anskaffelsen i årene etter 2024.

Midlertidig kapasitet i politiet, UDI og IMDi til håndtering av høye asylankomster

Grunnet høyt ankomstnivå fra Ukraina foreslås det bevilget ekstraordinære driftsmidler på totalt 355 mill. kroner til politiet (140 mill. kroner), UDI (160 mill. kroner) og IMDi (55 mill. kroner). Fra 2025 vil bevilgningene bli redusert tilsvarende.

Byggeprosjekter

Det er satt i gang mange nye byggeprosjekter de siste årene. Gitt Statsbyggs nåværende portefølje av byggeprosjekter tilsier fremdriften i prosjektene at utgiftene øker noe i 2025, og reduseres fra 2026, ettersom byggene ferdigstilles. Endringene skyldes i hovedsak bevilgninger til nytt regjeringskvartal byggetrinn 1, Livsvitenskapsbygget, Norsk havteknologisenter og Vikingtidsmuseet. I fremskrivingene er det ikke tatt høyde for at det pågår prosjektering av store byggeprosjekter som kan gi betydelige bindinger fremover, eksempelvis byggetrinn 2 i nytt regjeringskvartal.

Ressurskrevende tjenester

Overføringer til kommunene gjennom toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester forventes i gjennomsnitt å øke med om lag 1,6 pst. per år som følge av vekst i både antall brukere og kostnad per bruker. Denne veksten tilsvarer den gjennomsnittlige veksten i perioden 2020–2023.

Bostøtte

Utgiftene til bostøtte ventes å gå ned i perioden, blant annet som følge av at midlertidige tiltak og regelverk i bostøtten utfases.

Tilskudd til utleieboliger

Utgiftene til tilskudd til utleieboliger reduseres i takt med at tilskuddsordningen avvikles.

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

Bevilgningsbehovet til bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere er forventet redusert i perioden som følge av at integreringstilskuddet utløser høyest tilskuddssats i de første to årene og lavere satser i de siste tre årene. Anslagene bygger på planleggingstall fra beregningsgruppen for utlendingsforvaltningen (BGU). Ankomster av flyktninger i 2024 og årene fremover, som følge av krigen i Ukraina, er imidlertid svært usikre. Det er lagt til grunn at reduksjonen i kvoten for overføringsflyktninger fra 2 000 til 1 000 gjøres varig.

Statens tilskudd til AFP og SPK

Statens tilskudd til ny Avtalefestet pensjon (AFP) i privat sektor forventes å øke fremover, ettersom ordningen fortsatt er under innfasing, og det blir flere mottakere av pensjon.

Tilskuddet til Statens pensjonskasse (SPK) øker i takt med at det blir flere pensjonister.

Utgiftsveksten i folketrygden ekskl. dagpenger

Utgiftene til folketrygdens regelstyrte stønadsordninger eksklusive dagpenger, forventes å øke med om lag 8,2 mrd. kroner årlig i snitt over treårsperioden 2025–2027, tilsvarende en samlet vekst på 25,4 mrd. kroner.

Veksten drives først og fremst av flere alderspensjonister. Utbetalingene til alderspensjon anslås å øke med 22,8 mrd. kroner i løpet av treårsperioden.

Det legges til grunn en forsiktig nedgang i det trygdefinansierte sykefraværet. Som følge av dette er utgiftene til sykepenger ventet å reduseres noe, også til tross for en svak økning i sysselsettingen. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger (AAP) er ventet å holde seg relativt stabilt, med relativt små endringer under 100 mill. kroner i løpet av treårsperioden. Utgiftene til uføretrygd ventes å øke med 2 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Den demografiske utviklingen tilsier fortsatt vekst i antall uføre.

Utgiftene til hjelpemidler mv. ventes å øke med 1,0 mrd. kroner i løpet av treårsperioden, blant annet grunnet demografisk utvikling. Utgiftene til etterlattepensjoner anslås redusert med om lag 0,8 mrd. kroner i løpet av treårsperioden som følge av etterlattereformen. På kort sikt innebærer reformen en stor økning i utgiftene sammenlignet med 2023, som følge av nye regler for barnepensjon. På lengre sikt blir det derimot innsparinger, fordi etterlatteytelsene gradvis erstattes av ny omstillingsstønad.

Basert på utviklingen de siste årene anslås den underliggende veksten i folketrygdens utgifter under Helse- og omsorgsdepartementet å øke med i overkant av 6 mrd. kroner frem til 2027. Dette skyldes i stor grad at utgiftene til legemidler er forventet å øke med om lag 4 mrd. kroner.

Utgiftene til foreldrepenger under Barne- og familiedepartementet ventes å øke frem til 2027, i hovedsak som følge av at det forventes flere mottakere.

Investeringer i helseforetakene

Større investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningene til de regionale helseforetakene og statlige investeringslån. Utgiftene til investeringslån i helseforetakene forventes redusert i 2025 til 2027 i tråd med fremdriften i prosjektene. Utgiftene til investeringslån vil motsvares av inntekter over tid når lånene betales tilbake.

Heldøgns omsorgsplasser

Utgiftene til tilskudd til heldøgns omsorgsplasser reduseres fra 2025 til 2027. Kommuner som får tilsagn om investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser, mottar bevilgningen fordelt over en seksårsperiode. Kommunene mottar hoveddelen av bevilgningen to til tre år etter at tilsagn er gitt, dvs. i 2026 og 2027 for tilsagn som gis i 2024. Etter hvert som prosjektene ferdigstilles, vil utgiftene bli redusert.

Foreldrepenger og barnetrygd

Utgiftene til foreldrepenger forventes å øke fremover, som følge av at det forventes flere mottakere. Videre foreslås det å forlenge foreldrepengeperioden med 80 pst. inntektsdekning. Utgiftene til barnetrygd går ned, i hovedsak som følge av en forventet reduksjon i antall barn i alderen 0–17 år.

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn

Utgiftene til tilskudd til tros- og livsynsafunn utenom Den norske kirke (Dnk) ventes å øke fremover. Veksten skyldes en forventet økning i antall medlemmer i tros- og livssynssamfunn utenom Dnk, kombinert med økt sats for tilskudd som følge av en forventet reduksjon i antall medlemmer i Dnk. Satsen for tilskudd per medlem skal være lik for Dnk og andre tros- og livssynssamfunn.

Tiltak på det nukleære området

Staten skal dekke nødvendige oppryddingskostnader etter nukleær virksomhet ved Institutt for energiteknikk (IFE). De samlede utgiftene til planlegging av det kommende oppryddingsarbeidet og andre nødvendige utgifter til sikkerhet og sikring forventes å øke i årene som kommer.

Strømstøtte til jordbruket

Strømstøtten for jordbruks- og veksthusnæringen er foreslått videreført ut 2024. Forslaget innebærer en kompensasjonsgrad på 80 pst. med en maksimalgrense på 60 000 kWt per foretak per måned. Forutsatt at ordningen avvikles etter 2024 medfører forslaget et redusert bevilgningsbehov på 102 mill. kroner fra 2025.

Kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold

Det skal utbetales kompensasjon for pelsdyroppdrettere i forbindelse med avvikling av pelsdyranlegg. Kompensasjonen vil trappes ned og utbetales frem til 2026.

Kjøp av innenlandske flyruter

Regjeringen skal inngå nye kontrakter på FOT-rutene med oppstart fra april 2024. I de nye kontraktene foreslår regjeringen en halvering av maksimaltakstene på billetter, flere ruter og mer kapasitet på flyrutene. De økte utgiftene i de nye kontraktene vil bli gjeldende når de nye kontraktene inngås i april 2024, og medfører et anslått økt bevilgningsbehov fra 2025 på 410 mill. kroner.

Ulønnsomme posttjenester

Statens utgifter til kjøp av ulønnsomme posttjenester (2,5 dager brevomdeling) har de siste årene økt og ventes fortsatt å øke betydelig i årene fremover. Dersom Posten skal opprettholde posttilbudet som i dag, har selskapet anslått at det årlige kompensasjonskravet overfor staten vil øke med 200–300 mill. kroner årlig. Selv om det er betydelig usikkerhet knyttet til disse fremskrivingene, ventes behovet for kjøp av ulønnsomme posttjenester å forbli på et høyt nivå med dagens krav til leveringspliktige posttjenester.

CO₂-kompensasjonsordningen for industrien

Utgiftene til CO₂-kompensasjonsordningen for industrien forventes å øke betydelig i årene fremover, hovedsakelig som følge av høyere anslått kvotepris. Utbetalingene anslås til hhv. 6,4 mrd. kroner i 2024 og 8,8 mrd. kroner i 2025, 2026 og 2027 hensyntatt et kvoteprisgulv på 375 kroner. Anslagene for kompensasjon utover i perioden er meget usikre. Utgiftene vil blant annet påvirkes av utviklingen i kvoteprisen, nivået på de kompensasjonsberettigede bedriftenes produksjon og kraftforbruk, og eventuelle nye bedrifter som blir kompensasjonsberettiget i løpet av perioden. Regjeringen vil gå i dialog med industrien om fremtidige rammer i ordningen for å holde den forutsigbar og på et budsjettmessig bærekraftig nivå.

IKT-prosjektet Fremtidens innkreving i Skatteetaten

Utgiftene til Skatteetatens IKT-prosjekt for modernisering av innkrevingsområdet (Fremtidens innkreving) ventes å øke fra 2025, i tråd med oppdatert fremdriftsplan for prosjektet.

Tiltak på Andøya

I forbindelse med Stortingets behandling av RNB 2023 ble det bevilget 167,3 mill. kroner til å iverksette tiltak på Andøya for å legge til rette for sivil næringsvirksomhet, samt legge til rette for bedre evne til å understøtte alliert mottak i nord. I 2024 foreslås det en bevilgning på 310 mill. kroner til tiltakene, som forventes ferdigstilt i løpet av 2024. Tiltakene medfører varige merkostnader på om lag 27 mill. kroner fra 2025.

Strømstønadsordningen for husholdninger og borettslag

Strømstønadsordningen for husholdninger og borettslag er foreslått videreført ut 2024. Stønad for strømforbruk i desember 2024 vil utbetales i januar 2025. Det medfører et redusert bevilgningsbehov på 8 mrd. kroner i 2025 og 9,75 mrd. kroner i 2026 sammenlignet med forslaget for 2024, forutsatt at ordningen ikke videreføres.

Langskip – fangst og lagring av CO₂

Det forventes at statens årlige utbetalinger til Langskip-prosjektet vil reduseres, etter hvert som delprosjekter ferdigstilles. Lagerprosjektet til Northern Lights er i rute til ferdigstilling høsten 2024. Fangstprosjektet til Heidelberg Materials i Breivik har forventet ferdigstillelse i mars 2025, om lag seks måneder senere enn opprinnelig estimat. Ved forsinket ferdigstilling i et ledd av fangst-, transport- og lagerkjeden, er staten gjennom tilskuddsavtalene forpliktet til å dekke kostnadene for den delen av kjeden som ikke er forsinket. Slike kostnader er antatt å kunne komme i 2025. Gassnova samarbeider med industriaktørene for å best mulig samkjøre oppstarten av hele kjeden. Hafslund Oslo Celsio har satt gjennomføringen av CO₂-fangstprosjektet på Klemetsrud på vent for å redusere kostnadene. Etter bygging forventes delprosjektene å gå over i en driftsfase, hvor staten vil dekke en betydelig andel av årlige driftskostnader i en periode.

Inntekter

Det forventes ikke vesentlige endringer på inntektssiden (utover skatter og avgifter) i perioden.

5.4 Handlingsrommet i de nærmeste årene

Fremskrivingene viser de fremtidige konsekvensene av regjeringens budsjettforslag for 2024. Fremskrivingene omfatter ikke eventuelle utgiftsøkninger blant annet for helse- og omsorgstjenester som følge av at det blir flere eldre. Det er heller ikke tatt hensyn til opptrappingsplaner og oppfølging av varslede satsinger som ikke er en del av regjeringens budsjettforslag for 2024. Flere av disse innebærer i sum vesentlige bindinger på handlingsrommet i fremtidige budsjetter. Planlagte satsinger og ambisjoner er nærmere omtalt i avsnitt 5.5.

Det samlede handlingsrommet i budsjettet i årene fremover er usikkert og avhenger av politiske beslutninger, men vil trolig være mindre enn i årene vi har bak oss. Beregninger fra Perspektivmeldingen 2021 viste at inntektene på statsbudsjettet er ventet å vokse mindre i perioden frem mot 2030. Anslagene indikerte både at petroleumsinntektene etter hvert vil avta, og at veksten i sysselsetting og produktivitet vil være lavere enn i foregående tiårsperiode. Dette gir svakere vekst i skatteinngangen, samtidig som en økende andel eldre vil innebære økte utgifter til pensjoner, helse og omsorg. Med en bruk av fondsmidler i tråd med handlingsregelen viste beregningene at handlingsrommet i inneværende tiår vil reduseres og være på størrelse med utgiftsveksten som anslås å følge fra økte demografidrevne kostnader i kommuner og helseforetak. Ser man lengre frem enn 2030, vil utfordringene med økende utgifter som følge av en aldrende befolkning tilta.

Bærekraften i offentlige finanser avhenger videre av utviklingen i fondsverdien og kontantstrømmen fra petroleumsnæringen. Fondsverdien har de siste årene utviklet seg gunstigere enn tidligere lagt til grunn, noe som vil påvirke nye beregninger av inndekningsbehovet. Usikkerheten om fondsverdien fremover er stor, både på grunn av stor usikkerhet om utviklingen i internasjonale finansmarkeder og på grunn av betydelig usikkerhet om statens kontantstrøm fra petroleum fremover, se avsnitt 3.1 i Nasjonalbudsjettet 2024.

5.5 Planer, satsinger og ambisjoner

Flere langsiktige planer og mål vil kreve økte bevilgninger de nærmeste årene dersom de følges opp. Det kan bli nødvendig å redusere andre utgifter for å gi rom for disse. I tillegg kan uforutsette hendelser kreve store utgifter over statsbudsjettet. Finanskrisen (2009), oljeprisfallet (2014), koronapandemien (2020) og krigen i Ukraina er eksempler på dette.

Utgiftsvekst til befolkningsendringer

Flere eldre gir økt behov for helse- og omsorgstjenester, og behovet øker med gjennomsnittsalderen i befolkningen. Gruppen som er eldre enn 80 år, vil øke mye raskere fremover. De siste ti årene har det i gjennomsnitt blitt om lag 2 600 flere personer i denne gruppen hvert år. I årene 2023–2026 blir det i gjennomsnitt 15 000 flere hvert år, og veksttakten tiltar. Aldring bidrar til å øke demografikostnadene i helseforetakene og kommunene. Endringene i befolkningen samlet anslås å bidra til å øke kostnadene i helseforetak og kommuner med 4,5–6 mrd. kroner årlig de nærmeste årene.

Satsinger og ambisjoner

Nasjonal transportplan

Meld. St. 20 (2020–2021) Nasjonal transportplan 2022–2033 legger opp til en ramme for statlige midler på 1 076 mrd. kroner i årene 2022–2033, i tillegg til 123 mrd. kroner i bompenger (prisnivå 2021). I meldingen ble det slått fast at ressursbruken i det enkelte budsjettår vil bli tilpasset det samlede økonomiske opplegget i statsbudsjettet, innenfor rammene som følger av handlingsregelen og tilstanden i norsk økonomi. Etter at meldingen ble lagt frem har det vært en ekstraordinær situasjon som følge av virkningene av koronapandemien, krigen i Ukraina og stigende priser. Det har ikke vært rom for å følge opptrappingen av midler fra Nasjonal transportplan 2022–2023 fullt ut. Regjeringen prioriterer likevel å starte opp og drive forberedende arbeid på noen store investeringsprosjekter på riksvei og jernbane. I budsjettet for 2024 foreslås utgiftene til NTP-formål økt reelt med 1,1 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2023, til totalt 89,6 mrd. kroner.

Langtidsplan for forsvarssektoren og regjeringens ambisjon om å benytte 2 pst. av BNP til forsvarsformål

I de økonomiske planrammene for gjeldende langtidsplan for forsvarssektoren tas det sikte på at forsvarsbudsjettet i 2024 skal ligge om lag 9,7 mrd. kroner over Saldert budsjett 2020 (2024-prisnivå), og at forsvarsbudsjettet i 2028 skal ligge om lag 19,3 mrd. kroner over Saldert budsjett 2020 (2024-prisnivå). Våren 2023 kunngjorde regjeringen at den vil benytte minst 2 pst. av BNP til forsvarsformål innen 2026. Regjeringen meldte inn tilsvarende mål til NATO i forbindelse med NATOs toppmøte i juli 2023. Regjeringen fremmer forslag til den konkrete opptrappingen og innretningen av forsvarsrammen i det enkelte budsjettår. Regjeringens budsjettforslag for 2024 innebærer en økning av forsvarsbudsjettet med i overkant av 15 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023. Med dette utgjør forsvarsutgiftene om lag 1,81 pst. av anslått BNP for 2024.

FoU-bevilgninger – 1 pst. av BNP

Regjeringen har et mål om at den offentlig finansierte forskningsinnsatsen skal utgjøre 1 pst. av BNP, jf. Langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. Dette er et mål som må vurderes over tid. I regjeringens forslag til statsbudsjettet for 2024 ligger de samlede FoU-bevilgningene på om lag 52 mrd. kroner inkludert utgifter til Skattefunn. Det tilsvarer rundt 0,98 pst. av anslått BNP for 2024. Kostnaden ved å videreføre en FoU-innsats på 1 prosent over tid avhenger av utviklingen i BNP.

Bistand

Regjeringen foreslår et samlet bistandsbudsjett på 51,7 mrd. kroner for 2024. Dette er en økning på 7,5 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023. Bistandsbudsjettet utgjør 0,94 pst. av anslått brutto nasjonalinntekt (BNI). Regjeringen vil fortsette å øke bistanden i årene fremover med en målsetting om å bruke 1 pst. av BNI til internasjonal innsats for å oppnå FN-målene om sosial, økonomisk og miljømessig bærekraft.

6 Gjennomføringen av inneværende års budsjett

Kapittelet gir en oversikt over gjennomføringen av inneværende års budsjett basert på anslag på regnskap for 2023. I tillegg gis det en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2023.

6.1 Anslag på regnskap for 2023

6.1.1 Statsbudsjettets inntekter

De samlede inntektene på statsbudsjettet for 2023 anslås nå til 2 944,0 mrd. kroner medregnet lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland, jf. tabell 6.1. Reduksjonen fra Saldert budsjett 2023 kan i stor grad tilskrives reduserte anslag for inntekter fra petroleumsvirksomheten.

Tabell 6.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Endring fra Saldert budsjett 2023

Anslag på regnskap 2023

Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 1–29)

536,2

-280,5

255,6

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

31,2

1,5

32,7

Overføringer fra andre (postene 50–89)

2 570,9

-160,1

2 410,8

Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

222,6

22,3

244,9

Sum inntekter

3 360,9

-416,9

2 944,0

Kilde: Finansdepartementet

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland anslås nå å bli 1 478,5 mrd. kroner i 2023. Det er 9,9 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2023.

Anslagene for skatter og avgifter fra Fastlands-Norge er redusert med 3,2 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2023. De oppdaterte tallene for 2023 er basert på en gjennomgang av statistikken for innbetalte skatter og avgifter hittil i år, samt nye anslag for blant annet sysselsetting, etterspørsel og lønns- og prisvekst. Anslaget for direkte skatter og folketrygdavgifter er økt med til sammen 23,1 mrd. kroner. I motsatt retning er anslaget for inntektene fra merverdiavgiften redusert med 8,0 mrd. kroner, tollinntektene med 0,6 mrd. kroner og inntektene fra øvrige avgifter med 17,8 mrd. kroner.

Renteinntektene anslås nå 4,2 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2023.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomhet, overføring fra Statens pensjonsfond, skatter, avgifter og renter anslås nå 9,4 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2023. Dette skyldes i stor grad høyere utbytteinntekter og refusjon av ODA-godkjente flyktningutgifter.

6.1.2 Statsbudsjettets utgifter

Anslag på regnskap for utgiftsbevilgningene i statsbudsjettet er 2 953,0 mrd. kroner for 2023, jf. tabell 6.2. Da er lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland medregnet. Reduksjonen fra saldert budsjett skyldes i stor grad lavere anslag for overføringen til Statens pensjonsfond utland som følge av lavere netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten, jf. omtale i avsnitt 6.1.4.

Når lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland holdes utenom, anslås utgiftene i 2023 til 1 769,0 mrd. kroner. Det er 43,5 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2023.

Tabell 6.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Endring fra Saldert budsjett 2023

Anslag på regnskap 2023

Driftsutgifter (postene 1–29)

225,3

11,1

236,4

Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

83,6

0,2

83,8

Overføringer til andre (postene 50–89)

2 829,4

-450,5

2 378,9

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99)

227,0

26,9

253,9

Sum utgifter

3 365,3

-412,3

2 953,0

Kilde: Finansdepartementet

I anslag på regnskap er det tatt utgangspunkt i gjeldende budsjett etter Stortingets behandling av forslag til bevilgningsendringer våren 2023. Dette gjelder blant annet forslag til bevilgningsendringer i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett og Prop. 44 S (2022–2023) om Nansen-programmet for Ukraina og ettårig ekstrabevilgning til utviklingsland som er særlig rammet av krigens ringvirkninger. Det er videre innarbeidet oppdaterte anslag på enkelte områder, blant annet folketrygden, strømstønadsordningene og utgifter til mottak og integrering av flyktninger.

I Saldert budsjett 2023 ble det bevilget 8,8 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. I anslag på regnskap er det lagt til grunn at bevilgninger til lønnsoppgjøret i staten mv. dekkes ved reduksjon av bevilgningen under kap. 2309. I nysalderingsproposisjonen som fremmes senere i høst, vil det bli gjort rede for fordelingen av lønnsoppgjøret på kapittel og post, og fremmet forslag om nedsettelse av bevilgningen under kap. 2309.

6.1.3 Folketrygdens inntekter og utgifter

Folketrygdens inntekter og utgifter medregnes i statsbudsjettet. Folketrygdens finansieringsbehov i 2023, som fremkommer ved at folketrygdens inntekter bare delvis finansierer folketrygdens utgifter, dekkes ved statstilskudd. I nysalderingsproposisjonen som legges frem senere i høst vil det bli redegjort nærmere for bevilgningsendringer under folketrygden i 2023 basert på anslagsendringer mv. gjennom året.

6.1.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Petroleumsvirksomhetens inntekter fratrukket utgifter gir netto kontantstrøm fra virksomheten. Hva som inngår i petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter er fastsatt i § 3 i lov om Statens pensjonsfond.

Tabell 6.3 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Endring fra Saldert budsjett 2023

Anslag på regnskap 2023

Inntekter SDØE

542,7

-282,0

260,7

-

Utgifter SDØE

28,3

-1,3

27,0

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

855,1

-249,5

605,6

+

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

15,0

48,8

63,8

=

Netto kontantstrøm

1 384,5

-481,4

903,1

Kilde: Finansdepartementet

Petroleumsinntekter

Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter. Inntektene anslås til 260,7 mrd. kroner i 2023, hvilket er 282,0 mrd. kroner lavere enn anslått i Saldert budsjett 2023. Videre omfatter inntektene fra petroleumsvirksomheten skatt og avgift på utvinning, samt aksjeutbytte fra Equinor ASA. Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås nå til 605,6 mrd. kroner, som er 249,5 mrd. kroner lavere enn i saldert budsjett. I motsatt retning øker utbytteinntektene fra Equinor ASA med 48,8 mrd. kroner fra saldert budsjett.

Petroleumsutgifter

Utgiftene til petroleumsvirksomhet består av andelen av investeringer på sokkelen som dekkes av SDØE. Utgiftene til petroleumsvirksomheten anslås til 27,0 mrd. kroner i 2023, som er 1,3 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2023.

Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet til Statens pensjonsfond utland. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i 2023 anslås å bli 903,1 mrd. kroner. Det er 481,4 mrd. kroner lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2023.

Eventuelle netto finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomhetene overføres i sin helhet til fondet. Det er i juli 2023 regnskapsført en innbetaling på 39,1 mrd. kroner knyttet til Equinors tilbakekjøpsprogram av egne aksjer. Dette vil bli budsjettert på kap. 3955 Equinor ASA, post 96 Salg av aksjer i forbindelse med nysalderingen av 2023-budsjettet.

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland til å dekke statsbudsjettets oljekorrigerte budsjettunderskudd er i Saldert budsjett 2023 satt til 256,9 mrd. kroner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet for 2023 anslås nå til 290,5 mrd. kroner.

Anslaget for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2023 er fortsatt usikkert. I nysalderingsproposisjonen vil det bli lagt frem oppdaterte anslag for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2023 og fremmet forslag om endret overføring fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet i 2023.

Tabell 6.4 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Endring fra Saldert budsjett 2023

Anslag på regnskap 2023

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

1 384,5

-481,4

903,1

-

Overført til statskassen

256,9

33,6

290,5

+

Rente- og utbytteinntekter mv.

287,8

41,2

328,9

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

1 415,4

-473,8

941,6

Kilde: Finansdepartementet

Kapitalen i Statens pensjonsfond utland anslås til 15 300 mrd. kroner ved utløpet av 2023, mens kapitalen i Statens pensjonsfond Norge anslås til 337 mrd. kroner. Samlet anslås dermed kapitalen i Statens pensjonsfond til 15 637 mrd. kroner ved utløpet av 2023.

6.1.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger. I Saldert budsjett 2023 ble brutto finansieringsbehov anslått til 4,4 mrd. kroner. Brutto finansieringsbehov anslås nå til 9,0 mrd. kroner. Endringene fra saldert budsjett gjelder både økte utlån under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse, og tilbakebetalinger som følge av økte avdrag på statsobligasjoner. I tillegg gjelder det økt gjeldsavdrag på innenlandsk statsgjeld, som følge av tilbakekjøp av obligasjoner.

Tabell 6.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2023

Endring fra Saldert budsjett 2023

Anslag på regnskap 2023

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

2 881,4

-472,8

2 408,7

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

3 138,3

-439,2

2 699,1

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-256,9

-33,6

-290,5

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

256,9

33,6

290,5

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

0,0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

227,0

26,9

253,9

7.

Tilbakebetalinger mv.

222,6

22,3

244,9

8.

Utlån mv., netto (6-7)

4,4

4,6

9,0

9.

Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

4,4

4,6

9,0

Kilde: Finansdepartementet

6.2 Statsregnskapet for første halvår 2023

Dette avsnittet gir en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2023. Regnskapstallene er sammenstilt med Saldert budsjett 2023. Bevilgningsendringer vedtatt etter at budsjettet ble saldert i Stortinget i fjor høst, inngår ikke i beregningene av andelen av bevilgningene som nå er regnskapsført.

6.2.1 Statsbudsjettets inntekter og utgifter

Statsregnskapet viser at det er regnskapsført inntekter på til sammen 1 599,4 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2023. Det tilsvarer 47,6 pst. av budsjetterte inntekter. Tabell 6.6 viser hvordan inntektene fordeler seg etter art.

Tabell 6.6 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Regnskap per 30.06.2023

Regnskap i pst. av bevilgning

Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 1–29)

536,2

191,0

35,6

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

31,2

14,5

46,4

Overføringer fra andre (postene 50–89)

2 570,9

1 203,4

46,8

Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

222,6

190,5

85,6

Sum inntekter

3 360,9

1 599,4

47,6

Kilde: Finansdepartementet

Per 30. juni 2023 er det regnskapsført utgifter på til sammen 1 542,7 mrd. kroner. Det utgjør 45,8 pst. av bevilgningene. Tabell 6.7 viser hvordan beløpet fordeler seg på utgiftsarter.

Tabell 6.7 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Regnskap per 30.06.2023

Regnskap i pst. av bevilgning

Driftsutgifter (postene 1–29)

225,3

109,8

48,7

Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

83,6

39,1

46,7

Overføringer til andre (postene 50–89)

2 829,4

1 209,9

42,8

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99)

227,0

183,9

81,0

Sum utgifter

3 365,3

1 542,7

45,8

Kilde: Finansdepartementet

6.2.2 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten utgjør 603,7 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2023. Det tilsvarer 43,6 pst. av netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten slik denne ble anslått i Saldert budsjett 2023.

Tabell 6.8 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Regnskap per 30.06.2023

Regnskap i pst. av bevilgning

Inntekter SDØE

542,7

194,5

35,8

-

Utgifter SDØE

28,3

15,5

54,7

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

855,1

385,2

45,0

+

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

15,0

39,6

263,7

=

Netto kontantstrøm

1 384,5

603,7

43,6

Kilde: Finansdepartementet

6.2.3 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Regnskapet per 30. juni 2023 viser et brutto finansieringsbehov på -6,6 mrd. kroner. For nærmere detaljer vedrørende statsregnskapet for første halvår 2023 vises det til tabellene i vedlegg 3.

Tabell 6.9 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2023

Regnskap per 30.06.2023

Regnskap i pst. av bevilgning

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

2 881,4

1 408,9

48,9

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

3 138,3

1 358,8

43,3

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-256,9

50,1

-19,5

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

256,9

-50,1¹

-19,5

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

227,0

183,9

81,0

7.

Tilbakebetalinger mv.

222,6

190,5

85,6

8.

Utlån mv., netto (6-7)

4,4

-6,6

-151,5

9.

Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

4,4

-6,6

-151,5

¹ Teknisk satt til å motsvare overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland. Overføring fra Statens pensjonsfond utland blir endelig fastsatt og ført i forbindelse med nysalderingen av 2023-budsjettet.

Kilde: Finansdepartementet

7 Statens lånebehov

7.1 Fullmakt til å ta opp statslån o.a.

Statens lånebehov for 2024 følger av forslaget til statsbudsjett for 2024. Det blir lagt opp til at finansieringsbehovet i hovedsak blir dekket ved opptak av nye, langsiktige lån innenlands. Av hensyn til markedet for statspapirer søkes det normalt å jevne ut den langsiktige opplåningen over flere år. For 2024 er det foreslått en fullmakt på 150 mrd. kroner for opptak av nye, langsiktige lån.

Statens kortsiktige opplåning i markedet skjer ved salg av statskasseveksler, som er papirer med løpetid på inntil tolv måneder. For 2024 er det foreslått en ramme på 100 mrd. kroner for utestående volum i kortsiktige markedslån.

Rammen for opptak av langsiktige lån er 25 mrd. kroner høyere enn rammen for 2023, mens rammen for kortsiktige låneopptak er den samme som for 2023.

For andre kortsiktige lån ber regjeringen om en fullmakt uten konkret beløpsgrense. Regjeringen ber i tillegg om at den generelle fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført. Det bes også om fullmakt til å gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til slike avtaler.

Forslagene til fullmakter er omtalt nærmere i avsnitt 7.3, og forslagene er sammenfattet i tabell 7.3.

Det vises også til generell omtale av statsgjeldsforvaltningen i Meld. St. 1 (2023–2024) Nasjonalbudsjettet 2024. Dersom Stortinget vedtar de fullmaktene det her bes om, vil Finansdepartementet gi Norges Bank fullmakt til å dekke lånebehovet og eventuelt inngå derivatavtaler, samt gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til disse.

7.2 Sammensetningen av statsgjelden

Tabell 7.1 viser størrelsen på og sammensetningen av statens bruttogjeld ved utgangen av de to siste årene og første halvår i 2023.

Tabell 7.1 Sammensetningen av statsgjelden

Mill. kroner

31.12.21

31.12.22

30.06.23

Langsiktige lån¹

466 000

532 457

490 000

Kortsiktige markedspapirer²

56 000

63 650

56 000

Andre kortsiktige lån³

130 533

137 157

136 331

Statsgjelden

652 533

733 264

682 331

Memo:

Rentebytteavtaler

2 050

¹ Lån med lengre løpetid enn ett år.

² Lån med løpetid inntil ett år.

³ Kontolån fra statsinstitusjoner mv.

Kilde: Finansdepartementet.

Statsgjelden består av langsiktige lån, kortsiktige markedspapirer og andre kortsiktige lån. Staten dekker behovet for langsiktig finansiering ved å selge statsobligasjoner i det innenlandske markedet gjennom auksjoner. Den kortsiktige opplåningen i markedet skjer gjennom salg av statskasseveksler i auksjoner. Statskasseveksler er omsettelige lån uten kupongrente. Andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, samt eventuelle kontolån fra institusjoner som i særskilte tilfeller kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån staten.

7.3 Statens lånebehov og behovet for lånefullmakter i 2024

I tråd med lov om Statens pensjonsfond blir det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet foreslått dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Avdrag på statsgjelden, netto utlån og kapitalinnskudd til statsbankene mv. blir dekket ved nye låneopptak og/eller ved å trekke på statens kontantbeholdning. Staten har ut fra forslagene i denne proposisjonen et brutto finansieringsbehov på 99,7 mrd. kroner i 2024, jf. tabell 7.2.

Tabell 7.2 Statens finansieringsbehov i 2023 og 2024

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2023

Gul bok 2024

A

Oljekorrigert overskudd på statsbudsjettet

-256,9

-336,5

B

Overført fra Statens pensjonsfond utland

256,9

336,5

C

Overskudd før lånetransaksjoner (A + B)

0,0

0,0

D

Utlån til statsbankene, aksjetegning o.l., netto

-74,1

31,7

E

Statens netto finansieringsbehov (D - C)

-74,1

31,7

F

Gjeldsavdrag¹

78,5

68,0

Statens brutto finansieringsbehov (E + F)

4,4

99,7

¹ Dette gjelder avdrag på langsiktige statslån.

Kilde: Finansdepartementet.

Når en vurderer statens lånebehov i markedet, tar Finansdepartementet normalt utgangspunkt i statens finansieringsbehov, jf. tabell 7.2. Videre tas det hensyn til virkningen av statens transaksjoner på likviditeten i pengemarkedet. Pengemarkedet blir tilført likviditet når staten betaler avdrag på gjelden eller øker netto utlån fra statsbankene, mens opptak av statslån inndrar likviditet fra markedet. Det er et mål at statens transaksjoner over tid ikke skal endre den samlede likviditeten i pengemarkedet.

Siden underskuddet på statsbudsjettet blir dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland, påvirker ikke statsbudsjettet den samlede likviditeten i pengemarkedet. Samtidig er det slik at noen poster på statsbudsjettet påvirker balansen på budsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning, men ikke likviditeten i pengemarkedet. Det gjelder renter og overføringer fra Norges Bank. Når statens kapitaltransaksjoner samlet sett ikke skal påvirke likviditeten i pengemarkedet, må det korrigeres for slike poster. Det må også korrigeres for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men som ikke har likviditetseffekt, som innskudd i eller avvikling av fond. For 2024 er det beregnet at disse postene vil øke behovet for likviditetsinndragning med om lag 34 mrd. kroner netto. Et likviditetsjustert finansieringsbehov blir dermed på om lag 130 mrd. kroner.

Tabell 7.3 gir en samlet oversikt over gjeldende lånefullmakter for 2023 og forslag til nye fullmakter for 2024. I tillegg ber regjeringen om at fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført, og at det gis fullmakt til å foreta sikkerhetsplasseringer hos motparter i rentebytteavtaler.

Tabell 7.3 Fullmakt til å ta opp statslån i 2024

Mill. kroner

Fullmakt for 2023

Utnyttet per 30.06.23

Forslag til fullmakt for 2024

Nye langsiktige lån

125 000

52 000

150 000

Kortsiktige markedslån

100 000

56 000

100 000

Andre kortsiktige lån

Ubegrenset

136 331

Ubegrenset

Kilde: Finansdepartementet.

7.3.1 Fullmakt til å ta opp langsiktige lån i 2024

Statens lånebehov blir dekket ved å ta opp nye, langsiktige lån innenlands. Finansdepartementet legger normalt opp til å søke å jevne ut opptakene av langsiktige lån. Formålet er at store svingninger i finansieringsbehovet fra ett år til det neste ikke skal slå ut tilsvarende på opplåningstakten. I 2024 er det forfall av et lån med utestående volum per 30. august 2023 på 68 mrd. kroner. Om lag 10 mrd. av dette forfallet er blitt finansiert i løpet av 2023. Dette innebærer at behovet for nye langsiktige lån i 2024 blir om lag 10 mrd. kroner lavere enn det som følger direkte av det likviditetsjusterte finansieringsbehovet. Et samlet anslag på opplåningen i 2024 er om lag 120 mrd. kroner. Et ønske om relativt stabile låneopptak fra år til år vil begrense dette noe.

For å ta hensyn til usikkerhet, er det hensiktsmessig med en lånefullmakt som er noe høyere enn planlagt opplåning. Regjeringen ber på denne bakgrunn om at fullmakten for 2024 til å ta opp nye langsiktige lån innenlands blir satt til 150 mrd. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette er 25 mrd. kroner høyere enn fullmakten i 2023.

7.3.2 Fullmakt til å ta opp kortsiktige markedslån i 2024

Fullmakten for kortsiktige markedslån er utformet som en ramme for maksimalt utestående beløp. Regjeringen ber om at fullmakten til å ha utestående kortsiktige markedslån blir satt til 100 mrd. kroner i 2024, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette tilsvarer fullmakten for 2023.

7.3.3 Fullmakt til å ta opp andre kortsiktige lån i 2024 mv.

Fullmakten for andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond samt eventuelle kontolån fra institusjoner som kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten. Fullmakten omfatter også eventuelle plasseringer som er gitt som sikkerhet fra motparter i rentebytteavtaler. Størstedelen av andre kortsiktige lån er innskudd fra operatørbanken for skattebetalingsordningen.

Lånene under denne fullmakten er gjeld av en slik karakter at en ikke bør fastsette en beløpsgrense. Det foreslås at Finansdepartementet for 2024 får fullmakt til å ta imot slike plasseringer som kontolån uten at det blir satt en beløpsgrense, jf. forslag til romertallsvedtak. Da unngår en at staten ev. må avvise innskudd fordi fullmakten ikke er stor nok.

7.3.4 Fullmakt til å inngå derivater mv.

I gjeldsforvaltningen brukes rentebytteavtaler for å styre rentebindingen på gjelden sammenlignet med det som følger direkte av en strategi der opplåningen spres på løpetider fra null til ti år. Rentebytteavtaler gir staten fleksibilitet til å endre den gjennomsnittlige rentebindingen på gjeldsporteføljen uten at selve opplåningen blir endret.

Det følger av statens avtaler med motpartene i rentebytteavtalene at motparten må innbetale kontantsikkerhet på konto i Norges Bank dersom rentebytteavtalene har en netto markedsverdi i statens favør som er over avtalte terskelnivåer. Dette reduserer statens risiko for tap hvis en motpart får betalingsproblemer. Det er i dag ikke et krav etter avtalene at staten innbetaler slik kontantsikkerhet til motpartene. Norges Bank er i ferd med å reforhandle avtalene slik at også staten vil måtte betale sikkerhet. Slike tosidige avtaler er markedspraksis mellom banker, og etter hvert også for statsgjeldforvaltere. Innskudd som sikkerhetsstillelse skiller seg fra vanlige bankinnskudd ved at det potensielle tapet er svært begrenset. Volumet av sikkerhetsstillelsen vil være tilnærmet lik markedsverdien av rentebytteavtalene, slik at netto markedsverdi av stilt sikkerhet tillagt rentebytteavtaler er nær null.

Det bes om fullmakt til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler samt å gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til slike i 2024, jf. forslag til romertallsvedtak.

8 Omtale av særskilte saker

8.1 Folkerettslige avtaler med begrensede budsjettkonsekvenser

I forbindelse med inngåelse av nye folkerettslige avtaler, inkludert innlemmelse av EØS-rettsakter, må det vurderes om det er behov for å innhente Stortingets samtykke etter Grunnloven § 26 andre ledd. Grunnloven § 26 andre ledd stiller krav om Stortingets samtykke ved inngåelse av folkerettslige avtaler som er av «særlig stor viktighet», og for alle folkerettslige avtaler som «nødvendiggjør en ny lov eller stortingsbeslutning». «Stortingsbeslutning» vil i praksis bety bevilgningsvedtak. I noen tilfeller vil Stortingets samtykke være nødvendig utelukkende fordi en folkerettslig avtale vil nødvendiggjøre budsjettvedtak. Det legges nå opp til å tydeliggjøre når dette er nødvendig.

Stortingets samtykke til inngåelse av nye folkerettslige avtaler innhentes i egne proposisjoner (Prop. S eller Prop. LS). Utenriksdepartementet fremmer Prop. S om inngåelse av folkerettslige avtaler. Prop. LS fremmes av fagdepartementene. Siste to år har det vært lagt frem ca. 24 slike Prop. S eller Prop. LS. Økonomiske konsekvenser omtales i proposisjonene, normalt uten at det foreslås bevilgnings- eller andre budsjettvedtak. Budsjettmessige konsekvenser håndteres i budsjettprosessen.

Stortinget orienteres om alle rettsakter som innlemmes i EØS-avtalen, i forkant av innlemmelse. Dette skjer ved at EØS-notatene (der økonomiske konsekvenser skal beskrives) legges frem for Europautvalget i Stortinget, og det sendes en samlet oversikt til Stortinget i etterkant om alle innlemmede EØS-rettsakter. Det treffes imidlertid ikke formelle vedtak i Stortinget med mindre det fremmes en proposisjon om samtykke etter Grunnloven § 26 andre ledd.

Det vurderes som hensiktsmessig at forvaltningen kan planlegge for å videreføre driften utover budsjettåret også når det gjelder økonomiske konsekvenser ved inngåelse av folkerettslige avtaler. Utgifter knyttet til å ivareta forpliktelser ved slike folkerettslige avtaler har over tid blitt en normal og viktig del av forvaltningens ansvar. Samtidig vurderes det som viktig å tydeliggjøre de bevilgningsmessige rammene for dette. Oppfyllelse av Grunnloven § 26 andre ledd tilsier en operativ terskel for når det er nødvendig å innhente Stortingets samtykke ved inngåelse av internasjonale avtaler ut fra budsjetthensyn. Dette synes også å ha blitt praktisert, uten at det har vært formalisert.

I henhold til bevilgningsreglementet § 6 første ledd kan staten bare pådras forpliktelser som først skal dekkes etter utløpet av budsjettåret, når Stortinget har gitt særlig samtykke til dette. Samtykket kan bare gis for det enkelte budsjettår og skal begrenses oppad til et bestemt beløp. Slikt samtykke til å pådra forpliktelser kan gis i form av et romertallsvedtak i tilknytning til det årlige statsbudsjettet.

Utenriksdepartementet har enkelte tilsagnsfullmakter knyttet til EØS-finansieringsordningene og andre internasjonale avtaler. Slike fullmakter foreslås for Stortinget i de årlige budsjettproposisjonene. Tilsagnsfullmaktene gir hjemmel til å inngå forpliktelser til direkte utlegg (kontingenter, tilskudd, mv.) utover budsjettåret. Så langt en folkerettslig avtale med betalingsforpliktelser er dekket av en slik tilsagnsfullmakt, vil det ikke være behov for å innhente Stortingets samtykke etter Grunnloven § 26 andre ledd utelukkende av budsjetthensyn knyttet til forpliktelser utover budsjettåret.

Dersom inngåelse av en ny folkerettslig avtale kun medfører begrensede årlige økonomiske og administrative konsekvenser, innhentes normalt ikke Stortingets samtykke utelukkende av budsjetthensyn, da kostnadene kan dekkes innenfor et uendret bevilgningsnivå på vedkommende budsjettposter utover budsjettåret. I slike tilfeller legges det nå opp til at departementet i tilknytning til de aktuelle budsjettpostene i fagproposisjonen omtaler generelt opplegget for inngåelse og gjennomføring av avtalene og at årlige utgifter knyttet til de(n) inngåtte avtalen(e) er begrensede og dekkes over postene.

Finansdepartementet har i hovedbudsjettskrivet for statsbudsjettet 2024 gitt nærmere retningslinjer for omtale av budsjettkonsekvenser av folkerettslige avtaler, jf. Finansdepartementets rundskriv R-4, 21. mars 2023, punkt 7.2.3 Omtale av særlege tema.

Direkte årlige betalingsforpliktelser (for eksempel kontingenter mv.) knyttet til en folkerettslig avtale antas å være begrensede hvis de er under 200 000 kroner per år, i tråd med den praksis som har etablert seg over tid for disse sakene. For høyere årlige direkte betalingsforpliktelser enn 200 000 kroner per år kan det eventuelt vises til tilsagnsfullmakt som hjemmel for å pådra betalingsforpliktelsene.

Indirekte kostnader til saksbehandling, mv. antas å være begrensede hvis det ikke er vesentlige merkostnader sammenlignet med dagens kostnadsnivå på saksområdet. Merkostnadene må likevel utgjøre en mindre andel av bevilgningsnivået på de aktuelle budsjettpostene, og skal i utgangspunktet kunne nedskaleres ved behov og dekkes ved omprioriteringer innenfor vedkommende virksomhets relevante budsjettposter innenfor uendret bevilgningsnivå. Håndteringen kan ses i sammenheng med fullmakten til forvaltningen etter bevilgningsreglementet § 6 andre ledd, jf. kgl. res. av 2. desember 2005 og Finansdepartementets rundskriv R-110 punkt 2.3, om adgang til å inngå visse avtaler vedrørende den ordinære driften av statlige virksomheter utover budsjettåret.

Dersom det ikke foreligger tilsagnsfullmakt, og merkostnadene utover budsjettåret er høyere enn angitt ovenfor, må det innhentes Stortingets samtykke til inngåelse av folkerettslige avtaler etter Grunnloven § 26 andre ledd, ettersom avtalen da nødvendiggjør budsjettvedtak.

8.2 Evaluering av budsjettprosessen

Budsjettprosessen er den viktigste prioriterings- og samordningsmekanismen før regjeringen sender neste års budsjettforslag til Stortinget. Regjeringens budsjettprosess må på en god måte legge til rette for faglige vurderinger og politiske prioriteringer av tiltak og helheten i budsjettet. Budsjettprosessen vurderes å fungere i hovedsak godt, men det er lenge siden den har blitt evaluert, og i de senere år har det skjedd en rekke teknologiske og organisatoriske endringer. I tillegg ventes handlingsrommet i budsjettene å avta i årene fremover. Analysene i Perspektivmeldingen 2021 viste at det som følge av lavere vekst i statens inntekter og høyere utgifter til demografi må forventes at handlingsrommet for nye satsinger vil bli langt mindre enn det har vært.

Finansdepartementet har derfor satt i gang en evaluering av regjeringens budsjettprosess for å vurdere om den er hensiktsmessig innrettet. Formålet med evalueringen er å vurdere hvordan regjeringens budsjettprosess kan innrettes med sikte på å legge best mulig til rette for godt opplyste politiske prioriteringer innenfor en gitt, samlet budsjettramme. Det skal også vurderes om den overordnede budsjettprosessen kan forenkles og gjøres mer målrettet og mindre tids- og arbeidskrevende for regjeringen og departementene.

Som en del av evalueringen har Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ) på oppdrag fra Finansdepartementet gjennomført en kartlegging av budsjettprosessen i staten og sammenlignet med erfaringer fra andre land, særlig fra våre naboland. DFØ har blant annet intervjuet et utvalg av nåværende og tidligere politikere, departementsråder, ekspedisjonssjefer, budsjettledere og andre i departementene. DFØ finner at budsjettprosessen er velfungerende og forutsigbar, men at det er behov for tydeligere prioriteringer i arbeidet og et mer strategisk og langsiktig perspektiv i budsjettprosessen. Finansdepartementet vil følge opp DFØs gjennomgang og jobbe videre med tiltak som vil forbedre budsjettprosessen.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om statsbudsjettet 2024.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om statsbudsjettet 2024 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag til vedtak om statsbudsjettet for budsjettåret 2024

I

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Utgifter:

Det kongelige hus

1

H.M. Kongen og H.M. Dronningen:

1

Apanasje

14 768 000

50

Det kongelige hoff

258 482 000

51

Særskilte prosjekter ved Det kongelige hoff

6 000 000

279 250 000

2

H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen:

1

Apanasje

12 292 000

12 292 000

Sum Det kongelige hus

291 542 000

Regjeringen

20

Statsministerens kontor:

1

Driftsutgifter

107 671 000

107 671 000

21

Statsrådet:

1

Driftsutgifter

180 299 000

180 299 000

24

Regjeringsadvokaten:

1

Driftsutgifter

119 438 000

21

Spesielle driftsutgifter

16 553 000

135 991 000

Sum Regjeringen

423 961 000

Stortinget og eksterne organer

41

Stortinget:

1

Driftsutgifter

1 154 600 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

800 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

167 700 000

70

Tilskudd til partigruppene

242 700 000

73

Kontingenter, internasjonale delegasjoner

18 100 000

74

Reisetilskudd til skoler

5 800 000

1 589 700 000

42

Stortingets ombudsnemnd for Forsvaret:

1

Driftsutgifter

10 000 000

10 000 000

43

Stortingets ombud for kontroll med forvaltningen:

1

Driftsutgifter

109 388 000

109 388 000

44

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste:

1

Driftsutgifter

47 600 000

47 600 000

45

Norges institusjon for menneskerettigheter:

1

Driftsutgifter

28 500 000

28 500 000

51

Riksrevisjonen:

1

Driftsutgifter

630 197 000

75

Internasjonale organisasjoner og nettverk

28 700 000

658 897 000

Sum Stortinget og eksterne organer

2 444 085 000

Høyesterett

61

Høyesterett:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 410, post 1 og kap. 411, post 1

137 706 000

137 706 000

Sum Høyesterett

137 706 000

Utenriksdepartementet

Administrasjon av utenrikspolitikken

100

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter

2 835 245 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

34 368 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

43 717 000

70

Erstatning av skader på utenlandske ambassader

1 298 000

71

Hjelp til norske borgere i utlandet

150 000

90

Lån til norske borgere i utlandet

450 000

2 915 228 000

103

Regjeringens representasjon:

1

Driftsutgifter

55 800 000

55 800 000

104

Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet:

1

Driftsutgifter

11 255 000

11 255 000

Sum Administrasjon av utenrikspolitikken

2 982 283 000

Utenriksformål

115

Næringsfremme, kultur og informasjon:

21

Spesielle driftsutgifter - kulturfremme, kan overføres, kan nyttes under post 70

10 606 000

22

Spesielle driftsutgifter - næringsfremme, kan overføres, kan nyttes under post 71

14 658 000

70

Kultur- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

42 537 000

71

Næringsfremme, kan overføres, kan nyttes under post 22

15 382 000

83 183 000

116

Internasjonale organisasjoner:

70

Pliktige bidrag

1 555 390 000

1 555 390 000

117

EØS-finansieringsordningene:

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

644 000 000

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

747 000 000

1 391 000 000

118

Utenrikspolitiske satsinger:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, 71, 72 og 73

99 736 000

50

Norges forskningsråd - utenriksområdet

51 798 000

70

Nordområdene, Russland og atomsikkerhet, kan overføres, kan nyttes under post 21

119 634 000

71

Globale sikkerhetsspørsmål, kan overføres, kan nyttes under post 21

7 300 000

72

Nedrustning, ikke-spredning og kjernefysisk sikkerhet mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

14 390 000

73

Klima, miljøtiltak og hav mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

10 943 000

74

Forskning, dialog og menneskerettigheter mv.

32 161 000

335 962 000

Sum Utenriksformål

3 365 535 000

Forvaltning av utviklingssamarbeidet

140

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter

1 978 461 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

115 494 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

57 779 000

2 151 734 000

141

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad):

1

Driftsutgifter

370 360 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

40 925 000

411 285 000

144

Norsk senter for utvekslingssamarbeid (Norec):

1

Driftsutgifter

59 434 000

70

Utvekslingsordninger, kan overføres

133 477 000

71

Rekruttering til internasjonale organisasjoner, kan overføres

50 000 000

242 911 000

Sum Forvaltning av utviklingssamarbeidet

2 805 930 000

Utviklingssamarbeidet

150

Humanitær bistand:

70

Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres

3 901 289 000

71

Verdens matvareprogram (WFP), kan overføres

430 000 000

4 331 289 000

151

Fred, sikkerhet og globalt samarbeid:

70

Fred og forsoning, kan overføres

415 260 000

71

Globale sikkerhetsspørsmål og nedrustning, kan overføres

144 060 000

73

FN og globale utfordringer, kan overføres

268 138 000

74

Pliktige bidrag til FN-organisasjoner mv., kan overføres

423 819 000

1 251 277 000

152

Menneskerettigheter:

70

Menneskerettigheter, kan overføres

741 617 000

71

FNs høykommissær for menneskerettigheter (OHCHR), kan overføres

197 000 000

938 617 000

153

Flyktninger, fordrevne og vertssamfunn:

70

Flyktninger og internt fordrevne, kan overføres

1 320 000 000

71

FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR), kan overføres

630 000 000

72

Bærekraftige løsninger og vertssamfunn, kan overføres

719 504 000

2 669 504 000

159

Regionbevilgninger:

70

Midtøsten, kan overføres

519 311 000

71

Europa og Sentral-Asia, kan overføres

467 634 000

72

Afghanistan, kan overføres

401 241 000

73

Ukraina og naboland, kan overføres

7 448 200 000

75

Afrika, kan overføres

2 517 022 000

76

Asia, kan overføres

476 503 000

77

Latin-Amerika og Karibia, kan overføres

176 432 000

12 006 343 000

160

Helse:

70

Helse, kan overføres

3 720 797 000

71

Verdens helseorganisasjon (WHO), kan overføres

235 500 000

72

FNs aidsprogram (UNAIDS), kan overføres

20 000 000

3 976 297 000

161

Utdanning, forskning og offentlige institusjoner:

50

Norges forskningsråd - utviklingsområdet

199 650 000

70

Utdanning, kan overføres

996 798 000

71

Forskning, kan overføres

67 196 000

73

Styresett og offentlige institusjoner, kan overføres

487 423 000

1 751 067 000

162

Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi:

70

Bærekraftig jobbskaping, næringsutvikling og handel, kan overføres

234 536 000

71

Matsikkerhet, fisk og landbruk, kan overføres

1 897 966 000

72

Fornybar energi, kan overføres

1 019 358 000

75

Norfund - risikokapital

438 288 000

76

Norfund klimainvesteringsfond - risikokapital

250 000 000

95

Norfund - grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland

1 239 864 000

96

Norfund klimainvesteringsfond - kapitalinnskudd

750 000 000

5 830 012 000

163

Klima, miljø og hav:

70

Miljø og klima, kan overføres

1 744 431 000

71

Bærekraftige hav og tiltak mot marin forsøpling, kan overføres

282 100 000

2 026 531 000

164

Likestilling:

70

Likestilling, kan overføres

203 319 000

71

FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women), kan overføres

100 300 000

72

FNs befolkningsfond (UNFPA)

589 600 000

893 219 000

170

Sivilt samfunn:

70

Sivilt samfunn, kan overføres

2 570 665 000

2 570 665 000

171

FNs utviklingsarbeid:

70

FNs utviklingsprogram (UNDP)

454 400 000

71

FNs barnefond (UNICEF)

480 600 000

73

FN og multilateralt samarbeid, kan overføres

11 099 000

946 099 000

172

Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette:

70

Verdensbanken, kan overføres

1 169 600 000

71

Regionale banker og fond, kan overføres

1 021 400 000

72

Strategisk samarbeid, kan overføres

43 300 000

73

Gjeldslette, kan overføres

396 480 000

2 630 780 000

179

Flyktningtiltak i Norge:

21

Spesielle driftsutgifter

3 770 482 000

3 770 482 000

Sum Utviklingssamarbeidet

45 592 182 000

Sum Utenriksdepartementet

54 745 930 000

Kunnskapsdepartementet

Administrasjon

200

Kunnskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

406 777 000

21

Spesielle driftsutgifter

12 652 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

3 498 000

422 927 000

201

Analyse og kunnskapsgrunnlag:

21

Spesielle driftsutgifter

52 073 000

50

Norges forskningsråd - forskning om utdanning og forskning

230 600 000

282 673 000

Sum Administrasjon

705 600 000

Grunnopplæringen

220

Utdanningsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

408 732 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

217 438 000

70

Tilskudd til læremidler mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

86 731 000

712 901 000

221

Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene:

1

Driftsutgifter

17 012 000

17 012 000

222

Statlige skoler og fjernundervisningstjenester:

1

Driftsutgifter

147 146 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 900 000

149 046 000

223

Diamanten skole:

1

Driftsutgifter

28 603 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

380 000

28 983 000

224

Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre:

70

Freds- og menneskerettighetssentre

120 926 000

71

Det europeiske Wergelandsenteret

12 772 000

133 698 000

225

Tiltak i grunnopplæringen:

1

Driftsutgifter

23 958 000

21

Spesielle driftsutgifter

135 961 000

60

Tilskudd til landslinjer

271 989 000

61

Rentekompensasjon for investeringer i læringsarenaer og større utstyr som bidrar til mer praktisk og variert opplæring

15 000 000

63

Tilskudd til samisk i grunnopplæringen, kan overføres

125 171 000

64

Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge

368 482 000

65

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg, kan overføres

280 000 000

66

Tilskudd til skoleturer i forbindelse med handlingsplan mot antisemittisme

16 935 000

67

Tilskudd til opplæring i kvensk eller finsk

9 846 000

68

Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen

341 241 000

69

Tiltak for fullføring og kvalifisering i videregående opplæring

888 117 000

74

Prosjekttilskudd

10 064 000

75

Grunntilskudd

108 316 000

2 595 080 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

1 308 639 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

1 648 270 000

61

Tilskuddsordning til veiledning for nyutdannede nytilsatte lærere

67 748 000

71

Tilskudd til vitensentre

115 585 000

3 140 242 000

227

Tilskudd til særskilte skoler:

63

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

44 569 000

78

Tilskudd

199 609 000

244 178 000

228

Tilskudd til private skoler mv.:

70

Private grunnskoler, overslagsbevilgning

3 818 469 000

71

Private videregående skoler, overslagsbevilgning

2 122 517 000

72

Diverse skoler som gir yrkesrettet opplæring, overslagsbevilgning

152 104 000

73

Private grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning

153 664 000

74

Private videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning

23 054 000

75

Private skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning

515 696 000

76

Andre private skoler, overslagsbevilgning

67 320 000

77

Den tysk-norske skolen i Oslo, overslagsbevilgning

34 586 000

78

Kompletterende undervisning

26 517 000

79

Toppidrett

82 868 000

80

Distriktstilskudd til private grunnskoler

3 110 000

81

Elevutveksling til utlandet

2 345 000

82

Kapital- og husleietilskudd til private skoler

77 433 000

83

Særtilskudd til Møbelsnekkerskolen, Plus-skolen og Hjerleid Handverksskole

5 000 000

84

Redusert foreldrebetaling i skolefritidsordningen ved private skoler

84 646 000

7 169 329 000

229

22. juli-senteret:

1

Driftsutgifter

23 236 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

27 249 000

50 485 000

230

Statlig spesialpedagogisk tjeneste:

1

Driftsutgifter

628 299 000

21

Spesielle driftsutgifter

27 200 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

10 936 000

666 435 000

Sum Grunnopplæringen

14 907 389 000

Barnehager

231

Barnehager:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

835 421 000

63

Tilskudd til tiltak for å styrke språkutviklingen blant minoritetsspråklige barn i barnehage

217 765 000

66

Tilskudd til økt barnehagedeltakelse for minoritetsspråklige barn

23 460 000

70

Tilskudd til svømming i barnehagene

74 889 000

1 151 535 000

Sum Barnehager

1 151 535 000

Høyere yrkesfaglig utdanning

240

Fagskoler:

60

Driftstilskudd til fagskoler

1 384 174 000

61

Utviklingsmidler til fagskoler, kan overføres

75 148 000

1 459 322 000

241

Tiltak for høyere yrkesfaglig utdanning:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

24 648 000

24 648 000

242

Norges grønne fagskole - Vea:

1

Driftsutgifter

33 805 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 476 000

35 281 000

Sum Høyere yrkesfaglig utdanning

1 519 251 000

Kompetansepolitikk og livslang læring

253

Folkehøyskoler:

70

Tilskudd til folkehøyskoler

1 109 529 000

71

Tilskudd til Folkehøgskolerådet

6 055 000

72

Tilskudd til Nordiska folkhögskolan

795 000

1 116 379 000

254

Studieforbund mv.:

70

Tilskudd til studieforbund

73 312 000

73

Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner

1 871 000

75 183 000

256

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse:

1

Driftsutgifter

452 817 000

21

Spesielle driftsutgifter

14 022 000

466 839 000

257

Kompetanseprogrammet:

21

Spesielle driftsutgifter

7 898 000

70

Tilskudd, kan overføres

202 910 000

210 808 000

258

Tiltak for livslang læring:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

112 836 000

112 836 000

Sum Kompetansepolitikk og livslang læring

1 982 045 000

Høyere utdanning og forskning

260

Universiteter og høyskoler:

50

Statlige universiteter og høyskoler, kan nyttes under post 70

43 086 156 000

70

Private høyskoler, kan nyttes under post 50

2 312 516 000

45 398 672 000

270

Studentvelferd:

74

Tilskudd til velferdsarbeid mv.

87 305 000

75

Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres

633 604 000

720 909 000

271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen:

1

Driftsutgifter

121 439 000

21

Spesielle driftsutgifter

4 352 000

125 791 000

272

Tiltak for internasjonalisering og høyere utdanning:

51

Tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 71

71 025 000

52

Tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 72

147 276 000

71

Tilskudd til tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 51

100 111 000

72

Tilskudd til tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 52

52 105 000

370 517 000

273

Kunnskapssektorens tjenesteleverandør - Sikt:

50

Virksomhetskostnader

425 635 000

425 635 000

274

Universitetssenteret på Svalbard:

70

Tilskudd til Universitetssenteret på Svalbard

168 386 000

168 386 000

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

71 062 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

71 565 000

142 627 000

284

De nasjonale forskningsetiske komiteene:

1

Driftsutgifter

21 206 000

21 206 000

285

Norges forskningsråd:

51

Strategiske forskningsprioriteringer

3 013 973 000

52

Langsiktig, grunnleggende forskning

1 769 145 000

55

Virksomhetskostnader

766 873 000

5 549 991 000

287

Grunnbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter:

70

Grunnbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter

245 303 000

245 303 000

288

Internasjonale samarbeidstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter

10 322 000

72

Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner

391 034 000

73

EUs rammeprogram for forskning og innovasjon

5 046 781 000

74

EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett

1 564 078 000

75

UNESCO-kontingent

26 374 000

76

UNESCO-formål

4 778 000

7 043 367 000

289

Vitenskapelige priser:

51

Holbergprisen

18 633 000

71

Abelprisen

18 093 000

72

Kavliprisen

12 375 000

49 101 000

Sum Høyere utdanning og forskning

60 261 505 000

Sum Kunnskapsdepartementet

80 527 325 000

Kultur- og likestillingsdepartementet

Administrasjon

300

Kultur- og likestillingsdepartementet:

1

Driftsutgifter

196 369 000

21

Spesielle driftsutgifter

1 210 000

78

Tilskudd til priser og konkurranser m.m.

12 730 000

79

Til disposisjon

15 290 000

225 599 000

Sum Administrasjon

225 599 000

Frivillighetsformål

315

Frivillighetsformål:

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

10 850 000

60

Tilskudd til frivilligsentraler

259 250 000

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

2 440 000 000

71

Strømstøtteordning for frivillige organisasjoner, kan overføres

140 400 000

73

Tilskudd til studieforbund m.m.

191 000 000

75

Aktivitetsstøtta

5 378 000

78

Frivillighetstiltak

31 050 000

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

389 800 000

86

Idrettstiltak

43 000 000

3 510 728 000

Sum Frivillighetsformål

3 510 728 000

Kulturformål

320

Kulturdirektoratet og Kulturrådet m.m.:

1

Driftsutgifter

210 676 000

51

Fond for lyd og bilde

52 240 000

55

Norsk kulturfond

1 007 760 000

71

Statsstipend

7 000 000

72

Kunstnerstipend m.m., kan overføres

301 170 000

73

Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning

180 530 000

74

Tilskudd til organisasjoner og kompetansesentre m.m.

377 495 000

75

Tilskudd til litteraturhus, kunstscener og kompanier m.m.

298 755 000

2 435 626 000

322

Bygg og offentlige rom:

1

Driftsutgifter

26 073 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

43 610 000

50

Kunst i offentlige rom

12 500 000

70

Nasjonale kulturbygg, kan overføres

398 300 000

480 483 000

323

Musikk og scenekunst:

1

Driftsutgifter

105 740 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

70 000 000

22

Forsvarets musikk

56 230 000

60

Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

25 400 000

70

Musikk- og scenekunstinstitusjoner

2 839 495 000

3 096 865 000

325

Allmenne kulturformål:

1

Driftsutgifter

72 057 000

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

31 500 000

52

Norges forskningsråd

30 510 000

71

Kultur som næring

21 000 000

72

Kultursamarbeid i nordområdene

13 530 000

73

Bodø - Europeisk kulturhovedstad 2024

32 270 000

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

140 160 000

78

Barne- og ungdomstiltak

33 940 000

82

Nobels Fredssenter

37 500 000

86

Talentutvikling

55 000 000

467 467 000

326

Språk- og bibliotekformål:

1

Driftsutgifter

817 877 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

18 235 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

60 400 000

73

Språktiltak

38 550 000

74

Det Norske Samlaget

23 475 000

75

Tilskudd til ordboksarbeid

14 650 000

80

Bibliotek- og litteraturtiltak

102 350 000

1 075 537 000

327

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.:

1

Driftsutgifter

82 732 000

21

Spesielle driftsutgifter

4 680 000

70

Utenlandske krigsgraver i Norge

4 320 000

71

Tilskudd til regionale pilegrimssentre

9 180 000

100 912 000

328

Museer m.m.:

70

Det nasjonale museumsnettverket

2 506 300 000

78

Andre museums- og kulturverntiltak

92 305 000

2 598 605 000

329

Arkivformål:

1

Driftsutgifter

452 315 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

5 270 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

19 500 000

78

Arkivtiltak

10 210 000

487 295 000

Sum Kulturformål

10 742 790 000

Medieformål m.m.

334

Film- og dataspillformål:

1

Driftsutgifter

135 897 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

7 420 000

50

Filmfondet

655 000 000

72

Insentivordningen for film- og serieproduksjoner, kan overføres

42 000 000

73

Regionale filmvirksomheter, kan overføres

145 000 000

75

Internasjonale film- og medieavtaler, kan overføres

21 330 000

78

Film- og dataspilltiltak

39 265 000

1 045 912 000

335

Medieformål:

1

Driftsutgifter

62 113 000

21

Spesielle driftsutgifter

3 980 000

70

Kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting

150 000 000

71

Mediestøtte

490 030 000

73

Medietiltak

15 420 000

74

Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres

23 000 000

79

Norsk rikskringkasting AS - NRK

7 216 454 000

7 960 997 000

337

Kompensasjons- og vederlagsordninger:

70

Kompensasjon for kopiering til privat bruk

58 090 000

71

Vederlagsordninger mv., kan overføres

299 850 000

357 940 000

339

Pengespill, lotterier og stiftelser:

1

Driftsutgifter

101 568 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 695 000

108 263 000

Sum Medieformål m.m.

9 473 112 000

Likestilling

350

Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda:

1

Driftsutgifter

31 393 000

31 393 000

351

Likestilling:

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

37 440 000

70

Tilskudd til likestilling

60 030 000

72

Kjønns- og seksualitetsmangfold

38 155 000

73

Likestillingssentre

23 470 000

159 095 000

352

Nedsatt funksjonsevne:

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71

28 480 000

70

Funksjonshemmedes organisasjoner

269 940 000

71

Universell utforming og økt tilgjengelighet

23 000 000

72

Funksjonshemmedes levekår og livskvalitet

27 600 000

349 020 000

353

Likestillings- og diskrimineringsombudet:

50

Basisbevilgning

53 380 000

53 380 000

Sum Likestilling

592 888 000

Sum Kultur- og likestillingsdepartementet

24 545 117 000

Justis- og beredskapsdepartementet

Administrasjon

400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

529 752 000

23

Spesielle driftsutgifter, forskning, evaluering og kunnskapsinnhenting, kan overføres

31 309 000

50

Norges forskningsråd

69 092 000

70

Overføringer til private

20 014 000

71

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

18 999 000

669 166 000

Sum Administrasjon

669 166 000

Rettsvesen

410

Domstolene:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 1 og kap. 411, post 1

3 080 539 000

21

Spesielle driftsutgifter

107 544 000

22

Vernesaker/sideutgifter, jordskiftedomstoler, kan overføres

3 180 000

3 191 263 000

411

Domstoladministrasjonen:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 1 og kap. 410, post 1

89 894 000

89 894 000

414

Forliksråd og andre domsutgifter:

1

Driftsutgifter

352 425 000

21

Spesielle driftsutgifter

44 461 000

396 886 000

Sum Rettsvesen

3 678 043 000

Straffegjennomføring og konfliktråd

430

Kriminalomsorgen:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 431, post 1

5 516 637 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under kap. 430, post 1

120 631 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

82 551 000

60

Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres

133 720 000

70

Tilskudd

36 385 000

5 889 924 000

431

Kriminalomsorgsdirektoratet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 430, post 1

161 980 000

161 980 000

432

Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter:

1

Driftsutgifter

238 391 000

238 391 000

433

Konfliktrådet:

1

Driftsutgifter

161 378 000

60

Tilskudd til kommuner, kan overføres

11 208 000

70

Tilskudd

26 553 000

199 139 000

Sum Straffegjennomføring og konfliktråd

6 489 434 000

Politi og påtalemyndighet

440

Politiet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441, post 1 og kap. 443, post 1

21 239 548 000

22

Søk etter antatt omkomne, kan overføres

7 306 000

23

Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål

28 053 000

25

Variable utgifter ved ankomst, mottak og retur i politiets utlendingsforvaltning

200 184 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

12 617 000

46

Investeringer i Schengen IT-systemer, kan overføres

195 294 000

48

Tildeling fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger, kan overføres

209 210 000

70

Tilskudd

52 853 000

73

Internasjonale forpliktelser, mv., kan overføres

713 041 000

74

Midlertidig destruksjonspant for enkelte typer halvautomatiske rifler

6 000 000

22 664 106 000

441

Politidirektoratet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440, post 1

382 659 000

382 659 000

442

Politihøgskolen:

1

Driftsutgifter

689 124 000

689 124 000

443

Påtalemyndigheten i politiet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440, post 1

1 508 500 000

1 508 500 000

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

1

Driftsutgifter

1 473 022 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

61 890 000

1 534 912 000

445

Den høyere påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

386 124 000

386 124 000

446

Den militære påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

9 829 000

9 829 000

448

Grensekommissæren:

1

Driftsutgifter

6 418 000

6 418 000

Sum Politi og påtalemyndighet

27 181 672 000

Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Driftsutgifter

1 505 337 000

21

Spesielle driftsutgifter

26 463 000

22

Spesielle driftsutgifter - Nødnett, kan overføres

561 410 000

23

Variable utgifter EUs ordning for sivil beredskap

50 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

252 221 000

70

Overføringer til private

7 743 000

2 403 174 000

452

Sentral krisehåndtering:

1

Driftsutgifter

29 387 000

29 387 000

453

Sivil klareringsmyndighet:

1

Driftsutgifter

61 039 000

61 039 000

454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

992 173 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 511 992 000

2 504 165 000

455

Redningstjenesten:

1

Driftsutgifter

155 039 000

21

Spesielle driftsutgifter

31 755 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

7 056 000

71

Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten

92 490 000

72

Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester

135 953 000

73

Tilskudd til Redningsselskapet

140 098 000

562 391 000

457

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsutgifter

451 230 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

5 943 000

457 173 000

Sum Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

6 017 329 000

Andre virksomheter

460

Spesialenheten for politisaker:

1

Driftsutgifter

67 132 000

67 132 000

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.:

1

Driftsutgifter

1 366 567 000

1 366 567 000

467

Norsk Lovtidend:

1

Driftsutgifter

8 750 000

8 750 000

468

Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker:

1

Driftsutgifter

24 100 000

24 100 000

Sum Andre virksomheter

1 466 549 000

Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m.

470

Fri rettshjelp:

1

Driftsutgifter

839 271 000

72

Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak

67 295 000

906 566 000

471

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning:

71

Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning

131 572 000

72

Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning

73 727 000

73

Stortingets rettferdsvederlagsordning

32 119 000

237 418 000

473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Driftsutgifter

144 259 000

21

Spesielle driftsutgifter

98 355 000

70

Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning

459 152 000

701 766 000

475

Bobehandling:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

130 500 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 924 000

139 424 000

Sum Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m.

1 985 174 000

Svalbardbudsjettet m.m.

480

Svalbardbudsjettet:

50

Tilskudd

406 548 000

406 548 000

481

Samfunnet Jan Mayen:

1

Driftsutgifter

61 175 000

61 175 000

Sum Svalbardbudsjettet m.m.

467 723 000

Beskyttelse og innvandring

490

Utlendingsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

1 297 957 000

21

Spesielle driftsutgifter, asylmottak

2 274 108 000

22

Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse

31 542 000

23

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

7 079 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

45 416 000

46

Investeringer i Schengen IT-systemer, kan overføres

64 520 000

60

Tilskudd til vertskommuner for asylmottak

515 463 000

70

Stønader til beboere i asylmottak

563 887 000

71

Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i asylmottak, og veiledning for au pairer

9 519 000

72

Assistert retur og reintegrering i hjemlandet, kan overføres

32 298 000

73

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak

14 325 000

74

Internasjonale forpliktelser, kontingenter mv., kan overføres

87 894 000

75

Reiseutgifter for flyktninger fra utlandet, kan overføres

20 313 000

76

Internasjonalt migrasjonsarbeid, kan overføres

27 220 000

4 991 541 000

491

Utlendingsnemnda:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

287 951 000

21

Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling mv., kan nyttes under post 1

7 382 000

295 333 000

Sum Beskyttelse og innvandring

5 286 874 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

53 241 964 000

Kommunal- og distriktsdepartementet

Administrasjon

500

Kommunal- og distriktsdepartementet:

1

Driftsutgifter

497 631 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

77 395 000

23

Husleie for fellesarealer m.m.

129 809 000

25

Nytt regjeringskvartal, prosjektstyring, kan overføres

4 520 000

27

Sak- og arkivløsning, kan overføres

66 447 000

30

Nytt regjeringskvartal, ombygging av Ring 1, kan overføres

545 000 000

50

Forskningsmidler til Norges forskningsråd m.m.

175 441 000

51

Gjennomstrømmingsmidler til forskningsinstitutter

48 437 000

70

Diverse formål, kan overføres, kan nyttes under post 21

2 893 000

1 547 573 000

502

Tariffavtalte avsetninger mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

1 000 000

70

Kompetanseutvikling mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

1 000 000

71

Opplæring og utvikling av tillitsvalgte

233 100 000

72

Pensjonskostnader tjenestemannsorganisasjonene

43 000 000

278 100 000

505

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter

52 000 000

70

Tap/avskrivninger

2 000 000

90

Utlån, overslagsbevilgning

19 400 000 000

19 454 000 000

506

Yrkesskadeforsikring:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

95 000 000

95 000 000

507

Gruppelivsforsikring:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

240 000 000

240 000 000

510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

1

Driftsutgifter

762 891 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

76 066 000

22

Fellesutgifter

151 491 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

66 510 000

46

Sikringsanlegg og sperresystemer, kan overføres

12 958 000

1 069 916 000

Sum Administrasjon

22 684 589 000

Statsforvalterne

525

Statsforvalterne:

1

Driftsutgifter

2 271 829 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

89 047 000

2 360 876 000

Sum Statsforvalterne

2 360 876 000

Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen:

31

Igangsetting av byggeprosjekter, kan overføres

169 000 000

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

4 385 000 000

36

Kunstnerisk utsmykking, kan overføres

59 081 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 146 900 000

5 759 981 000

531

Eiendommer til kongelige formål:

1

Driftsutgifter

31 788 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

42 523 000

74 311 000

533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

1

Driftsutgifter

27 947 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

35 000 000

62 947 000

Sum Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

5 897 239 000

Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk

540

Digitaliseringsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

159 610 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

11 370 000

22

Bruk av nasjonale fellesløsninger

179 000 000

23

Utvikling og forvaltning av nasjonale fellesløsninger, kan overføres

422 308 000

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter, kan overføres

136 329 000

26

StimuLab, kan overføres

5 202 000

27

Tilsyn for universell utforming av ikt, kan overføres

19 133 000

29

Tjenesteeierfinansiert drift av Altinn, kan overføres

137 500 000

71

IT-tilskudd

8 922 000

1 079 374 000

541

IT- og ekompolitikk:

22

Utvikling, gjennomføring og samordning av IT- og ekompolitikken, kan overføres, kan nyttes under post 70

15 924 000

60

Bredbåndsutbygging

400 031 000

70

Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, kan nyttes under post 22

34 908 000

450 863 000

542

Internasjonalt samarbeid:

1

Driftsutgifter

5 100 000

70

Internasjonale program, kan overføres

476 782 000

481 882 000

543

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Driftsutgifter, kan overføres

260 092 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

16 886 000

70

Telesikkerhet og -beredskap, kan overføres

187 992 000

71

Funksjonell internettilgang til alle, kan overføres

10 573 000

475 543 000

Sum Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk

2 487 662 000

Personvern

545

Datatilsynet:

1

Driftsutgifter

82 241 000

82 241 000

546

Personvernnemnda:

1

Driftsutgifter

2 778 000

2 778 000

Sum Personvern

85 019 000

Distrikts- og regionalpolitikk

553

Regional- og distriktsutvikling:

60

Kompetanse og arbeidskraft i distriktene

62 940 000

61

Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling

802 091 000

63

Interreg, Arktis 2030 og det norske Barentssekretariatet

145 403 000

64

Pilot nærtjenestesentre, kan overføres

5 000 000

65

Omstilling og utvikling i områder med særlige distriktsutfordringer

120 559 000

66

Bygdevekstavtaler, kan overføres

76 931 000

67

Utviklingstiltak i Andøy kommune

20 000 000

69

Mobilisering til forskningsbasert innovasjon

66 332 000

71

Investeringstilskudd for store grønne investeringer

101 528 000

74

Klynger og innovasjon

28 322 000

76

Nordisk og europeisk samarbeid, kan overføres

18 659 000

1 447 765 000

554

Kompetansesenter for distriktsutvikling:

1

Driftsutgifter

35 599 000

73

Merkur, kan overføres

69 531 000

105 130 000

Sum Distrikts- og regionalpolitikk

1 552 895 000

Samiske formål

560

Samiske formål:

50

Samisk språk, kultur og samfunnsliv

641 721 000

51

Divvun

12 919 000

55

Samisk høgskole

8 150 000

662 790 000

563

Internasjonalt reindriftssenter:

1

Driftsutgifter

6 613 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

3 141 000

9 754 000

Sum Samiske formål

672 544 000

Nasjonale minoriteter

567

Nasjonale minoriteter:

60

Romer, kan overføres

6 937 000

70

Nasjonale minoriteter, kan overføres

10 117 000

72

Jødiske samfunn i Norge

13 806 000

73

Kvensk språk og kvensk/norskfinsk kultur, kan overføres

12 679 000

74

Kultur- og ressurssenter for norske romer

18 266 000

75

Romanifolket/taterne, kan overføres

5 825 000

67 630 000

Sum Nasjonale minoriteter

67 630 000

Kommunesektoren mv.

571

Rammetilskudd til kommuner:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

23 165 000

60

Innbyggertilskudd

169 718 456 000

61

Distriktstilskudd Sør-Norge

874 619 000

62

Distriktstilskudd Nord-Norge

2 429 852 000

64

Skjønnstilskudd

1 000 000 000

65

Regionsentertilskudd

221 555 000

66

Veksttilskudd

282 395 000

67

Storbytilskudd

671 333 000

175 221 375 000

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner:

60

Innbyggertilskudd

47 616 308 000

62

Nord-Norge-tilskudd

773 174 000

48 389 482 000

573

Kommunestruktur:

62

Delingskostnader

213 674 000

213 674 000

575

Ressurskrevende tjenester:

60

Toppfinansieringsordning, overslagsbevilgning

12 983 505 000

61

Tilleggskompensasjon

88 409 000

13 071 914 000

577

Tilskudd til de politiske partier:

1

Driftsutgifter

7 891 000

70

Sentrale organisasjoner

364 019 000

71

Kommunale organisasjoner

39 201 000

73

Fylkesorganisasjoner

85 668 000

75

Fylkesungdomsorganisasjoner

31 036 000

76

Sentrale ungdomsorganisasjoner

12 349 000

540 164 000

578

Valgdirektoratet:

1

Driftsutgifter

61 265 000

61 265 000

Sum Kommunesektoren mv.

237 497 874 000

Bolig, bomiljø og bygg

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

70

Bostøtte, overslagsbevilgning

3 895 246 000

76

Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller, kan overføres

162 720 000

78

Boligtiltak, kan overføres

26 799 000

79

Heis og tilstandsvurdering, kan overføres

27 810 000

4 112 575 000

585

Husleietvistutvalget:

1

Driftsutgifter

40 150 000

40 150 000

587

Direktoratet for byggkvalitet:

1

Driftsutgifter

127 708 000

22

Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling, kan overføres

36 370 000

164 078 000

Sum Bolig, bomiljø og bygg

4 316 803 000

Planlegging, byutvikling og geodata

590

Planlegging og byutvikling:

65

Områdesatsing i byer, kan overføres

152 650 000

71

DOGA

43 813 000

72

Bolig- og områdeutvikling i byer, kan overføres

20 870 000

81

Kompetansetiltak, kan overføres

6 714 000

224 047 000

595

Statens kartverk:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 og 45

967 776 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1 og 45

360 308 000

30

Geodesiobservatoriet, kan overføres

31 500 000

1 359 584 000

Sum Planlegging, byutvikling og geodata

1 583 631 000

Sum Kommunal- og distriktsdepartementet

279 206 762 000

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Administrasjon

600

Arbeids- og inkluderingsdepartementet:

1

Driftsutgifter

281 755 000

281 755 000

601

Utredningsvirksomhet, forskning mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

126 430 000

22

Kunnskapsutvikling i IA-avtalen mv., kan overføres

28 200 000

23

Tiltak for redusert deltid og økt heltidsandel

15 090 000

50

Norges forskningsråd

172 650 000

70

Tilskudd

60 815 000

71

Tilskudd til bransjeprogrammer under IA-avtalen mv., kan overføres

71 495 000

72

Tilskudd til Senter for seniorpolitikk

18 830 000

73

Tilskudd til trygderettslig/EØS-rettslig forskning og kompetanseutvikling

5 625 000

499 135 000

Sum Administrasjon

780 890 000

Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

604

Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 45

166 930 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 21

262 149 000

429 079 000

605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Driftsutgifter

13 905 750 000

22

Forsknings- og utredningsaktiviteter, kan overføres

59 935 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

362 255 000

14 327 940 000

606

Trygderetten:

1

Driftsutgifter

120 530 000

120 530 000

Sum Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

14 877 549 000

Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

611

Pensjoner av statskassen:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

17 800 000

17 800 000

612

Tilskudd til Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

10 228 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

92 000 000

10 320 000 000

613

Arbeidsgiveravgift til folketrygden:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

1 000 000

1 000 000

Sum Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

10 338 800 000

Tiltak for bedrede levekår mv.

621

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering:

21

Spesielle driftsutgifter

103 505 000

63

Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres

174 790 000

70

Frivillig arbeid, kan overføres

108 230 000

74

Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv.

15 885 000

402 410 000

Sum Tiltak for bedrede levekår mv.

402 410 000

Arbeidsmarked

634

Arbeidsmarkedstiltak:

1

Driftsutgifter

586 970 000

21

Forsøk med tilrettelagt videregående opplæring, kan overføres

50 000 000

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

7 763 805 000

77

Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

2 072 020 000

78

Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser

90 720 000

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

119 110 000

10 682 625 000

635

Ventelønn:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

1 400 000

1 400 000

Sum Arbeidsmarked

10 684 025 000

Arbeidsmiljø og sikkerhet

640

Arbeidstilsynet:

1

Driftsutgifter

859 900 000

21

Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud

18 410 000

878 310 000

643

Statens arbeidsmiljøinstitutt:

50

Statstilskudd

173 450 000

173 450 000

646

Pionerdykkere i Nordsjøen:

72

Tilskudd, kan overføres

1 325 000

1 325 000

648

Arbeidsretten, Riksmekleren mv.:

1

Driftsutgifter

26 745 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1

570 000

70

Tilskudd til faglig utvikling

2 130 000

29 445 000

Sum Arbeidsmiljø og sikkerhet

1 082 530 000

Kontantytelser

660

Krigspensjon:

70

Tilskudd, militære, overslagsbevilgning

26 000 000

71

Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning

74 000 000

100 000 000

664

Pensjonsordningen for arbeidstakere til sjøs:

70

Tilskudd

21 000 000

21 000 000

666

Avtalefestet pensjon (AFP):

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

3 990 000 000

3 990 000 000

667

Supplerende stønad:

70

Tilskudd til personer over 67 år med kort botid, overslagsbevilgning

400 000 000

71

Tilskudd til uføre flyktninger med kort botid, overslagsbevilgning

174 000 000

574 000 000

Sum Kontantytelser

4 685 000 000

Integrering og mangfold

670

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

377 140 000

377 140 000

671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

48 940 000

60

Integreringstilskudd, kan overføres

23 627 135 000

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning

1 788 725 000

62

Kommunale integreringstiltak

291 393 000

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

2 645 000

71

Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner

217 493 000

72

Kvalifiseringsordninger for tolker

21 513 000

73

Tilskudd

20 150 000

26 017 994 000

672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

85 665 000

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

34 225 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

12 000 000

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

2 262 211 000

61

Kompetansekartlegging i mottak før bosetting

1 045 000

2 395 146 000

Sum Integrering og mangfold

28 790 280 000

Sum Arbeids- og inkluderingsdepartementet

71 641 484 000

Helse- og omsorgsdepartementet

Helse- og omsorgsdepartementet mv.

700

Helse- og omsorgsdepartementet:

1

Driftsutgifter

299 351 000

299 351 000

701

Digitalisering i helse- og omsorgstjenesten:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

378 751 000

60

Tilskudd til helseteknologi i kommunal helse- og omsorgstjeneste

56 700 000

70

Norsk Helsenett SF

72 244 000

73

Tilskudd til innføring av helseteknologi i kommunal sektor, kan overføres

43 225 000

550 920 000

702

Beredskap:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

36 073 000

70

Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

4 635 000

72

Kompensasjon til legemiddelgrossister

74 892 000

115 600 000

703

Internasjonalt samarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 813 000

71

Internasjonale organisasjoner

271 917 000

72

Tilskudd til Verdens helseorganisasjon (WHO)

22 453 000

307 183 000

704

Norsk helsearkiv:

1

Driftsutgifter

70 924 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

9 498 000

80 422 000

709

Pasient- og brukerombud:

1

Driftsutgifter

87 193 000

87 193 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet mv.

1 440 669 000

Folkehelse mv.

710

Vaksiner mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

296 402 000

22

Salgs- og beredskapsprodukter m.m., kan overføres

221 809 000

23

Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19, kan overføres

115 000 000

633 211 000

712

Bioteknologirådet:

1

Driftsutgifter

14 040 000

14 040 000

714

Folkehelse:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79

120 362 000

22

Gebyrfinansierte ordninger

33 041 000

60

Kommunale tiltak, kan overføres, kan nyttes under post 21

96 118 000

70

Rusmiddeltiltak mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

205 504 000

74

Skolefrukt mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

22 880 000

79

Andre tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

67 372 000

545 277 000

717

Legemiddeltiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

10 544 000

70

Tilskudd

71 610 000

82 154 000

Sum Folkehelse mv.

1 274 682 000

Spesialisthelsetjenester

732

Regionale helseforetak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

20 731 000

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

2 364 629 000

71

Resultatbasert finansiering, kan overføres

646 145 000

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres

76 032 508 000

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

26 840 189 000

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

19 922 744 000

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

17 203 337 000

76

Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

39 062 601 000

77

Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning

4 187 644 000

78

Forskning og nasjonale kompetansetjenester, kan overføres

1 492 468 000

80

Kompensasjon for merverdiavgift, overslagsbevilgning

9 981 658 000

81

Protonsenter, kan overføres

212 563 000

82

Investeringslån, kan overføres

9 711 108 000

83

Byggelånsrenter, overslagsbevilgning

1 193 000 000

86

Driftskreditter

6 118 000 000

214 989 325 000

733

Habilitering og rehabilitering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

3 832 000

70

Behandlingsreiser til utlandet

116 949 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

3 716 000

124 497 000

734

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak:

1

Driftsutgifter

88 589 000

21

Spesielle driftsutgifter

15 942 000

70

Hjemhenting ved alvorlig psykisk lidelse mv.

3 327 000

71

Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede

468 571 000

72

Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus

14 618 000

591 047 000

737

Historiske pensjonskostnader:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

97 511 000

97 511 000

Sum Spesialisthelsetjenester

215 802 380 000

Sentral helseforvaltning

740

Helsedirektoratet:

1

Driftsutgifter

1 538 891 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

123 091 000

1 661 982 000

741

Norsk pasientskadeerstatning:

1

Driftsutgifter

248 422 000

70

Advokatutgifter

54 780 000

71

Særskilte tilskudd

34 931 000

338 133 000

742

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

1

Driftsutgifter

188 514 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

16 907 000

205 421 000

745

Folkehelseinstituttet:

1

Driftsutgifter

1 488 121 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

173 657 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

14 856 000

1 676 634 000

746

Direktoratet for medisinske produkter:

1

Driftsutgifter

429 548 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

44 434 000

473 982 000

747

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet:

1

Driftsutgifter

172 686 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

14 908 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

5 350 000

192 944 000

748

Statens helsetilsyn:

1

Driftsutgifter

184 385 000

184 385 000

749

Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten:

1

Driftsutgifter

44 226 000

44 226 000

Sum Sentral helseforvaltning

4 777 707 000

Helse- og omsorgstjenester i kommunene

761

Omsorgstjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

149 871 000

60

Kommunale kompetansetiltak, kan overføres

10 410 000

61

Vertskommuner

807 853 000

63

Investeringstilskudd - rehabilitering, kan overføres, kan nyttes under post 69

1 980 235 000

64

Kompensasjon for renter og avdrag

916 600 000

67

Utviklingstiltak

90 767 000

68

Kompetanse og innovasjon

455 440 000

69

Investeringstilskudd - netto tilvekst, kan overføres

479 530 000

71

Frivillig arbeid mv.

29 784 000

72

Landsbystiftelsen

96 365 000

73

Særlige omsorgsbehov

51 359 000

75

Andre kompetansetiltak

12 786 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

157 868 000

5 238 868 000

762

Primærhelsetjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

216 111 000

60

Forebyggende helsetjenester

481 355 000

61

Vertskommunetilskudd -Tjenester til innsatte og internerte

217 202 000

63

Allmennlegetjenester

715 802 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

76 869 000

73

Seksuell helse, kan overføres

66 267 000

74

Stiftelsen Amathea

20 779 000

1 794 385 000

765

Psykisk helse, rus og vold:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

217 811 000

60

Kommunale tjenester, kan overføres

363 697 000

62

Rusarbeid, kan overføres

469 953 000

71

Brukere og pårørende, kan overføres

168 931 000

72

Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

582 957 000

73

Utviklingstiltak mv.

161 930 000

74

Kompetansesentre, kan overføres

388 119 000

75

Vold og traumatisk stress, kan overføres

299 329 000

2 652 727 000

Sum Helse- og omsorgstjenester i kommunene

9 685 980 000

Tannhelse

770

Tannhelsetjenester:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

37 321 000

70

Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

429 405 000

466 726 000

Sum Tannhelse

466 726 000

Kunnskap og kompetanse

780

Forskning:

50

Norges forskningsråd mv.

413 114 000

413 114 000

781

Forsøk og utvikling mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79

16 653 000

79

Tilskudd, kan nyttes under post 21

56 819 000

73 472 000

783

Personell:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

35 049 000

61

Tilskudd til kommuner

243 714 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

47 295 000

326 058 000

Sum Kunnskap og kompetanse

812 644 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

234 260 788 000

Barne- og familiedepartementet

Administrasjon

800

Barne- og familiedepartementet:

1

Driftsutgifter

167 418 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 882 000

50

Norges forskningsråd

52 821 000

231 121 000

Sum Administrasjon

231 121 000

Familie og oppvekst

840

Tiltak mot vold og overgrep:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 og kap. 846, post 62

31 774 000

61

Tilskudd til incest- og voldtektssentre, overslagsbevilgning

123 250 000

70

Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under post 21 og post 61 og kap. 858, post 1

144 720 000

73

Tilskudd til senter for voldsutsatte barn, kan overføres

39 232 000

338 976 000

841

Samliv og konfliktløsning:

21

Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse, overslagsbevilgning

13 516 000

22

Opplæring, forskning, utvikling mv.

6 698 000

23

Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning

6 001 000

26 215 000

842

Familievern:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

405 764 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

26 809 000

70

Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1

265 392 000

697 965 000

843

Adopsjonsstøtte:

70

Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning

7 900 000

7 900 000

844

Kontantstøtte:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

913 710 000

913 710 000

845

Barnetrygd:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

23 819 000 000

23 819 000 000

846

Familie- og oppveksttiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 61, post 62 og post 71

54 581 000

61

Tilskudd til inkludering av barn og unge, kan nyttes under post 71

708 299 000

62

Utvikling i kommunene

58 740 000

70

Barne- og ungdomsorganisasjoner

201 318 000

71

Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21 og post 62

77 216 000

79

Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv., kan overføres

12 015 000

1 112 169 000

847

EUs ungdomsprogram:

1

Driftsutgifter, kan overføres

16 968 000

16 968 000

848

Barneombudet:

1

Driftsutgifter

24 344 000

24 344 000

Sum Familie og oppvekst

26 957 247 000

Barnevernet

853

Barneverns- og helsenemndene:

1

Driftsutgifter

256 524 000

256 524 000

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet:

21

Spesielle driftsutgifter

53 045 000

22

Barnesakkyndig kommisjon

15 855 000

23

Kompetansehevingstiltak i barnevernet, kan nyttes under post 72

58 029 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 164 000

61

Utvikling i kommunene

71 264 000

62

Tilskudd til barnevernsfaglig videreutdanning, kan nyttes under post 23

29 230 000

71

Utvikling og opplysningsarbeid mv.

41 712 000

72

Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet, kan overføres, kan nyttes under post 23

134 945 000

406 244 000

855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 22

4 518 812 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

28 248 000

22

Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1

3 576 857 000

8 123 917 000

856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

1

Driftsutgifter

468 235 000

468 235 000

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten:

1

Driftsutgifter

651 388 000

21

Spesielle driftsutgifter

21 846 000

673 234 000

Sum Barnevernet

9 928 154 000

Forbrukerpolitikk

860

Forbrukerrådet:

50

Basisbevilgning

92 340 000

51

Markedsportaler

32 199 000

124 539 000

862

Stiftelsen Miljømerking i Norge:

70

Driftstilskudd

16 580 000

16 580 000

865

Forbrukerpolitiske tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 50

3 129 000

50

Forskning og undervisning, kan nyttes under post 21

8 541 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

1 840 000

79

EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk, kan overføres

7 547 000

21 057 000

868

Forbrukertilsynet:

1

Driftsutgifter

134 849 000

134 849 000

Sum Forbrukerpolitikk

297 025 000

Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

880

Den norske kirke:

70

Rammetilskudd til Den norske kirke

2 567 435 000

71

Tilskudd til Sjømannskirken - Norsk kirke i utlandet

120 143 000

2 687 578 000

881

Tilskudd til trossamfunn m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter

2 301 000

70

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning

1 101 231 000

77

Nasjonaljubileet 2030

9 479 000

78

Ymse faste tiltak

17 761 000

1 130 772 000

882

Kirkebygg og gravplasser:

60

Rentekompensasjon - kirkebygg, kan overføres

111 497 000

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

14 327 000

125 824 000

883

Kirkebevaringsfondet:

1

Driftsutgifter

15 636 000

70

Driftstilskudd bevaringsstrategi

5 000 000

20 636 000

Sum Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

3 964 810 000

Sum Barne- og familiedepartementet

41 378 357 000

Nærings- og fiskeridepartementet

Forvaltning og rammebetingelser

900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Driftsutgifter

530 072 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

71 855 000

22

Nukleære utredninger og prosjektledelse, kan overføres

7 060 000

25

Drift og forvaltning av kompensasjonsordninger

16 042 000

26

Forvaltning av grunneiendom på Svalbard, kan overføres

9 515 000

27

Etablering av støtteregister

24 308 000

31

Miljøtiltak Svea og Lunckefjell, kan overføres

48 300 000

51

Tilskudd til Senter for hav og Arktis

5 961 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

48 000 000

71

Miljøtiltak Raufoss

2 600 000

72

Tilskudd til skipsfartsberedskap

4 158 000

73

Tilskudd til entreprenørskapsfremmende aktiviteter for ungdom

34 472 000

74

Tilskudd til Visit Svalbard AS

3 512 000

75

Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres

20 534 000

76

Tilskudd til Standard Norge

47 132 000

77

Tilskudd til tiltak for økt sjømatkonsum, kan overføres

3 298 000

81

Tilskudd til Leverandørutviklingsprogrammet

10 020 000

886 839 000

902

Justervesenet:

1

Driftsutgifter

141 900 000

21

Spesielle driftsutgifter

105 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

10 603 000

152 608 000

903

Norsk akkreditering:

1

Driftsutgifter

65 050 000

65 050 000

904

Brønnøysundregistrene:

1

Driftsutgifter

508 000 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

77 700 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

243 563 000

829 263 000

905

Norges geologiske undersøkelse:

1

Driftsutgifter

223 400 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

78 031 000

80

Geoparker

4 000 000

305 431 000

906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Driftsutgifter

70 200 000

30

Sikrings- og miljøtiltak, kan overføres

12 009 000

31

Miljøtiltak Løkken, kan overføres

4 838 000

32

Miljøtiltak Folldal, kan overføres

11 240 000

98 287 000

907

Norsk nukleær dekommisjonering:

1

Driftsutgifter

166 500 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

504 200 000

30

Opprydding Søve

35 000 000

60

Tilskudd til kommuner

5 400 000

70

Tilskudd til organisasjoner

1 600 000

712 700 000

908

Institutt for energiteknikk:

70

Tilskudd til drift av atomanlegg

415 395 000

71

Tilskudd til sikring av atomanlegg

49 259 000

72

Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur

80 000 000

544 654 000

909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

73

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning

2 410 000 000

2 410 000 000

910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

481 950 000

481 950 000

911

Konkurransetilsynet:

1

Driftsutgifter

136 600 000

70

Tilskudd til konkurransefaglig forskning, kan overføres

2 233 000

138 833 000

912

Klagenemndssekretariatet:

1

Driftsutgifter

38 150 000

38 150 000

913

Dagligvaretilsynet:

1

Driftsutgifter

10 450 000

10 450 000

915

Regelrådet:

1

Driftsutgifter

12 000 000

12 000 000

916

Kystverket:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

1 155 600 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

36 100 000

22

Driftsutgifter brukerfinansierte tjenester, kan overføres, kan nyttes under post 46

1 050 434 000

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

903 778 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

191 479 000

46

Større utstyrsanskaffelser og brukerfinansierte tjenester, kan overføres, kan nyttes under post 22

21 329 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

77 492 000

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres

123 950 000

3 560 162 000

917

Fiskeridirektoratet:

1

Driftsutgifter

499 900 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

127 900 000

627 800 000

919

Diverse fiskeriformål:

60

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

1 197 000 000

61

Tilskudd til kommunale ungdomsfiskeprosjekt

2 131 000

71

Tilskudd til velferdsstasjoner

2 659 000

73

Tilskudd til kompensasjon for CO2-avgift

346 800 000

74

Erstatninger, kan overføres

1 896 000

75

Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres

22 105 000

76

Tilskudd til fiskeriforskning, kan overføres

7 300 000

77

Tilskudd til kystrekeflåten

22 343 000

1 602 234 000

Sum Forvaltning og rammebetingelser

12 476 411 000

Forskning og innovasjon

920

Norges forskningsråd:

50

Tilskudd til næringsrettet forskning og grunnbevilgning til teknisk-industrielle institutter mv.

1 665 500 000

51

Tilskudd til marin og maritim forskning og grunnbevilgning til primærnæringsinstitutter mv.

611 500 000

2 277 000 000

922

Romvirksomhet:

50

Norsk Romsenter

99 000 000

70

Kontingent i European Space Agency (ESA)

291 400 000

71

Internasjonal romvirksomhet

642 400 000

72

Nasjonale følgemidler, kan overføres

23 059 000

73

EUs romprogrammer

886 700 000

74

Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter, kan overføres

133 221 000

2 075 780 000

923

Havforskningsinstituttet:

1

Driftsutgifter

632 650 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

457 492 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

230 200 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

20 763 000

1 341 105 000

924

Internasjonale samarbeidsprogrammer:

70

Tilskudd

371 700 000

371 700 000

926

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy:

1

Driftsutgifter

210 750 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

203 683 000

414 433 000

928

Annen marin forskning og utvikling:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

38 100 000

50

Tilskudd til Veterinærinstituttet

77 200 000

72

Tilskudd til Nofima AS

100 500 000

215 800 000

930

Design og arkitektur Norge:

70

Tilskudd

27 800 000

27 800 000

935

Patentstyret:

1

Driftsutgifter

338 500 000

338 500 000

936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Driftsutgifter

8 750 000

8 750 000

Sum Forskning og innovasjon

7 070 868 000

Markedsadgang og eksport

940

Internasjonaliseringstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

26 130 000

70

Eksportfremmetiltak

94 700 000

120 830 000

Sum Markedsadgang og eksport

120 830 000

Statlig eierskap

950

Forvaltning av statlig eierskap:

21

Spesielle driftsutgifter

33 100 000

33 100 000

952

Investinor AS:

50

Risikokapital

52 500 000

70

Forvaltningskostnader for særskilte oppdrag

8 159 000

95

Kapitalinnskudd

97 500 000

158 159 000

954

Petoro AS:

70

Tilskudd til administrasjon

396 108 000

396 108 000

Sum Statlig eierskap

587 367 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

20 255 476 000

Landbruks- og matdepartementet

Administrasjon m.m.

1100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Driftsutgifter

179 724 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 988 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - ordinære forvaltningsorganer, kan overføres, kan nyttes under post 50

2 928 000

50

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - forvaltningsorganer med særskilte fullmakter

302 000

198 942 000

Sum Administrasjon m.m.

198 942 000

Matpolitikk

1112

Veterinærinstituttet:

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap

113 008 000

113 008 000

1115

Mattilsynet:

1

Driftsutgifter

1 560 528 000

22

Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser

13 986 000

71

Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning

4 193 000

1 578 707 000

Sum Matpolitikk

1 691 715 000

Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

1136

Norsk institutt for bioøkonomi:

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap

271 785 000

271 785 000

1137

Forskning og innovasjon:

50

Forskningsaktivitet - Norges forskningsråd

184 156 000

51

Grunnbevilgninger til forskningsinstitutt - Norges forskningsråd

207 760 000

54

Næringsrettet matforskning m.m.

225 000 000

70

Innovasjonsaktivitet m.m., kan overføres

2 920 000

619 836 000

Sum Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

891 621 000

Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

1138

Støtte til organisasjoner m.m.:

70

Støtte til organisasjoner

43 062 000

71

Internasjonalt skogpolitisk samarbeid - organisasjoner og prosesser, kan overføres

1 415 000

72

Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk

9 715 000

73

Nasjonalt senter for fjellandbruk

4 246 000

74

Opplysningstiltak landbruket

1 000 000

59 438 000

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer:

21

Spesielle driftsutgifter - Svalbard globale frøhvelv

11 934 000

50

Miljøregistreringer i skog

4 824 000

70

Tilskudd til bevaring og bærekraftig bruk av husdyr-, plante- og skogtregenetiske ressurser, kan overføres

7 457 000

71

Tilskudd til genressursforvaltning og miljøtiltak, kan overføres

9 140 000

33 355 000

1140

Høstbare viltressurser - forvaltning og tilskudd til viltformål (Viltfondet) m.m.:

1

Driftsutgifter

13 129 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

32 683 000

71

Tilskudd til viltformål, kan overføres

39 778 000

85 590 000

1141

Høstbare viltressurser - jegerprøve, tilskudd til organisasjoner m.m.:

23

Jegerprøve m.m., kan overføres

4 071 000

75

Organisasjoner - høstbare viltressurser

8 404 000

12 475 000

1142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsutgifter

272 544 000

21

Spesielle driftsutgifter - Beredskapslagring av korn

63 409 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

12 976 000

50

Arealressurskart

8 039 000

60

Tilskudd til veterinærdekning

196 392 000

70

Tilskudd til fjellstuer

862 000

71

Tiltak for bærekraftig reindrift, kan overføres

5 286 000

72

Erstatninger ved ekspropriasjon og leie av rett til reinbeite, overslagsbevilgning

600 000

73

Tilskudd til erstatninger m.m. etter offentlige pålegg i plante- og husdyrproduksjon, overslagsbevilgning

55 610 000

74

Kompensasjon til dyreeiere som blir pålagt beitenekt

1 000 000

75

Stønad til jordbruks- og veksthusnæringen for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning

102 300 000

77

Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold, kan overføres

250 000 000

78

Tilskudd til omstilling ved avvikling av pelsdyrhold, kan overføres

34 000 000

1 003 018 000

1148

Naturskade - erstatninger:

71

Naturskade - erstatninger, overslagsbevilgning

140 400 000

140 400 000

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket:

51

Tilskudd til Utviklingsfondet for skogbruket

3 571 000

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket, kan overføres

54 223 000

73

Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres

55 852 000

113 646 000

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

10 200 000

50

Tilskudd til Landbrukets utviklingsfond

2 331 553 000

70

Markedstiltak, kan overføres

341 140 000

71

Tilskudd ved produksjonssvikt, overslagsbevilgning

102 400 000

73

Pristilskudd, overslagsbevilgning

5 802 918 000

74

Direkte tilskudd, kan overføres

16 139 630 000

77

Utviklingstiltak, kan overføres

346 470 000

78

Velferdsordninger, kan overføres

1 914 969 000

26 989 280 000

1151

Til gjennomføring av reindriftsavtalen:

51

Tilskudd til Reindriftens utviklingsfond

65 750 000

72

Tilskudd til organisasjonsarbeid

8 100 000

75

Kostnadssenkende og direkte tilskudd, kan overføres

121 850 000

79

Velferdsordninger, kan overføres

4 300 000

200 000 000

1152

Bionova:

70

Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket

171 184 000

171 184 000

1161

Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn:

70

Tilskudd til Statskog SFs myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver

15 831 000

75

Tilskudd til oppsyn i statsallmenninger

17 969 000

33 800 000

Sum Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

28 842 186 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

31 624 464 000

Samferdselsdepartementet

Administrasjon m.m.

1300

Samferdselsdepartementet:

1

Driftsutgifter

182 900 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

37 000 000

71

Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv.

81 800 000

301 700 000

1301

Forskning og utvikling mv.:

21

Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv.

11 900 000

50

Norges forskningsråd mv., kan overføres

145 200 000

70

Pilotprosjekter for utslippsfrie anleggsplasser

30 000 000

187 100 000

Sum Administrasjon m.m.

488 800 000

Luftfartsformål

1310

Flytransport:

70

Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres

1 934 600 000

1 934 600 000

1313

Luftfartstilsynet:

1

Driftsutgifter

305 500 000

305 500 000

1314

Statens havarikommisjon:

1

Driftsutgifter

99 000 000

99 000 000

1315

Tilskudd til Avinor AS:

71

Tilskudd til pålagte oppgaver, kan overføres

2 887 300 000

2 887 300 000

Sum Luftfartsformål

5 226 400 000

Veiformål

1320

Statens vegvesen:

1

Driftsutgifter

4 566 100 000

22

Drift og vedlikehold av riksveier, kan overføres, kan nyttes under post 29 og post 30

9 720 700 000

28

Trafikant- og kjøretøytilsyn, kan overføres

2 429 600 000

29

OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 30

4 619 000 000

30

Riksveiinvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 22 og post 29 og kap. 1332, post 66

10 349 700 000

61

Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene

376 000 000

64

Utbedring på fylkesveier for tømmertransport, kan overføres

22 400 000

65

Tilskudd til fylkesveier, kan overføres

415 300 000

66

Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer, kan overføres

23 600 000

72

Tilskudd til riksveiferjedriften, kan overføres

3 284 000 000

73

Tilskudd for reduserte bompengetakster utenfor byområdene

740 000 000

36 546 400 000

1321

Nye Veier AS:

70

Tilskudd til Nye Veier AS

6 507 700 000

6 507 700 000

1323

Vegtilsynet:

1

Driftsutgifter

20 400 000

20 400 000

Sum Veiformål

43 074 500 000

Særskilte transporttiltak

1330

Særskilte transporttiltak:

60

Utvidet TT-ordning for brukere med særskilte behov, kan overføres

337 400 000

70

Kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes

1 240 300 000

76

Reiseplanlegger og elektronisk billettering, kan overføres

138 100 000

77

Kjøp av tjenester fra Entur AS

21 300 000

78

Tettere samarbeid om data

32 300 000

1 769 400 000

1332

Transport i byområder mv.:

63

Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, kan overføres

2 571 500 000

66

Tilskudd til byområder, kan overføres

3 877 900 000

6 449 400 000

Sum Særskilte transporttiltak

8 218 800 000

Jernbaneformål

1352

Jernbanedirektoratet:

1

Driftsutgifter

386 400 000

21

Spesielle driftsutgifter - utredninger, kan overføres

144 200 000

70

Kjøp av persontransport med tog, kan overføres, kan nyttes under post 71

5 368 800 000

71

Kjøp av infrastrukturtjenester - drift og vedlikehold, kan nyttes under post 70

8 630 100 000

73

Kjøp av infrastrukturtjenester - investeringer, kan nyttes under post 74

17 366 100 000

74

Tilskudd til togmateriell mv., kan overføres

10 600 000

75

Tilskudd til godsoverføring fra vei til jernbane

101 000 000

76

Tilskudd til kulturminner i jernbanesektoren

39 400 000

77

Tilskudd til godstogselskaper etter ekstremværet «Hans», kan overføres

150 000 000

32 196 600 000

1354

Statens jernbanetilsyn:

1

Driftsutgifter

109 700 000

109 700 000

Sum Jernbaneformål

32 306 300 000

Posttjenester

1370

Posttjenester:

70

Kjøp av posttjenester, kan overføres

1 680 600 000

1 680 600 000

Sum Posttjenester

1 680 600 000

Sum Samferdselsdepartementet

90 995 400 000

Klima- og miljødepartementet

Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1400

Klima- og miljødepartementet:

1

Driftsutgifter

326 316 000

21

Spesielle driftsutgifter

87 156 000

71

Internasjonale organisasjoner

94 355 000

74

Tilskudd til AMAP, kan overføres

5 796 000

76

Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres

101 744 000

615 367 000

1410

Kunnskap om klima og miljø:

21

Miljødata

445 396 000

23

Mareano, kan overføres

68 037 000

50

Grunnbevilgninger til miljøinstituttene under Norges forskningsråd

242 217 000

51

Forskningsprogrammer under Norges forskningsråd

408 877 000

70

Nasjonale oppgaver ved miljøinstituttene

55 883 000

1 220 410 000

1411

Artsdatabanken:

1

Driftsutgifter

40 350 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

11 606 000

70

Tilskudd til å styrke kunnskap om og formidling av naturmangfoldet, kan overføres, kan nyttes under post 21

32 906 000

84 862 000

1412

Meteorologiformål:

50

Meteorologisk institutt

387 914 000

70

Internasjonale samarbeidsprosjekter

159 464 000

547 378 000

Sum Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

2 468 017 000

Klima, naturmangfold og forurensning

1420

Miljødirektoratet:

1

Driftsutgifter

862 670 000

21

Spesielle driftsutgifter

635 824 000

23

Oppdrags- og gebyrrelatert virksomhet, kan overføres

161 801 000

30

Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder, kan overføres

23 054 000

31

Tiltak i verneområder og naturrestaurering, kan overføres

145 452 000

32

Statlige erverv, vern av naturområder, kan overføres

366 265 000

39

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 69 og 79

8 645 000

60

Tilskudd til ivaretakelse av naturmangfold i kommuneplanlegging

3 226 000

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning, kan overføres

163 800 000

62

Tilskudd til grønn skipsfart, kan overføres

56 625 000

63

Returordning for kasserte fritidsbåter

340 000

64

Skrantesykeprøver fra fallvilt

1 279 000

66

Tilskudd til kommuner for å bedre tilgangen til strandsonen langs Oslofjorden

3 199 000

69

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79

45 632 000

71

Marin forsøpling, kan overføres

27 363 000

72

Erstatning for beitedyr tatt av rovvilt, overslagsbevilgning

148 878 000

73

Tilskudd til rovvilttiltak, kan overføres

73 898 000

74

CO2-kompensasjonsordning for industrien

6 446 997 000

75

Utbetaling for vrakpant til kjøretøy og tilskudd til kassering av fritidsbåter, overslagsbevilgning

466 350 000

76

Refusjonsordninger, overslagsbevilgning

247 800 000

77

Diverse organisasjoner og stiftelser m.m.

15 276 000

78

Friluftslivsformål, kan overføres

205 896 000

79

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 69

492 000

80

Tilskudd til tiltak for å ta vare på natur, kan overføres

144 942 000

81

Verdiskaping basert på naturarven, kan overføres

13 192 000

84

Internasjonalt samarbeid

8 753 000

85

Besøkssenter for natur og verdensarv, kan overføres

107 135 000

86

Frivillige klima- og miljøorganisasjoner samt klima- og miljøstiftelser

57 354 000

10 442 138 000

1422

Miljøvennlig skipsfart:

21

Spesielle driftsutgifter

9 005 000

70

Tilskudd til private, kan nyttes under post 21

36 135 000

45 140 000

1423

Radioaktiv forurensning i det ytre miljø:

1

Driftsutgifter

39 667 000

39 667 000

1425

Fisketiltak:

21

Spesielle driftsutgifter

300 000

70

Tilskudd til fiskeformål, kan overføres

16 386 000

16 686 000

1428

Enova SF:

50

Overføring til Klima- og energifondet

5 661 669 000

5 661 669 000

Sum Klima, naturmangfold og forurensning

16 205 300 000

Kulturminner og kulturmiljø

1429

Riksantikvaren:

1

Driftsutgifter

161 243 000

21

Spesielle driftsutgifter

31 777 000

22

Flerårige prosjekter kulturminneforvaltning, kan overføres

32 185 000

60

Kulturminnekompetanse i kommunene

9 406 000

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner, kan overføres

41 522 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljøer og kulturlandskap, kan overføres

151 889 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner, kan overføres

62 298 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring, kan overføres

57 850 000

74

Tilskudd til fartøyvern, kan overføres

75 120 000

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene, kan overføres

18 552 000

77

Tilskudd til verdiskapningsarbeid på kulturminneområdet, kan overføres

7 986 000

79

Tilskudd til verdensarven, kan overføres

56 785 000

706 613 000

1432

Norsk kulturminnefond:

50

Til disposisjon for kulturminnetiltak

132 298 000

132 298 000

Sum Kulturminner og kulturmiljø

838 911 000

Nord- og polarområdene

1471

Norsk Polarinstitutt:

1

Driftsutgifter

254 830 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

145 706 000

50

Stipend

597 000

401 133 000

1472

Svalbards miljøvernfond:

50

Overføringer til Svalbards miljøvernfond

15 000 000

15 000 000

1473

Kings Bay AS:

70

Tilskudd

79 152 000

79 152 000

1474

Fram - Nordområdesenter for klima- og miljøforskning:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under postene 50 og 70

266 000

50

Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 70

26 633 000

70

Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 50

30 856 000

57 755 000

Sum Nord- og polarområdene

553 040 000

Internasjonalt klimaarbeid

1481

Klimakvoter:

1

Driftsutgifter, kan overføres

2 798 000

22

Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6, kan overføres

120 000 000

122 798 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak:

1

Driftsutgifter

67 459 000

73

Klima- og skogsatsingen, kan overføres

3 100 835 000

3 168 294 000

Sum Internasjonalt klimaarbeid

3 291 092 000

Sum Klima- og miljødepartementet

23 356 360 000

Finansdepartementet

Finansadministrasjon

1600

Finansdepartementet:

1

Driftsutgifter

449 401 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

70 821 000

50

Forskning og allmennopplysning - Norges forskningsråd

40 747 000

560 969 000

1602

Finanstilsynet:

1

Driftsutgifter

518 898 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

36 148 000

555 046 000

1605

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring:

1

Driftsutgifter

973 804 000

22

Opplæringskontoret OK stat

12 809 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

19 366 000

1 005 979 000

Sum Finansadministrasjon

2 121 994 000

Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

1610

Tolletaten:

1

Driftsutgifter

1 872 504 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

124 292 000

1 996 796 000

1618

Skatteetaten:

1

Driftsutgifter

7 856 709 000

21

Spesielle driftsutgifter

178 563 000

22

Større IT-prosjekter, kan overføres

522 100 000

23

Spesielle driftsutgifter, a-ordningen

106 100 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

158 281 000

50

Skatte- og avgiftsforskning

6 824 000

8 828 577 000

1619

Skatteklagenemnda:

1

Driftsutgifter

77 979 000

77 979 000

Sum Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

10 903 352 000

Offisiell statistikk

1620

Statistisk sentralbyrå:

1

Driftsutgifter

751 006 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

233 625 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 003 000

988 634 000

Sum Offisiell statistikk

988 634 000

Andre formål

1632

Kompensasjon for merverdiavgift:

61

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning

33 700 000 000

72

Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning

2 700 000 000

36 400 000 000

1633

Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

10 000 000 000

10 000 000 000

1635

Forskuttering av erstatningskrav:

70

Utbetaling av erstatning, kan overføres

90 000 000

90 000 000

1645

Statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter:

23

Spesielle driftsutgifter til administrasjon av statlig garantiordning for små og mellomstore bedrifter

5 310 000

5 310 000

Sum Andre formål

46 495 310 000

Statsgjeld, renter og avdrag mv.

1650

Statsgjeld, renter mv.:

89

Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

12 454 300 000

12 454 300 000

1651

Statsgjeld, avdrag og innløsning:

98

Avdrag på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

68 000 000 000

68 000 000 000

Sum Statsgjeld, renter og avdrag mv.

80 454 300 000

Sum Finansdepartementet

140 963 590 000

Forsvarsdepartementet

1700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter

719 231 000

21

Spesielle driftsutgifter, overslagsbevilgning

154 550 000

22

IKT-virksomhet, kan overføres

881 024 000

43

Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres

6 402 000

52

Overføringer til statlige forvaltningsorganer

25 585 000

53

Risikokapital, NATOs innovasjonsfond

14 995 000

60

Overføringer til kommuner og fylkeskommuner

1 306 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

91 517 000

73

Forskning og utvikling, kan overføres

125 958 000

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter, kan overføres

1 068 330 000

79

Militær støtte til Ukraina, kan overføres, kan nyttes under kap. 1710, post 1 og 47, kap. 1720, post 1 og kap. 1760, post 1 og 45

4 450 000 000

90

Kapitalinnskudd, NATOs innovasjonsfond

27 848 000

7 566 746 000

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter, kan overføres

6 236 577 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres

4 736 401 000

10 972 978 000

1716

Forsvarets forskningsinstitutt:

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

273 357 000

273 357 000

1720

Forsvaret:

1

Driftsutgifter

40 164 620 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

48 237 000

40 212 857 000

1735

Etterretningstjenesten:

21

Spesielle driftsutgifter

3 345 180 000

3 345 180 000

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45

2 308 484 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres

165 312 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

24 812 572 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel, kan overføres

390 000 000

75

Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 44

158 165 000

27 834 533 000

1791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

643 151 000

643 151 000

Sum Forsvarsdepartementet

90 848 802 000

Olje- og energidepartementet

Administrasjon

1800

Olje- og energidepartementet:

1

Driftsutgifter

246 100 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 50, 71 og 72

33 000 000

50

Overføring til andre forvaltningsorganer, kan overføres

1 500 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv.

13 200 000

71

Norsk Oljemuseum

16 200 000

72

Tilskudd til petroleums- og energiformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

14 000 000

324 000 000

Sum Administrasjon

324 000 000

Petroleum

1810

Sokkeldirektoratet:

1

Driftsutgifter

346 800 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

102 500 000

23

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres

57 500 000

506 800 000

Sum Petroleum

506 800 000

Energi og vannressurser

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Driftsutgifter

899 000 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

91 000 000

22

Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 45, 60 og 72

332 000 000

23

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres

70 000 000

25

Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser

200 000 000

26

Reguleringsmyndigheten for energi

81 200 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 22

29 000 000

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 72

105 000 000

62

Tilbakeføring av produksjonsavgift fra landbasert vindkraft

338 000 000

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 60

6 000 000

73

Tilskudd til utjevning av overføringstariffer

18 000 000

74

Tilskudd til museums- og kulturminnetiltak, kan overføres

7 100 000

75

Stønad til husholdninger for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning

9 750 000 000

76

Stønad til husholdningskunder av nærvarmeanlegg, kan overføres

22 500 000

11 948 800 000

1825

Energieffektivisering og -omlegging:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 000 000

50

Overføring til Klima- og energifondet til tiltak for mer effektiv energibruk og et mer fleksibelt energisystem

180 000 000

60

Tilskudd til energitiltak i kommunale bygg, kan overføres

300 000 000

495 000 000

Sum Energi og vannressurser

12 443 800 000

Klima, industri og teknologi

1850

Klima, industri og teknologi:

21

Spesielle driftsutgifter

81 000 000

50

Norges forskningsråd og Gassnova - forskning og teknologiutvikling for fremtidens energisystem

1 008 200 000

70

Gassnova SF

106 800 000

71

Teknologisenter Mongstad

90 000 000

72

Langskip - fangst og lagring av CO2, kan overføres

2 600 000 000

75

Norwegian Energy Partners

26 400 000

3 912 400 000

Sum Klima, industri og teknologi

3 912 400 000

Sikkerhet og arbeidsmiljø

1860

Havindustritilsynet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

349 324 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

34 400 000

383 724 000

Sum Sikkerhet og arbeidsmiljø

383 724 000

Sum Olje- og energidepartementet

17 570 724 000

Ymse

2309

Tilfeldige utgifter:

1

Driftsutgifter

7 000 000 000

7 000 000 000

Sum Ymse

7 000 000 000

Statsbankene

2410

Statens lånekasse for utdanning:

1

Driftsutgifter

440 597 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

35 000 000

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

8 811 341 000

70

Utdanningsstipend, overslagsbevilgning

4 139 022 000

71

Andre stipend, overslagsbevilgning

585 756 000

72

Rentestøtte, overslagsbevilgning

2 814 761 000

73

Avskrivninger, overslagsbevilgning

904 593 000

74

Tap på utlån

380 500 000

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

38 858 673 000

56 970 243 000

2412

Husbanken:

1

Driftsutgifter

382 678 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 431 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

83 730 000

71

Tap på lån

30 100 000

72

Rentestøtte

400 000

90

Nye lån, overslagsbevilgning

22 882 000 000

23 391 339 000

2421

Innovasjon Norge:

50

Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

1 105 800 000

70

Basiskostnader

176 336 000

71

Innovative næringsmiljøer, kan overføres

126 320 000

74

Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres

574 429 000

75

Grønn plattform, kan overføres, kan nyttes under post 50, 71 og 76

245 795 000

76

Miljøteknologi, kan overføres

415 900 000

90

Lån fra statskassen til utlånsvirksomhet, overslagsbevilgning

64 400 000 000

67 044 580 000

2426

Siva SF:

70

Tilskudd

48 063 000

71

Tilskudd til testfasiliteter

214 342 000

90

Lån, overslagsbevilgning

55 000 000

317 405 000

2429

Eksportkredittordningen:

90

Utlån

7 000 000 000

7 000 000 000

Sum Statsbankene

154 723 567 000

Statlig petroleumsvirksomhet

2440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

30

Investeringer

26 000 000 000

26 000 000 000

Sum Statlig petroleumsvirksomhet

26 000 000 000

Statens forvaltningsbedrifter

2445

Statsbygg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-6 364 000 000

2 Driftsutgifter

2 695 358 000

3 Avskrivninger

1 614 000 000

4 Renter av statens kapital

1 720 000 000

-334 642 000

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

439 000 000

31

Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

100 000 000

32

Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter, kan overføres

277 000 000

33

Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

5 306 140 000

34

Videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter, kan overføres

850 000 000

39

Byggelånsrenter, kan overføres

667 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

352 985 000

49

Kjøp av eiendommer, kan overføres

77 019 000

7 734 502 000

2460

Eksportfinansiering Norge:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-209 500 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

312 000 000

102 500 000

90

Utbetaling ifølge trekkfullmakt - alminnelig garantiordning

1 100 000 000

1 202 500 000

2470

Statens pensjonskasse:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning

-730 000 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

594 000 000

3 Avskrivninger

90 000 000

4 Renter av statens kapital

1 000 000

5 Til investeringsformål

55 000 000

6 Til reguleringsfond

-25 000 000

-15 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

212 327 000

197 327 000

Sum Statens forvaltningsbedrifter

9 134 329 000

Folketrygden

Foreldrepenger mv.

2530

Foreldrepenger:

70

Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning

24 250 000 000

71

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning

715 000 000

72

Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning

595 000 000

73

Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning

41 000 000

25 601 000 000

2531

Bidragsforskott:

70

Forskott til utbetaling

690 000 000

690 000 000

Sum Foreldrepenger mv.

26 291 000 000

Arbeidsliv

2540

Stønad under arbeidsledighet til fiskere og fangstmenn:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

80 000 000

80 000 000

2541

Dagpenger:

70

Dagpenger, overslagsbevilgning

12 818 000 000

12 818 000 000

2542

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.:

70

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning

865 000 000

865 000 000

Sum Arbeidsliv

13 763 000 000

Sosiale formål

2620

Stønad til enslig mor eller far:

70

Overgangsstønad, overslagsbevilgning

1 570 000 000

72

Stønad til barnetilsyn til enslig mor eller far i arbeid, overslagsbevilgning

97 000 000

73

Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning

18 000 000

1 685 000 000

2650

Sykepenger:

70

Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning

54 350 000 000

71

Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning

1 660 000 000

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

2 890 000 000

75

Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning

3 240 000 000

76

Tilskudd til ekspertbistand og kompetansetiltak for sykmeldte, kan overføres

97 500 000

62 237 500 000

2651

Arbeidsavklaringspenger:

70

Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning

44 099 200 000

71

Tilleggsstønad, overslagsbevilgning

145 000 000

72

Legeerklæringer

465 000 000

44 709 200 000

2655

Uførhet:

70

Uføretrygd, overslagsbevilgning

125 575 000 000

75

Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning

94 000 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning

31 000 000

125 700 000 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.:

70

Grunnstønad, overslagsbevilgning

1 710 000 000

71

Hjelpestønad, overslagsbevilgning

2 150 000 000

72

Stønad til servicehund

9 905 000

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

122 100 000

74

Tilskudd til biler

815 000 000

75

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler

4 425 000 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

417 400 000

77

Ortopediske hjelpemidler

2 370 600 000

78

Høreapparater

965 000 000

79

Aktivitetshjelpemidler til personer over 26 år

59 945 000

13 044 950 000

2670

Alderdom:

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning

94 080 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

189 940 000 000

72

Inntektspensjon, overslagsbevilgning

24 480 000 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning

8 240 000 000

316 740 000 000

2680

Etterlatte:

70

Omstillingsstønad mv., overslagsbevilgning

1 730 000 000

71

Barnepensjon, overslagsbevilgning

1 596 000 000

74

Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning

200 000

75

Stønad til barnetilsyn til gjenlevende i arbeid, overslagsbevilgning

2 400 000

3 328 600 000

2686

Stønad ved gravferd:

70

Stønad ved gravferd, overslagsbevilgning

315 000 000

315 000 000

Sum Sosiale formål

567 760 250 000

Helsetjenester

2711

Spesialisthelsetjeneste mv.:

70

Spesialisthjelp

2 932 000 000

71

Psykologhjelp

467 000 000

72

Tannbehandling

2 890 000 000

76

Private laboratorier og røntgeninstitutt

1 335 600 000

7 624 600 000

2751

Legemidler mv.:

70

Legemidler

13 875 500 000

71

Legeerklæringer

20 000 000

72

Medisinsk forbruksmateriell

2 350 000 000

16 245 500 000

2752

Refusjon av egenbetaling:

72

Egenandelstak

8 390 200 000

8 390 200 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.:

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71

545 000 000

70

Allmennlegehjelp

7 235 200 000

71

Fysioterapi, kan nyttes under post 62

1 637 900 000

72

Jordmorhjelp

90 000 000

73

Kiropraktorbehandling

135 000 000

75

Logopedisk og ortoptisk behandling

326 000 000

9 969 100 000

2756

Andre helsetjenester:

70

Helsetjenester i annet EØS-land

13 000 000

71

Helsetjenester i utlandet mv.

480 000 000

72

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

321 000 000

814 000 000

2790

Andre helsetiltak:

70

Bidrag

268 000 000

268 000 000

Sum Helsetjenester

43 311 400 000

Sum Folketrygden

651 125 650 000

Statens pensjonsfond utland

2800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring til fondet

832 165 500 000

832 165 500 000

Sum Statens pensjonsfond utland

832 165 500 000

Totale utgifter:

2 938 608 883 000

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Inntekter:

Inntekter under departementene

Regjeringen

3024

Regjeringsadvokaten:

1

Erstatning for utgifter i rettssaker

22 237 000

22 237 000

Sum Regjeringen

22 237 000

Stortinget og eksterne organer

3041

Stortinget:

1

Salgsinntekter

5 000 000

3

Leieinntekter

2 300 000

7 300 000

3051

Riksrevisjonen:

2

Refusjon utland

300 000

300 000

Sum Stortinget og eksterne organer

7 600 000

Utenriksdepartementet

3100

Utenriksdepartementet:

1

Diverse gebyrer ved utenriksstasjonene

31 007 000

2

Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene

256 417 000

5

Refusjon spesialutsendinger mv.

45 040 000

90

Tilbakebetaling av nødlån fra utlandet

450 000

332 914 000

Sum Utenriksdepartementet

332 914 000

Kunnskapsdepartementet

3220

Utdanningsdirektoratet:

1

Inntekter ved oppdrag

2 587 000

2 587 000

3222

Statlige skoler og fjernundervisningstjenester:

2

Salgsinntekter mv.

21 909 000

21 909 000

3223

Diamanten skole:

2

Salgsinntekter mv.

715 000

715 000

3225

Tiltak i grunnopplæringen:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

302 337 000

302 337 000

3230

Statlig spesialpedagogisk tjeneste:

1

Inntekter ved oppdrag

27 200 000

2

Salgsinntekter mv.

7 845 000

35 045 000

3242

Norges grønne fagskole - Vea:

2

Salgsinntekter mv.

7 536 000

61

Refusjon fra fylkeskommuner

50 000

7 586 000

3256

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse:

1

Inntekter ved oppdrag

1 721 000

2

Inntekter fra refusjoner mv.

29 345 000

31 066 000

3271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen:

1

Inntekter ved oppdrag

4 301 000

2

Salgsinntekter mv.

694 000

4 995 000

3275

Tiltak for høyere utdanning og forskning:

1

Inntekter ved oppdrag

10 000

10 000

3288

Internasjonale samarbeidstiltak:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

31 037 000

31 037 000

Sum Kunnskapsdepartementet

437 287 000

Kultur- og likestillingsdepartementet

3300

Kultur- og likestillingsdepartementet:

1

Ymse inntekter

100 000

100 000

3320

Kulturdirektoratet og Kulturrådet m.m.:

1

Ymse inntekter

4 881 000

4 881 000

3322

Bygg og offentlige rom:

1

Ymse inntekter

155 000

2

Inntekter ved oppdrag

35 853 000

36 008 000

3323

Musikk og scenekunst:

1

Ymse inntekter

388 000

2

Billett- og salgsinntekter m.m.

32 405 000

32 793 000

3325

Allmenne kulturformål:

1

Ymse inntekter

2 444 000

2 444 000

3326

Språk- og bibliotekformål:

1

Ymse inntekter

23 672 000

2

Inntekter ved oppdrag

18 336 000

42 008 000

3327

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.:

1

Ymse inntekter

34 589 000

2

Inntekter ved oppdrag

4 620 000

39 209 000

3329

Arkivformål:

1

Ymse inntekter

2 444 000

2

Inntekter ved oppdrag

5 747 000

8 191 000

3334

Film- og dataspillformål:

1

Ymse inntekter

6 723 000

2

Inntekter ved oppdrag

7 738 000

14 461 000

3335

Medieformål:

2

Inntekter ved oppdrag

4 101 000

4 101 000

3339

Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser:

2

Gebyr - lotterier

8 695 000

4

Gebyr - stiftelser

220 000

7

Inntekter ved oppdrag

7 870 000

16 785 000

3350

Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda:

85

Tvangsmulkt

1 000 000

1 000 000

Sum Kultur- og likestillingsdepartementet

201 981 000

Justis- og beredskapsdepartementet

3400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Diverse inntekter

6 341 000

2

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

1 127 000

7 468 000

3410

Domstolene:

1

Rettsgebyr

263 490 000

2

Saks- og gebyrinntekter jordskiftedomstolene

21 768 000

3

Diverse refusjoner

1 837 000

4

Vernesaker jordskiftedomstolene

3 000 000

290 095 000

3411

Domstoladministrasjonen:

3

Diverse refusjoner

313 000

313 000

3430

Kriminalomsorgen:

2

Arbeidsdriftens inntekter

118 791 000

3

Andre inntekter

26 182 000

4

Tilskudd

8 021 000

152 994 000

3432

Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter:

3

Andre inntekter

1 224 000

1 224 000

3433

Konfliktrådet:

2

Refusjoner

6 000

6 000

3440

Politiet:

1

Gebyr - pass og våpen

957 257 000

2

Refusjoner mv.

232 296 000

3

Salgsinntekter

53 201 000

4

Gebyr - vaktselskap og etterkontroll av deaktiverte skytevåpen

4 828 000

6

Gebyr - utlendingssaker

288 162 000

7

Gebyr - sivile gjøremål

819 100 000

8

Refusjoner fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger

79 000 000

2 433 844 000

3442

Politihøgskolen:

2

Diverse inntekter

23 187 000

3

Eksterne forskningsmidler

13 090 000

36 277 000

3444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

2

Refusjoner

16 154 000

16 154 000

3451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Gebyr

125 453 000

2

Refusjoner driftsutgifter Nødnett

37 370 000

3

Diverse inntekter

31 676 000

4

Refusjoner større utstyrsanskaffelser og vedlikehold Nødnett

173 581 000

5

Abonnementsinntekter og refusjoner Nødnett

536 862 000

6

Refusjoner

7 751 000

7

Refusjoner fra EU i forbindelse med variable utgifter knyttet til EUs ordning for sivil beredskap

50 000 000

962 693 000

3454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Refusjoner

31 287 000

31 287 000

3457

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Inntekter

36 893 000

36 893 000

3470

Fri rettshjelp:

1

Tilkjente saksomkostninger m.m.

4 773 000

2

Fri rettshjelp, ODA-godkjente utgifter

5 668 000

10 441 000

3473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Diverse inntekter

5 000

2

Vergemåls-/representantordning, ODA-godkjente utgifter

6 500 000

6 505 000

3481

Samfunnet Jan Mayen:

1

Refusjoner og andre inntekter

7 137 000

7 137 000

3490

Utlendingsdirektoratet:

1

Assistert retur fra Norge for asylsøkere med avslag, ODA-godkjente utgifter

2 192 000

3

Reiseutgifter for flyktninger fra utlandet, ODA-godkjente utgifter

33 201 000

4

Asylmottak, ODA-godkjente utgifter

2 634 796 000

5

Refusjonsinntekter

2 878 000

6

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter

14 325 000

7

Tolk og oversettelse, ODA-godkjente utgifter

29 588 000

8

Internasjonalt migrasjonsarbeid og reintegrering i hjemlandet, ODA-godkjente utgifter

34 839 000

2 751 819 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

6 745 150 000

Kommunal- og distriktsdepartementet

3505

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Gebyrinntekter, lån

47 000 000

90

Tilbakebetaling av lån

9 400 000 000

9 447 000 000

3506

Yrkesskadeforsikring:

1

Premieinntekter

85 000 000

85 000 000

3507

Gruppelivsforsikring:

1

Premieinntekter

143 000 000

143 000 000

3510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

2

Diverse inntekter

44 293 000

3

Brukerbetaling

73 446 000

117 739 000

3525

Statsforvalterne:

1

Inntekter ved oppdrag

89 047 000

89 047 000

3533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

2

Diverse inntekter

5 366 000

5 366 000

3540

Digitaliseringsdirektoratet:

3

Diverse inntekter

2 285 000

5

Bruk av nasjonale fellesløsninger

179 000 000

7

Tjenesteeierfinansiert drift av Altinn

137 500 000

318 785 000

3542

Internasjonalt samarbeid:

1

Refusjon fra Utenriksdepartementet

3 541 000

3 541 000

3543

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Diverse gebyrer

322 000

70

Inntekter fra gjennomførte frekvensauksjoner

583 600 000

583 922 000

3563

Internasjonalt reindriftssenter:

2

Diverse inntekter

3 141 000

3 141 000

3585

Husleietvistutvalget:

1

Gebyrer

3 271 000

3 271 000

3587

Direktoratet for byggkvalitet:

4

Gebyrer

42 705 000

85

Diverse inntekter

115 000

42 820 000

3595

Statens kartverk:

1

Gebyrinntekter tinglysing

477 700 000

2

Salg og abonnement m.m.

149 106 000

3

Samfinansiering

204 439 000

831 245 000

Sum Kommunal- og distriktsdepartementet

11 673 877 000

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

3605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Administrasjonsvederlag

11 061 000

4

Tolketjenester

4 708 000

5

Oppdragsinntekter mv.

20 755 000

36 524 000

3634

Arbeidsmarkedstiltak:

85

Innfordring av feilutbetalinger, arbeidsmarkedstiltak

5 000 000

5 000 000

3635

Ventelønn mv.:

1

Refusjon statlig virksomhet mv.

1 400 000

1 400 000

3640

Arbeidstilsynet:

4

Kjemikaliekontroll, gebyrer

5 376 000

6

Refusjoner

3 759 000

7

Byggesaksbehandling, gebyrer

24 738 000

8

Refusjon utgifter regionale verneombud

18 698 000

85

Tvangsmulkt

7 175 000

86

Overtredelsesgebyrer

29 450 000

89 196 000

3671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

4

Tilskudd til integreringsprosjekter i asyl-mottak i regi av frivillige organisasjoner, ODA-godkjente utgifter

12 779 000

12 779 000

3672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

40 261 000

40 261 000

Sum Arbeids- og inkluderingsdepartementet

185 160 000

Helse- og omsorgsdepartementet

3700

Helse- og omsorgsdepartementet:

3

Refusjon av ODA-godkjente utgifter fra Utenriksdepartementet

200 000 000

200 000 000

3704

Norsk helsearkiv:

2

Diverse inntekter

3 380 000

3 380 000

3710

Vaksiner mv.:

3

Vaksinesalg

224 486 000

224 486 000

3714

Folkehelse:

4

Gebyrinntekter

12 713 000

12 713 000

3732

Regionale helseforetak:

80

Renter på investeringslån

463 000 000

85

Avdrag på investeringslån f.o.m. 2008

838 000 000

87

Avdrag på tilskudd til Helseplattformen

227 000 000

90

Avdrag på investeringslån t.o.m. 2007

549 500 000

2 077 500 000

3740

Helsedirektoratet:

2

Diverse inntekter

22 644 000

4

Gebyrinntekter

42 857 000

5

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

76 000 000

141 501 000

3741

Norsk pasientskadeerstatning:

2

Diverse inntekter

7 633 000

50

Premie fra private

26 018 000

33 651 000

3742

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

50

Premie fra private

2 380 000

2 380 000

3745

Folkehelseinstituttet:

2

Diverse inntekter

214 879 000

214 879 000

3746

Direktoratet for medisinske produkter:

2

Diverse inntekter

38 455 000

4

Registreringsgebyr

90 898 000

129 353 000

3747

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet:

2

Diverse inntekter

14 476 000

4

Gebyrinntekter

42 354 000

56 830 000

3748

Statens helsetilsyn:

2

Diverse inntekter

1 044 000

1 044 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

3 097 717 000

Barne- og familiedepartementet

3841

Samliv og konfliktløsning:

1

Gebyrinntekter for fastsettelse av bidrag

26 498 000

26 498 000

3842

Familievern:

1

Diverse inntekter

865 000

865 000

3847

EUs ungdomsprogram:

1

Tilskudd fra Europakommisjonen

5 964 000

5 964 000

3855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Diverse inntekter

3 541 000

2

Barnetrygd

3 959 000

60

Kommunale egenandeler

2 641 496 000

2 648 996 000

3856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

452 869 000

60

Kommunale egenandeler

2 700 000

455 569 000

3858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten:

1

Diverse inntekter

568 000

568 000

3868

Forbrukertilsynet:

2

Tilskudd

2 745 000

2 745 000

Sum Barne- og familiedepartementet

3 141 205 000

Nærings- og fiskeridepartementet

3900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Ymse inntekter og refusjoner knyttet til ordinære driftsutgifter

197 000

3

Inntekter fra forvaltning av grunneiendom på Svalbard

9 515 000

9 712 000

3902

Justervesenet:

1

Gebyrinntekter

21 802 000

3

Inntekter fra salg av tjenester

25 352 000

4

Oppdragsinntekter

105 000

47 259 000

3903

Norsk akkreditering:

1

Gebyrinntekter og andre inntekter

57 506 000

57 506 000

3904

Brønnøysundregistrene:

1

Gebyrinntekter

715 065 000

2

Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter

34 541 000

749 606 000

3905

Norges geologiske undersøkelse:

3

Oppdragsinntekter og andre inntekter

78 274 000

78 274 000

3906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Leie av bergrettigheter og eiendommer

105 000

2

Behandlingsgebyrer

835 000

86

Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt

1 000 000

1 940 000

3908

Institutt for energiteknikk:

80

Renter

3 400 000

3 400 000

3909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

1

Tilbakeføring av tilskudd

3 000 000

3 000 000

3910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR

243 456 000

2

Maritime personellsertifikater

22 065 000

3

Diverse inntekter

522 000

4

Gebyrer for skip i NIS

69 400 000

86

Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt

4 800 000

340 243 000

3911

Konkurransetilsynet:

3

Refusjoner og andre inntekter

209 000

86

Lovbruddsgebyr

100 000

309 000

3912

Klagenemndssekretariatet:

1

Klagegebyr

689 000

2

Refusjoner og andre inntekter

209 000

87

Overtredelsesgebyr

100 000

998 000

3916

Kystverket:

2

Andre inntekter

11 107 000

11 107 000

3917

Fiskeridirektoratet:

1

Diverse inntekter

1 253 000

5

Saksbehandlingsgebyr

40 049 000

86

Forvaltningssanksjoner

10 000 000

51 302 000

3923

Havforskningsinstituttet:

1

Oppdragsinntekter

455 330 000

455 330 000

3926

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy:

1

Oppdragsinntekter

199 414 000

199 414 000

3935

Patentstyret:

1

Inntekter av informasjonstjenester

6 000 000

2

Inntekter knyttet til NPI

4 900 000

3

Gebyrer immaterielle rettigheter

135 400 000

146 300 000

3936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Gebyrer

731 000

731 000

3940

Internasjonaliseringstiltak:

71

Tilbakebetaling av støtte ved kapitalvareeksport

1 700 000

1 700 000

3950

Forvaltning av statlig eierskap:

96

Salg av aksjer

25 000 000

25 000 000

3951

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS:

90

Avdrag

20 400 000

20 400 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

2 203 531 000

Landbruks- og matdepartementet

4100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Refusjoner m.m.

141 000

141 000

4115

Mattilsynet:

1

Gebyr m.m.

205 253 000

2

Driftsinntekter og refusjoner m.m.

6 476 000

85

Gebyr og tvangsmulkt, m.m.

7 000 000

218 729 000

4136

Norsk institutt for bioøkonomi:

30

Husleie

20 935 000

20 935 000

4141

Høstbare viltressurser - jegerprøve, tilskudd til organisasjoner m.m.:

1

Jegerprøve, gebyr m.m.

4 071 000

4 071 000

4142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsinntekter, refusjoner m.m.

50 463 000

50 463 000

4150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

85

Markedsordningen for korn

50 000

50 000

4162

Statskog SF - forvaltning av statlig eierskap:

90

Avdrag på lån

10 000 000

10 000 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

304 389 000

Samferdselsdepartementet

4300

Samferdselsdepartementet:

1

Refusjon fra Utenriksdepartementet

900 000

900 000

4312

Avinor AS:

90

Avdrag på lån

305 500 000

305 500 000

4313

Luftfartstilsynet:

1

Gebyrinntekter

175 000 000

175 000 000

4320

Statens vegvesen:

1

Salgsinntekter m.m.

179 900 000

2

Diverse gebyrer

469 800 000

3

Refusjoner fra forsikringsselskaper

131 300 000

4

Billettinntekter fra riksveiferjedriften

688 200 000

1 469 200 000

4330

Særskilte transporttiltak:

1

Gebyrer

21 300 000

21 300 000

4352

Jernbanedirektoratet:

1

Diverse inntekter

5 900 000

5 900 000

4354

Statens jernbanetilsyn:

1

Gebyrer for tilsyn med tau- og kabelbaner og fornøyelsesinnretninger

15 000 000

15 000 000

Sum Samferdselsdepartementet

1 992 800 000

Klima- og miljødepartementet

4400

Klima- og miljødepartementet:

2

Diverse inntekter

518 000

3

Refusjon fra Utenriksdepartementet

39 231 000

39 749 000

4420

Miljødirektoratet:

1

Oppdrag og andre diverse inntekter

6 721 000

4

Gebyrer, forurensningsområdet

58 745 000

6

Gebyrer, statsforvalterembetenes miljøvernavdelinger

39 249 000

7

Gebyrer, kvotesystemet

5 928 000

9

Internasjonale oppdrag

39 545 000

40

Salg av eiendom og innløsning av festetomter i statlig sikrede friluftslivsområder

1 069 000

50

Overføringer fra andre statlige regnskaper

6 000 000

85

Overføringer fra andre

1 000 000

158 257 000

4423

Radioaktiv forurensning i det ytre miljø:

1

Gebyrer, radioaktiv forurensning

1 127 000

1 127 000

4429

Riksantikvaren:

2

Refusjoner og diverse inntekter

1 404 000

9

Internasjonale oppdrag

4 200 000

5 604 000

4471

Norsk Polarinstitutt:

1

Salgs- og utleieinntekter

7 327 000

3

Inntekter fra diverse tjenesteyting

71 835 000

21

Inntekter, Antarktis

16 048 000

95 210 000

4481

Salg av klimakvoter:

1

Salgsinntekter

2 826 518 000

2 826 518 000

Sum Klima- og miljødepartementet

3 126 465 000

Finansdepartementet

4600

Finansdepartementet:

2

Diverse refusjoner

50 000

50 000

4602

Finanstilsynet:

3

Saksbehandlingsgebyr

14 000 000

86

Vinningsavståelse og overtredelsesgebyr mv.

500 000

14 500 000

4605

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring:

1

Økonomitjenester og andre driftsinntekter

167 587 000

2

Opplæringskontoret OK stat

19 345 000

186 932 000

4610

Tolletaten:

1

Særskilt vederlag for tolltjenester

8 247 000

2

Andre inntekter

2 401 000

4

Diverse refusjoner

1 149 000

5

Refusjon fra Avinor AS

30 604 000

85

Tvangsmulkt og overtredelsesgebyr

10 000 000

52 401 000

4618

Skatteetaten:

1

Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr

38 000 000

3

Andre inntekter

6 786 000

5

Gebyr for utleggsforretninger

125 000 000

7

Gebyr for bindende forhåndsuttalelser

5 000 000

11

Gebyr på kredittdeklarasjoner

3 237 000

85

Inngått på tapsførte lån mv.

280 000 000

86

Bøter, inndragninger mv.

1 850 000 000

87

Trafikantsanksjoner

65 000 000

88

Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret

300 000 000

89

Overtredelsesgebyr

5 000 000

2 678 023 000

4620

Statistisk sentralbyrå:

2

Oppdragsinntekter

237 525 000

85

Tvangsmulkt

10 000 000

247 525 000

4634

Kompensasjon for inntektssvikt som følge av virusutbruddet:

85

Tilskudd til støtteberettigete virksomheter - tilbakebetaling

1 000 000

86

Lønnsstøtte til foretak rammet av smitteverntiltak - tilbakebetaling

1 000 000

2 000 000

Sum Finansdepartementet

3 181 431 000

Forsvarsdepartementet

4700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter

10 352 000

2

IKT-virksomhet, inntekter

119 220 000

129 572 000

4710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsinntekter

4 918 506 000

47

Salg av eiendom

285 000 000

5 203 506 000

4720

Forsvaret:

1

Driftsinntekter

894 680 000

894 680 000

4760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsinntekter

34 994 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter

1 540 463 000

48

Fellesfinansierte investeringer, inntekter

390 000 000

1 965 457 000

4791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsinntekter

529 797 000

529 797 000

4799

Militære bøter:

86

Militære bøter

500 000

500 000

Sum Forsvarsdepartementet

8 723 512 000

Olje- og energidepartementet

4800

Olje- og energidepartementet:

70

Garantiprovisjon, Gassco

2 000 000

2 000 000

4810

Sokkeldirektoratet:

1

Gebyrinntekter

30 700 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

57 500 000

10

Refusjoner

300 000

88 500 000

4820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Gebyrinntekter

11 500 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

70 000 000

40

Flom- og skredforebygging

38 000 000

119 500 000

4860

Havindustritilsynet:

1

Gebyrinntekter

85 800 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

8 900 000

94 700 000

Sum Olje- og energidepartementet

304 700 000

Ymse inntekter

5309

Tilfeldige inntekter:

29

Ymse

400 000 000

400 000 000

5310

Statens lånekasse for utdanning:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

4 000 000

29

Termingebyrer

1 801 000

89

Purregebyrer

90 228 000

90

Redusert lån og rentegjeld

13 970 169 000

93

Omgjøring av utdanningslån til stipend

8 287 563 000

22 353 761 000

5312

Husbanken:

1

Gebyrer m.m.

6 890 000

11

Diverse inntekter

86 652 000

90

Avdrag

14 639 000 000

14 732 542 000

5325

Innovasjon Norge:

70

Låneprovisjoner

72 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

63 000 000 000

92

Låneordning for pakkereisearrangører - avdrag

30 500 000

63 102 500 000

5326

Siva SF:

70

Låne- og garantiprovisjoner

7 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

55 000 000

62 000 000

5329

Eksportkredittordningen:

70

Gebyrer m.m.

20 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

5 400 000 000

5 420 000 000

5341

Avdrag på utestående fordringer:

95

Avdrag på lån til andre stater

500 000

98

Avdrag på egenbeholdning statsobligasjoner

4 000 000 000

4 000 500 000

5351

Overføring fra Norges Bank:

85

Overføring

24 600 000 000

24 600 000 000

Sum Ymse inntekter

134 671 303 000

Sum Inntekter under departementene

180 353 259 000

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

383 400 000 000

2 Driftsutgifter

-53 400 000 000

3 Lete- og feltutviklingsutgifter

-1 700 000 000

4 Avskrivninger

-29 100 000 000

5 Renter av statens kapital

-3 300 000 000

295 900 000 000

30

Avskrivninger

29 100 000 000

80

Renter av statens kapital

3 300 000 000

328 300 000 000

Sum Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

328 300 000 000

Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forvaltningsbedrifter i samband med nybygg, anlegg mv.

5460

Eksportfinansiering Norge:

71

Tilbakeføring fra avviklede garantiordninger

23 400 000

78

Inntekter fra midlertidig lånegarantiordning ifm. høye strømpriser

1 000 000

90

Avdrag på lån knyttet til bruk av trekkfullmakt under Alminnelig garantiordning

4 400 000 000

4 424 400 000

5470

Statens pensjonskasse:

30

Avsetning til investeringsformål

55 000 000

55 000 000

5491

Avskrivning på statens kapital i statens forvaltningsbedrifter:

30

Avskrivninger

1 704 000 000

1 704 000 000

Sum Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forvaltningsbedrifter i samband med nybygg, anlegg mv.

6 183 400 000

Skatter og avgifter

5501

Skatter på formue og inntekt:

70

Trinnskatt mv.

117 761 000 000

72

Fellesskatt mv. fra personlige skattytere

155 900 000 000

74

Selskapsskatter mv. fra upersonlige skattytere utenom petroleum

129 200 000 000

76

Kildeskatt på utbytte

10 000 000 000

77

Kildeskatt på rentebetalinger

100 000 000

78

Kildeskatt på royaltybetalinger

200 000

79

Kildeskatt på leiebetalinger for visse fysiske eiendeler

75 000 000

413 036 200 000

5502

Finansskatt:

70

Skatt på lønn

2 600 000 000

71

Skatt på overskudd

2 650 000 000

5 250 000 000

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum:

71

Ordinær skatt på formue og inntekt

151 600 000 000

72

Særskatt på oljeinntekter

330 700 000 000

74

Arealavgift mv.

1 500 000 000

483 800 000 000

5508

Avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen:

70

CO2-avgift i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen

7 800 000 000

7 800 000 000

5509

Avgift på utslipp av NOX i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen:

70

Avgift

100 000

100 000

5511

Tollinntekter:

70

Toll

3 500 000 000

71

Auksjonsinntekter fra tollkvoter

285 000 000

3 785 000 000

5521

Merverdiavgift:

70

Merverdiavgift

398 897 000 000

398 897 000 000

5526

Avgift på alkohol:

70

Avgift på alkohol

17 000 000 000

17 000 000 000

5531

Avgift på tobakkvarer mv.:

70

Avgift på tobakkvarer mv.

7 300 000 000

7 300 000 000

5536

Avgift på motorvogner mv.:

71

Engangsavgift

6 090 000 000

72

Trafikkforsikringsavgift

11 250 000 000

73

Vektårsavgift

300 000 000

75

Omregistreringsavgift

1 900 000 000

19 540 000 000

5538

Veibruksavgift på drivstoff:

70

Veibruksavgift på bensin

3 650 000 000

71

Veibruksavgift på autodiesel

7 470 000 000

72

Veibruksavgift på naturgass og LPG

5 000 000

11 125 000 000

5540

Avgift på kraftproduksjon:

70

Avgift på kraftproduksjon

-500 000 000

-500 000 000

5541

Avgift på elektrisk kraft:

70

Avgift på elektrisk kraft

8 205 000 000

8 205 000 000

5542

Avgift på mineralolje mv.:

71

Avgift på smøreolje mv.

110 000 000

110 000 000

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.:

70

CO2-avgift

16 341 000 000

71

Svovelavgift

5 000 000

16 346 000 000

5546

Avgift på forbrenning av avfall:

70

CO2-avgift

630 000 000

630 000 000

5548

Miljøavgift på visse klimagasser:

70

Avgift på hydrofluorkarboner (HFK) og perfluorkarboner (PFK)

580 000 000

71

Avgift på SF6

60 000 000

640 000 000

5549

Avgift på utslipp av NOX:

70

Avgift på utslipp av NOX

40 000 000

40 000 000

5550

Miljøavgift på plantevernmidler:

70

Miljøavgift på plantevernmidler

65 000 000

65 000 000

5551

Avgifter knyttet til mineralvirksomhet:

70

Avgift knyttet til andre undersjøiske naturforekomster enn petroleum

1 200 000

71

Årsavgift knyttet til mineraler

13 500 000

14 700 000

5552

Avgift på produksjon av fisk:

70

Avgift på produksjon av fisk

1 300 000 000

1 300 000 000

5553

Avgift på viltlevende marine ressurser:

70

Avgift på viltlevende marine ressurser

140 000 000

140 000 000

5554

Avgift på landbasert vindkraft:

70

Avgift på landbasert vindkraft

387 000 000

387 000 000

5557

Avgift på sukker mv.:

70

Avgift på sukker mv.

200 000 000

200 000 000

5559

Avgift på drikkevareemballasje:

70

Grunnavgift på engangsemballasje

2 700 000 000

71

Miljøavgift på kartong

55 000 000

72

Miljøavgift på plast

40 000 000

73

Miljøavgift på metall

10 000 000

74

Miljøavgift på glass

5 000 000

2 810 000 000

5561

Flypassasjeravgift:

70

Flypassasjeravgift

2 300 000 000

2 300 000 000

5565

Dokumentavgift:

70

Dokumentavgift

11 400 000 000

11 400 000 000

5568

Sektoravgifter under Kultur- og likestillingsdepartementet:

71

Årsavgift - stiftelser

27 850 000

73

Refusjon - Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS

47 100 000

75

Kino- og videogramavgift

30 000 000

104 950 000

5570

Sektoravgifter under Kommunal- og distriktsdepartementet:

70

Sektoravgifter Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

281 165 000

281 165 000

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdepartementet:

70

Legemiddeldetaljistavgift

68 385 000

72

Avgift utsalgssteder utenom apotek

2 700 000

73

Legemiddelleverandøravgift

223 000 000

74

Tilsynsavgift

3 770 000

75

Sektoravgift tobakk

18 952 000

316 807 000

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet:

71

Avgifter immaterielle rettigheter

202 200 000

72

Kontroll- og tilsynsavgift akvakultur

33 100 000

73

Årsavgift Merkeregisteret

3 900 000

74

Fiskeriforskningsavgift

365 400 000

75

Tilsynsavgift Justervesenet

33 700 000

76

Kontrollavgift fiskeflåten

54 500 000

77

Sektoravgifter Kystverket

1 017 371 000

1 710 171 000

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet:

70

Forskningsavgift på landbruksprodukter

225 000 000

72

Jeger- og fellingsavgifter

96 000 000

321 000 000

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet:

70

Sektoravgifter under Svalbards miljøvernfond

15 012 000

72

Fiskeravgifter

17 907 000

73

Påslag på nettariffen til Klima- og energifondet

690 000 000

722 919 000

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet:

70

Finanstilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene

565 046 000

565 046 000

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet:

70

Bidrag til kulturminnevern i regulerte vassdrag

2 000 000

71

Konsesjonsavgifter fra vannkraftutbygging

186 600 000

72

Sektoravgifter under Norges vassdrags- og energidirektorat

140 000 000

75

Sektoravgifter under Havindustritilsynet

134 933 000

463 533 000

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser:

70

Avgift på frekvenser mv.

402 000 000

402 000 000

Sum Skatter og avgifter

1 416 508 591 000

Renter og utbytte mv.

5603

Renter av statens kapital i statens forvaltningsbedrifter:

80

Renter av statens faste kapital

2 388 000 000

2 388 000 000

5605

Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer:

80

Av statskassens foliokonto i Norges Bank

9 043 800 000

81

Av verdipapirer og bankinnskudd i utenlandsk valuta

200 000

82

Av innenlandske verdipapirer

1 375 300 000

83

Av alminnelige fordringer

60 000 000

84

Av driftskreditt til statsbedrifter

1 293 400 000

86

Renter av lån til andre stater

100 000

89

Garantiprovisjon

40 000 000

11 812 800 000

5607

Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

80

Renter

2 716 000 000

2 716 000 000

5611

Aksjer i Vygruppen AS:

85

Utbytte

25 000 000

25 000 000

5612

Renter fra Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS:

80

Renter

29 400 000

29 400 000

5613

Renter fra Siva SF:

80

Renter

11 200 000

11 200 000

5614

Renter under Eksportfinansiering Norge:

80

Renter fra lån til Alminnelig garantiordning

180 000 000

81

Renter fra Norwegian Air Shuttle ASA

96 000 000

276 000 000

5615

Husbanken:

80

Renter

5 581 000 000

5 581 000 000

5616

Kommunalbanken AS:

85

Aksjeutbytte

660 000 000

660 000 000

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning:

80

Renter

10 363 860 000

10 363 860 000

5619

Renter av lån til Avinor AS:

80

Renter

4 000 000

4 000 000

5625

Renter og utbytte fra Innovasjon Norge:

80

Renter på lån fra statskassen

605 000 000

81

Rentemargin, innovasjonslåneordningen

22 000 000

82

Låneordning for pakkereisearrangører - renter

2 600 000

85

Utbytte, lavrisikolåneordningen

440 000 000

1 069 600 000

5629

Renter fra eksportkredittordningen:

80

Renter

860 000 000

860 000 000

5631

Aksjer i AS Vinmonopolet:

85

Statens overskuddsandel

79 500 000

86

Utbytte

2 000

79 502 000

5635

Electronic Chart Centre AS:

85

Utbytte

3 000 000

3 000 000

5652

Statskog SF - renter og utbytte:

80

Renter

11 400 000

85

Utbytte

23 000 000

34 400 000

5656

Aksjer under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

85

Utbytte

37 673 800 000

37 673 800 000

5672

Bane NOR SF - utbytte:

85

Utbytte

53 000 000

53 000 000

5680

Statnett SF:

85

Utbytte

744 000 000

744 000 000

5685

Aksjer i Equinor ASA:

85

Utbytte

38 265 400 000

38 265 400 000

5692

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank:

85

Utbytte

64 400 000

64 400 000

5693

Utbytte av aksjer i diverse selskaper mv.:

85

Utbytte fra Folketrygdfondet

1 652 000

1 652 000

Sum Renter og utbytte mv.

112 716 014 000

Folketrygden

5700

Folketrygdens inntekter:

71

Trygdeavgift

190 787 000 000

72

Arbeidsgiveravgift

264 673 000 000

455 460 000 000

5701

Diverse inntekter:

71

Refusjon ved yrkesskade

764 000 000

80

Renter

1 000 000

86

Innkreving feilutbetalinger

1 432 000 000

87

Diverse inntekter

25 334 000

88

Hjelpemiddelsentraler mv.

75 000 000

2 297 334 000

5704

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs:

70

Dividende

225 000 000

225 000 000

5705

Refusjon av dagpenger:

70

Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs

18 000 000

71

Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge

300 000

72

Innkreving av forskutterte dagpenger

150 000 000

168 300 000

5706

Bidragsforskott:

70

Refusjon fra bidragspliktige

195 000 000

195 000 000

Sum Folketrygden

458 345 634 000

Statens pensjonsfond utland

5800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring fra fondet

336 484 232 000

336 484 232 000

Sum Statens pensjonsfond utland

336 484 232 000

Statslånemidler

5999

Statslånemidler:

90

Lån

99 717 753 000

99 717 753 000

Sum Statslånemidler

99 717 753 000

Totale inntekter:

2 938 608 883 000

Statslån o.a.

II

Andre fullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2024 kan:

ta opp nye langsiktige innenlandske statslån til et beløp inntil 150 000 mill. kroner.

ha utestående kortsiktige markedslån til et beløp inntil 100 000 mill. kroner.

ta imot innskudd i form av kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, og fra institusjoner som kan bli pålagt å plassere likviditet som kontolån til staten.

inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler, samt foreta sikkerhetsplasseringer knyttet til slike avtaler.

Utenriksdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 100 post 01

kap. 3100 post 05

kap. 140 post 01

kap. 3140 post 05

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under kap. 100 Utenriksdepartementet, post 90 Lån til norske borgere i utlandet, ved behov for bistand fra aktuelle transportselskaper ved evakuering av norske borgere i kriserammede land. Fullmakten gjelder i de tilfeller og på de betingelser som gjelder for denne typen bistand.

overskride bevilgningene under kap. 117 EØS-finansieringsordningene, post 77 EØS- finansieringsordningen 2014–2021, og post 78 Den norske finansieringsordningen 2014–2021, med en samlet øvre ramme på 139 mill. kroner som følge av usikkerhet i fremdrift og valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser gjennom avtale inngått med EU.

overskride bevilgningen under kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 70 Verdensbanken med inntil 8 mill. kroner som følge av valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser som dekkes av bevilgningen på posten.

overskride bevilgningen under kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond med inntil 22 mill. kroner som følge av valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser som dekkes av bevilgningen på posten.

overskride bevilgningen under kap. 159 Regionbevilgninger, post 73 Ukraina og naboland angående kapitaløkningen i Europarådets utviklingsbank (CEB) med inntil 9 mill. kroner som følge av valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser som dekkes av bevilgningen på posten.

IV

Valutatap (disagio)/ Valutagevinst (agio)

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2024 gis fullmakt til å utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning valutatap (disagio)/valutagevinst (agio) som følge av justering av midlene ved utenriksstasjonene under kap. 100/3100 Utenriksdepartementet og kap. 140/3140 Utenriksdepartementet, postene 89 Valutatap (disagio)/Valutagevinst (agio).

V

Bruk av opptjente rentemidler

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt kan benyttes til tiltak som avtales mellom Utenriksdepartementet og den enkelte mottaker.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2024 kan gi tilsagn om:

støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

117

EØS-finansieringsordningene

77

EØS-finansieringsordningen 2014–2021

3 179 mill. kroner

78

Den norske finansieringsordningen 2014–2021

2 442 mill. kroner

162

Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi

70

Bærekraftig jobbskaping, næringsutvikling og handel

100 mill. kroner

72

Fornybar energi

100 mill. kroner

tilskudd til Vaksinekoalisjonen CEPI med inntil 1 600 mill. kroner under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Inntil 1 000 mill. kroner gis i direkte støtte til CEPI i årene 2017–2021, og inntil 600 mill. kroner i årene 2021–2025. Hele eller deler av disse midlene har fra 2019 kunnet gå via en finansieringsmekanisme forvaltet av Verdensbanken eller IFFIm.

tilskudd til Vaksinekoalisjonen CEPI med inntil 1 000 mill. kroner samlet i perioden 2022–2026 under kap. 160 Helse, post 70 Helse.

tilskudd til Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM) med inntil 2 000 mill. kroner samlet i perioden 2023–2025 under kap. 160 Helse, post 70 Helse.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) med inntil 2 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Tilsagnet skal finansiere epidemi- og pandemibekjempelse gjennom Vaksinekoalisjonen CEPI.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) med inntil 4 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) med inntil 1 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike Stortinget sitt vedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.

tilskudd til Vaksinealliansen Gavi med inntil 6 250 mill. kroner i perioden 2021–2025 under kap. 160 Helse, post 70 Helse.

tilskudd til Det globale partnerskapet for utdanning (GPE) med inntil 1 850 mill. kroner i perioden 2021–2025 under kap. 161 Utdanning, forskning og offentlige institusjoner, post 70 Utdanning.

tilskudd til Education Cannot Wait (ECW) for utdanning i krise og konflikt med inntil 500 mill. kroner samlet, fordelt på 380 mill. kroner under kap. 161 Utdanning, forskning og offentlige institusjoner, post 70 Utdanning i perioden 2023–2026 og 120 mill. kroner under kap. 150 Humanitær bistand, post 70 Nødhjelp og humanitær bistand i perioden 2023–2025.

tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) med inntil 3 200 mill. kroner i perioden 2024–2027 under kap. 163 Klima, miljø og hav, post 70 Miljø og klima.

VII

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2024 kan inngå avtaler om forsikringsansvar for utstillinger ved visningsinstitusjoner i utlandet innenfor en total ramme for gamle og nye garantier på inntil 500 mill. kroner. Forsikringsansvaret omfatter tap og skade under transport, lagring og i visningsperioden.

VIII

Toårige budsjettvedtak

Stortinget samtykker i at Norge kan slutte seg til toårige budsjettvedtak i FAO, WHO, ILO, UNIDO, OECD, WTO, IAEA, IEA, Havbunnsmyndigheten, Den internasjonale havrettsdomstolen, Mekanismen for internasjonale straffedomstoler (MICT) og for regulært bidrag til FN.

Andre fullmakter

IX

Ettergivelse av fordringer

Stortinget samtykker i at Kongen i 2024 kan ettergi statlige fordringer på utviklingsland i samsvar med kriteriene i handlingsplanen av 2004 Om gjeldslette for utvikling innenfor den resterende ramme på 834 mill. kroner under Eksportfinansiering Norges (Eksfin) gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp på ettergivelsestidspunktet inklusive påløpte renter, belastes gjeldsplanens ramme og ettergis uten bevilgning over bistandsbudsjettet. Rammen belastes ikke ved en eventuell ettergivelse av statlige fordringer på Sudan som stammer fra den norske skipseksportkampanjen (1976–1980), jf. Prop. 110 S (2012–2013).

X

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2024 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av norske medlemskapskontingenter, pliktige bidrag og andre bidrag til internasjonale organisasjoner Norge er medlem av, kan foretas en gang i året.

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året dersom avtaler om samfinansiering med andre givere innenfor utviklingssamarbeidet tilsier det.

Eventuelle utbetalinger av regjeringens gave til TV-aksjoner kan i sin helhet utbetales som et engangsbeløp.

Utbetalinger av tilskudd til Climate Investment Funds (CIF) kan foretas i samsvar med fondets prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger av tilskudd til fond forvaltet av Verdensbankgruppen, Det internasjonale pengefondet (IMF), Afrikabanken, Asiabanken, Den interamerikanske utviklingsbanken, Den europeiske bank for gjenoppbygging og utvikling (EBRD), Nordisk utviklingsfond (NDF) og Det internasjonale fond for jordbruksutvikling (IFAD) kan foretas i henhold til regelverket til det enkelte fond.

Utbetalinger av tilskudd til Ukraine Trust Fund for Military Career Transition forvaltet av NATO, kan foretas i henhold til fondets regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til akutt nødhjelpsarbeid kan i enkelte tilfeller foretas for opptil ett år frem i tid når dette er påkrevd for å sikre raske og nødvendige investeringer.

Utbetalinger til Vaksinealliansen Gavi, Vaksinekoalisjonen CEPI og Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM) kan foretas årlig i tråd med organisasjonens finanseringsstrategi og regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) kan foretas i samsvar med fondets strategi og prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger under kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 72 Fornybar energi av samlet tilskudd på inntil 300 mill. kroner til garantiinstrumenter for fornybar energi i utviklingsland kan skje i samsvar med regelverket til den enkelte garantiinstitusjonen.

Tilskudd under kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 70 Bærekraftig jobbskaping, næringsutvikling og handel, post 71 Matsikkerhet, fisk og landbruk, post 72 Fornybar energi, og kap. 163 Klima, miljø og hav, post 71 Bærekraftige hav og tiltak mot marin forsøpling, kan utbetales til avsetning for tap ved utlåns-, egenkapital- eller garantiinstrumenter hos tilskuddsmottaker.

Utbetalinger av tilskudd til fondsforvalter for fellesfond i FN kan skje i henhold til regelverket for det enkelte fond.

XI

Bruk av gjeldsbrev og raskere trekk på gjeldsbrev

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2024 kan fravike Bevilgningsreglementet § 3 annet ledd ved utstedelse av gjeldsbrev i forbindelse med fondspåfyllinger under Det internasjonale utviklingsfondet, Det asiatiske utviklingsfondet, Det afrikanske utviklingsfondet og Den globale miljøfasiliteten.

XII

Deltagelse i kapitaløkninger og fondspåfyllinger i internasjonale banker og fond

Stortinget samtykker i at:

Norge deltar i kapitaløkningen i Det internasjonale finansieringsinstituttet (IFC) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av inntil USD 38,1 mill. innbetalt over perioden 2020–2025 som belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 70 Verdensbanken.

Norge deltar i den åttende kapitalpåfyllingen i Den globale miljøfasiliteten (GEF) med en innbetalt andel på 780 mill. kroner i perioden 1. juli 2022–30. juni 2025. Innbetalingene belastes kap. 163 Klima, miljø og hav, post 70 Miljø og klima.

Norge deltar i den 12. kapitalpåfylling i Det internasjonale fond for jordbruksutvikling (IFAD-12) med et bidrag på inntil 648 mill. kroner for perioden 2022–2024, innbetalt i tre bidrag på 216 mill. kroner per år. Innbetalingene belastes kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 71 Matsikkerhet, fisk og landbruk.

Norge deltar i den 7. generelle kapitaløkningen i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av UA 56,78 mill. (UA tilsvarer IMFs spesielle trekkrettigheter SDR) i perioden 2020–2027. Innbetalingene foretas i åtte like årlige beløp og belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond. Kapitaløkningen innebærer også en økning i den norske statsgarantien i AfDB med UA 889,52 mill. Garantiøkningen ble i sin helhet utløst ved første innbetaling av kapitaløkning i 2020. Forpliktelser inngås i SDR, og kronebeløpet må valutajusteres i forbindelse med årlige utbetalinger.

Norge deltar i den 13. påfyllingen av Den asiatiske utviklingsbankens fond for de fattigste landene for fireårsperioden 2021–2024, med til sammen 201,1 mill. kroner. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den femte kapitalpåfyllingen i Nordisk utviklingsfond (Nordic Development Fund, NDF) med totalt 97,3 mill. euro, innbetalt i ti årlige bidrag tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet, for perioden 2022–2031.

Norge deltar i den 20. giverlandspåfyllingen av Det internasjonale utviklingsfondet (IDA20) med et bidrag på til sammen 3 294,5 mill. kroner for perioden 2023–2025, innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 70 Verdensbanken.

Norge deltar, i forbindelse med den 20. kapitalpåfyllingen av Det internasjonale utviklingsfondet (IDA20) for perioden 2023–2025, i det internasjonale gjeldsletteinitiativet for de fattigste landene, Heavily Indebted Poor Countries Initiative (HIPC), med et bidrag på 54,4 mill. kroner innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

Norge deltar i den 16. påfyllingen av giverlandsbidrag til Den afrikanske utviklingsbankens fond for de fattigste landene, Afrikafondet (AfDF16), med et bidrag på til sammen inntil 2 247 mill. kroner for perioden 2023–2025, innbetalt i tre like årlige beløp. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar, i forbindelse med den 16. påfyllingen av AfDF for perioden 2023–2025, i Det internasjonale gjeldsletteinitiativet for de fattigste landene, Heavily Indebted Poor Countries Initiative (HIPC), med et bidrag på til sammen 97,5 mill. kroner til «Grant Compensation» som er kompensasjon til Afrikafondet for at land med gjeldsproblemer delvis mottar gaver fremfor lån på myke vilkår. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

Norge deltar i kapitaløkningen til Europarådets utviklingsbank (CEB) med 15,3 mill. euro, gjennom innbetaling av 7,7 mill. euro i 2024 og 3,8 mill. euro i hhv. 2025 og 2026. Innbetalingene belastes kap. 159 Regionbevilgninger, post 73 Ukraina og naboland. Kapitaløkningen innebærer også en økning i den norske statsgarantien i CEB med 38,9 mill. euro. Garantiøkningen blir i sin helhet utløst ved første innbetaling av kapitaløkning.

XIII

Det internasjonale gjeldsletteinitiativet (MDRI)

Stortinget samtykker i at:

Norge deltar, i forbindelse med den 16. påfyllingen av AfDF for perioden 2023–2025, i Det internasjonale gjeldsletteinitiativet (MDRI), med et bidrag på til sammen 373,7 mill. kroner. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

Norge deltar i forbindelse med kapitalpåfyllingen i Det internasjonale utviklingsfondet (IDA 20) for perioden 2023–2025, i det internasjonale gjeldsletteinitiativet, Multilateral Debt Relief Initiative (MDRI) med til sammen 691,8 mill. kroner. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

XIV

Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen

Stortinget samtykker til at Utenriksdepartementet i 2024 kan:

føre utlegg som skal viderefaktureres kunde og tilhørende innbetalinger mot mellomværende med statskassen.

føre utbetalinger knyttet til refunderbart depositum for utenriksstasjonenes leide eiendommer og refunderbart depositum ved opptak til skole eller barnehage i utlandet som dekkes av arbeidsgiver mot mellomværende med statskassen. Fullmakten gis for inntil 50 mill. kroner for Utenriksdepartementets totale føringer av depositum, for å ta høyde for pris- og kurssvingninger i stedlige markeder.

XV

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2024 kan gi Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad) fullmakt til å gi tilsagn om nye statsgarantier for inntil 5 mrd. kroner til fornybarinvesteringer i utviklingsland.

XVI

Nansen-programmet for Ukraina

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet og Forsvarsdepartementet kan pådra forpliktelser om sivil og militær støtte gjennom Nansen-programmet for Ukraina innenfor en samlet ramme på 75 mrd. kroner i perioden 2023–2027.

Kunnskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 200 post 01

kap. 3200 post 02

kap. 220 post 01

kap. 3220 post 02

kap. 222 post 01

kap. 3222 post 02

kap. 223 post 01

kap. 3223 post 02

kap. 230 post 01

kap. 3230 post 02

kap. 242 post 01

kap. 3242 post 02 og 61

kap. 256 post 01

kap. 3256 post 02

kap. 271 post 01

kap. 3271 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633 post 1 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningene til oppdragsvirksomhet på 21-postene mot tilsvarende merinntekter.

avhende fast eiendom, jf. Instruks om avhending av statlig eiendom mv., og bruke inntekter fra salg av eiendommer ved de selvforvaltende universitetene til kjøp, vedlikehold og bygging av andre lokaler til undervisnings- og forskningsformål ved den samme virksomheten.

gi Norges forskningsråd fullmakt til å kjøpe og avhende eiendommer. Salgsinntektene blir ført til eiendomsfondet til Norges forskningsråd.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2024 kan:

gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

67 mill. kroner

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

280 mill. kroner

270

Studentvelferd

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

2 234 mill. kroner

gi tilsagn om å utbetale 20 pst. av tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen over kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 68 Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen påfølgende budsjettår, når endelig regnskap foreligger.

gi tilsagn om å utbetale utdanningsstøtte for første halvår 2025 (andre halvdelen av undervisningsåret 2024–25) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2024 (første halvdelen av undervisningsåret 2024–25), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, postene 70 Utdanningsstipend, 71 Andre stipend, 72 Rentestøtte og 90 Økt lån og rentegjeld samt kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning, post 80 Renter.

gi tilsagn om å omgjøre lån til stipend første halvår 2025 (andre halvdelen av undervisningsåret 2024–25) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2024 (første halvdelen av undervisningsåret 2024–25), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 50 Avsetning til utdanningsstipend.

Andre fullmakter

IV

Gebyr for privatisteksamen

Stortinget samtykker i at privatister som melder seg opp til eksamen, og kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3-5, skal betale et gebyr per prøve. Gebyret skal betales til fylkeskommunen. Privatister som melder seg opp til eksamen, skal betale 1 305 kroner dersom privatisten ikke har prøvd seg i faget tidligere som privatist eller elev, og 2 611 kroner ved forbedringsprøver. Kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3-5, skal betale 1 112 kroner per prøve dersom kandidaten ikke har gått opp tidligere, og 2 230 kroner ved senere forsøk.

V

Fullmakt for universitet og høyskoler til å delta i selskap

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2024 kan gi universiteter og høyskoler fullmakt til å:

opprette nye selskap og delta i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke overskudd av oppdragsvirksomhet til kapitalinnskudd ved opprettelse av nye selskap eller ved deltagelse i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke utbytte fra selskap som virksomheten har kjøpt aksjer i eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

bruke inntekt fra salg av aksjer i selskap som virksomheten har ervervet med overskudd fra oppdragsvirksomhet eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

VI

Foreldrebetaling i barnehage

Stortinget samtykker i at:

maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud blir fastsatt til 3 000 kroner per måned fra 1. januar 2024, til 2 000 kroner per måned fra 1. august 2024 og til 28 000 kroner per år fra 1. januar 2024.

For kommunene Alstahaug, Alvdal, Andøy, Aremark, Askvoll, Aukra, Aure, Aurland, Austevoll, Austrheim, Averøy, Balsfjord, Bardu, Beiarn, Bindal, Bokn, Bremanger, Brønnøy, Bygland, Bykle, Bø, Bømlo, Dovre, Drangedal, Dyrøy, Dønna, Eidfjord, Engerdal, Etne, Etnedal, Evenes – Evenássi, Fedje, Fitjar, Fjaler, Fjord, Flakstad, Flatanger, Flå, Folldal, Frosta, Frøya, Fyresdal, Gildeskål, Gjemnes, Gjerstad, Gloppen, Grane, Gratangen, Grong, Grue, Gulen, Hadsel, Hamarøy, Haram, Hattfjelldal, Heim, Hemnes, Hemsedal, Herøy (Møre og Romsdal), Herøy (Nordland), Hitra, Hjartdal, Hjelmeland, Hol, Holtålen, Hustadvika, Hyllestad, Hægebostad, Høyanger, Høylandet, Ibestad, Indre Fosen, Iveland, Kinn, Krødsherad, Kvinesdal, Kvinnherad, Kviteseid, Kvitsøy, Kvæfjord, Leirfjord, Leka, Lesja, Lierne, Loabák – Lavangen, Lom, Lund, Lurøy, Luster, Lærdal, Lødingen, Masfjorden, Meløy, Meråker, Midtre Gauldal, Modalen, Moskenes, Målselv, Namsskogan, Nesbyen, Nesna, Nissedal, Nord-Fron, Nore og Uvdal, Nærøysund, Oppdal, Os, Osen, Overhalla, Rauma, Rendalen, Rennebu, Rindal, Ringebu, Rollag, Rødøy, Røros, Røst, Raarvihke – Røyrvik, Salangen, Saltdal, Sande, Sauda, Sel, Selbu, Seljord, Senja, Sigdal, Sirdal, Skjåk, Smøla, Snåase – Snåsa, Sogndal, Sokndal, Solund, Stad, Steigen, Stor-Elvdal, Stranda, Stryn, Suldal, Sunndal, Sunnfjord, Surnadal, Sømna, Sør-Aurdal, Sørfold, Sør-Fron, Sørreisa, Tingvoll, Tinn, Tjeldsund, Tokke, Tolga, Trysil, Træna, Tydal, Tynset, Tysnes, Ullensvang, Ulvik, Utsira, Vaksdal, Valle, Vang, Vanylven, Vega, Vegårshei, Vestnes, Vestre Slidre, Vestvågøy, Vevelstad, Vik, Vindafjord, Vinje, Værøy, Vågan, Vågå, Våler (Innlandet), Øksnes, Ørland, Øystre Slidre, Åfjord, Ål, Åmli, Åmot, Årdal, Åseral og Åsnes blir maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud fastsatt til 3 000 kroner per måned fra 1. januar 2024, til 1500 kroner per måned fra 1. august 2024 og 25 500 kroner per år fra 1. januar 2024.

For kommunene i Finnmark og noen kommuner i Nord-Troms (Kåfjord, Skjervøy, Nordreisa, Kvænangen, Karlsøy, Lyngen og Storfjord) blir maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud fastsatt til 0 kroner fra 1. januar 2024.

Dette jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 1.

inntektsgrensen for fritak fra foreldrebetalingen i barnehage for 20 timer settes til 642 700 kroner per år fra 1. august 2024, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 3.

VII

Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2024 kan gi Statens lånekasse for utdanning fullmakt til å inntektsføre utestående midler mot Konverteringsfondet i samme periode som konvertering av lån til stipend blir gjort, og mot Lånekassens mellomværende med statskassen. Mellomværendet utlignes i påfølgende periode når oppgjøret blir overført fra Konverteringsfondet.

VIII

Fullmakt til oppgradering av det nasjonale forskningsnettet

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2024 kan inngå forpliktelser ut over budsjettåret for oppgradering av det nasjonale forskningsnettet på kap. 273, post 50 innenfor en samlet ramme på 280 mill. kroner.

IX

Fullmakt til å overføre utstyr m.m.

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet kan gi OsloMet – storbyuniversitetet og Universitetet i Bergen fullmakt til å stifte en forening for å drive avisen Khrono og uten vederlag overføre til foreningen ressurser som i dag blir brukt til avisen.

X

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 943 og 949, 20. mai 2021 og nr. 1071 og 1072, 1. juni 2021 oppheves.

XI

Kostnadsrammer NTNU Campussamling

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2024 kan starte opp byggeprosjektet NTNU Campussamling innenfor en kostnadsramme på 7 239 mill. kroner og inngå forpliktelser for senere budsjettår innenfor kostnadsrammen.

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2024 får fullmakt til å starte opp brukerutstyrsprosjektet til NTNU Campussamling innenfor en ramme på 577 mill. kroner og til å inngå forpliktelser for senere budsjettår innenfor kostnadsrammen.

XII

Rentekompensasjonsordning

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2024 kan gi nye tilsagn om rentekompensasjon tilsvarende en investeringsramme på 1 000 mill. kroner over kap. 225, post 61 Rentekompensasjon for investeringer i læringsarenaer og større utstyr som bidrar til mer praktisk og variert opplæring.

XIII

Fullmakt til Norges forskningsråd

Stortinget samtykker i at Norges forskningsråd i 2024 kan nytte bevilgninger som er overført til Norges forskningsråd til forskningsformål i 2024 eller tidligere budsjettår, til å dekke forpliktelser til forskningsprosjekter med andre formål innenfor Norges forskningsråds portefølje innenfor en samlet ramme på 500 mill. kroner.

Kultur- og likestillingsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kultur- og likestillingsdepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 300 post 01

kap. 3300 post 01

kap. 320 post 01

kap. 3320 postene 01 og 03

kap. 322 post 01

kap. 3322 post 01

kap. 322 post 21

kap. 3322 post 02

kap. 323 post 01

kap. 3323 post 01

kap. 323 post 21

kap. 3323 post 02

kap. 325 post 01

kap. 3325 post 01

kap. 326 post 01

kap. 3326 post 01

kap. 326 post 21

kap. 3326 post 02

kap. 327 post 01

kap. 3327 post 01

kap. 327 post 21

kap. 3327 post 02

kap. 329 post 01

kap. 3329 post 01

kap. 329 post 21

kap. 3329 post 02

kap. 334 post 01

kap. 3334 post 01

kap. 334 post 21

kap. 3334 post 02

kap. 335 post 21

kap. 3335 post 02

kap. 339 post 01

kap. 3339 postene 02 og 04

kap. 339 post 01

kap. 5568 post 71

kap. 339 post 21

kap. 3339 post 07

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kultur- og likestillingsdepartementet i 2024 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

322

Bygg og offentlige rom

50

Kunst i offentlige rom

5,6 mill. kroner

70

Nasjonale kulturbygg

448,4 mill. kroner

334

Film- og dataspillformål

72

Insentivordningen for film- og serieproduksjoner

130,0 mill. kroner

Andre fullmakter

IV

Fastsetting av fordelingsnøkler for visse tilskudd

Stortinget samtykker i at:

det ordinære offentlige driftstilskuddet til musikk- og scenekunstinstitusjoner på kap. 323 Musikk og scenekunst, post 70 Musikk- og scenekunstinstitusjoner, skal fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen.

fordelingsnøkkelen ikke gjelder tilskuddet til Dansens hus, Den Nationale Scene, Den Norske Opera og Ballett, Det Norske Teatret, Musikkselskapet Harmonien, Nationaltheatret og Oslo-Filharmonien.

V

Fastsetting av gebyrer og avgifter m.m.

Stortinget samtykker i at for 2024 skal avgiften per videogram for omsetning i næring være 3,50 kroner.

Justis- og beredskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 61 post 01

kap. 3061 post 03

kap. 400 post 01

kap. 3400 post 01

kap. 410 post 01

kap. 3410 postene 02 og 03

kap. 410 post 22

kap. 3410 post 04

kap. 411 post 01

kap. 3411 post 03

kap. 430 post 01

kap. 3430 postene 03 og 04

kap. 430 post 21

kap. 3430 post 02

kap. 431 post 01

kap. 3430 postene 03 og 04

kap. 432 post 01

kap. 3432 post 03

kap. 433 post 01

kap. 3433 post 02

kap. 440 post 01

kap. 3440 postene 02, 03 og 04

kap. 441 post 01

kap. 3440 post 02

kap. 442 post 01

kap. 3442 postene 02 og 03

kap. 443 post 01

kap. 3440 post 02

kap. 444 post 01

kap. 3444 post 02

kap. 451 post 01

kap. 3451 postene 02, 03 og 06

kap. 451 post 22

kap. 3451 post 05

kap. 451 post 23

kap. 3451 post 07

kap. 451 post 45

kap. 3451 post 04

kap. 454 post 01

kap. 3454 post 01

kap. 455 post 01

kap. 3455 post 01

kap. 457 post 01

kap. 3457 post 01

kap. 473 post 01

kap. 3473 post 01

kap. 481 post 01

kap. 3481 post 01

kap. 490 post 01

kap. 3490 post 05

kap. 491 post 01

kap. 3491 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 01 Driftsutgifter med inntil 75 pst. av inntekter ved salg av sivilforsvarsanlegg og fast eiendom. Inntekter inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2024 kan overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 21 Spesielle driftsutgifter, dersom det oppstår en situasjon med ekstraordinær skogbrannfare og/eller mange skogbranner, og det i den forbindelse er nødvendig med innsats for slokking og beredskap ut over det som må beregnes i et normalår. Bevilgningen på posten kan også overskrides ved ekstraordinære hendelser som har medført eller kan medføre tap av liv eller skade på helse, kritiske samfunnsfunksjoner eller kritisk infrastruktur, når øvrige nasjonale helikopterressurser ikke er tilstrekkelig. Fullmakten gjelder uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke. Overskridelser på posten kan ikke overstige 40 mill. kroner.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2024 kan bestille varer utover den gitte bevilgning, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

440

Politiet

01

Driftsutgifter

250,0 mill. kroner

V

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2024 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret i Svalbardbudsjettet, jf. kap. 480 Svalbardbudsjettet, post 50 Tilskudd, knyttet til inngåelse av ny avtale om leie av tjenestefartøy for Sysselmesteren på Svalbard med virkning fra 2026 til og med 2030. Samlede forpliktelser / utbetalinger kan ikke overskride en ramme på 425,3 mill. kroner (2026-kroner).

VI

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2024 kan gi tilsagn om støtte utover gitte bevilgninger på kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 76 Internasjonalt migrasjonsarbeid, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

VII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2024 kan starte opp prosjektet Rehabilitering av Bergen tinghus innenfor en kostnadsramme på 1 180 mill. kroner. Kostnadsrammen er oppgitt i 2024-kroner. Fullmakt til å forplikte staten utover budsjettåret innenfor kostnadsrammen er lagt til Kommunal- og distriktsdepartementet.

VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2024 kan starte opp, bestille og forplikte staten utover budsjettåret for brukerutstyrsprosjektet Rehabilitering av Bergen tinghus innenfor en kostnadsramme på 196,5 mill. kroner. Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår. Samlede utbetalinger og gjenstående forpliktelser skal til enhver tid holdes innenfor den vedtatte kostnadsrammen. Kostnadsrammen er oppgitt i 2024-kroner. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

IX

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2024 under kap. 430 Kriminalomsorgen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å anskaffe brukerutstyr til investeringsprosjektet utvidelse av Romerike fengsel, Ullersmo avdeling. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen for brukerutstyr på 93,2 mill. kroner (2024-kroner). Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

X

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2024 under kap. 440 Politiet, post 46 Investeringer i Schengen IT-systemerog kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 46 Investeringer i Schengen IT-systemer, kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret, i investeringsprosjekter for implementering av Schengen IT-systemer, som Norge har forpliktet seg til gjennom Schengen-avtalen og Dublinavtalen. Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen på 2 187 mill. kroner. Kostnadsrammen er oppgitt i 2023-kroner. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

XI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2024 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre anskaffelse av nye redningshelikoptre mv. under kap. 454 Redningshelikoptertjenesten, post 01 Driftsutgifter og post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen på 16 764 mill. 2024-kroner. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å pris- og valutajustere kostnadsrammen i senere år.

XII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2024 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å bygge en ny redningshelikopterbase ved ny lufthavn i Bodø under kap. 454 Redningshelikoptertjenesten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen på 596 mill. 2024-kroner. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

Andre fullmakter

XIII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Domstolsadministrasjonen i 2024 kan postere sideutgifter som forskutteres i henhold til rettsgebyrloven, mot mellomværendet med statskassen.

XIV

Avhending av sivilforsvarsanlegg

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2024 kan overdra sivilforsvarsanlegg til en verdi av inntil 500 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

XV

Videreføring av bobehandling

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2024 kan bestemme at det under ordningen med utgifter til fortsatt bobehandling pådras forpliktelser utover gitt bevilgning under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 10 mill. kroner, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 33 mill. kroner.

XVI

Nettobudsjetteringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2024 kan:

trekke politiets direkte utgifter til oppbevaring, tilsyn og salg av beslag fra salgsinntekten, før det overskytende inntektsføres under kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

trekke salgsomkostninger ved salg av faste eiendommer fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 473 Statens sivilrettsforvaltning, post 01 Driftsutgifter, inntektene ved avholdelse av kurs og konferanser i regi av Konkursrådet, samt inntekter fra rådets øvrige virksomhet.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, tilbakebetalte inntekter under ordningen med utgifter til bobehandling.

XVII

Stortingets rettferdsvederlagsordning

Stortingets utvalg for rettferdsvederlag får i 2024 fullmakt til å tilstå rettferdsvederlag av statskassen med inntil 250 000 kroner for hver enkelt søknad, men slik at grensen er 500 000 kroner for HIV-ofre og 300 000 kroner for tidligere barn i barnehjem, offentlige fosterhjem og spesialskoler. Søknader der utvalget anbefaler å innvilge erstatning som er høyere enn nevnte beløp, fremmes for Stortinget til avgjørelse. Det samme gjelder søknader som etter utvalgets vurdering reiser spørsmål av særlig prinsipiell art.

XVIII

Innkvartering av utlendinger som søker beskyttelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2024 kan inngå avtaler med varighet utover 2024 om midlertidig drift av innkvartering for utlendinger som søker beskyttelse i Norge. Dersom behovet for innkvartering av asylsøkere og flyktninger blir større enn forutsatt i statsbudsjettet for 2024 eller det oppstår behov for å gjennomføre tiltak for forsvarlig innkvartering utover det som der er lagt til grunn, samtykker Stortinget i at Justis- og beredskapsdepartementet kan øke innkvarteringskapasiteten eller iverksette nødvendige tiltak, selv om dette medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak eller post 70 Stønader til beboere i asylmottak. Summen av overskridelser på postene kan ikke overstige 3,0 mrd. kroner i 2024, og forpliktelsene utover 2024 skal ikke overstige en samlet ramme på 3,0 mrd. kroner.

Kommunal- og distriktsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 500 post 01

kap. 3500 post 01

kap. 510 post 01

kap. 3510 postene 02 og 03

kap. 525 post 01

kap. 3525 post 02

kap. 525 post 21

kap. 3525 post 01

kap. 533 post 01

kap. 3533 post 02

kap. 540 post 01

kap. 3540 post 03

kap. 540 post 21

kap. 3540 post 03

kap. 540 post 22

kap. 3540 post 05

kap. 540 post 23

kap. 3540 post 03

kap. 540 post 27

kap. 3540 post 04

kap. 540 post 29

kap. 3540 post 07

kap. 554 post 01

kap. 3554 post 01

kap. 563 post 21

kap. 3563 post 02

kap. 585 post 01

kap. 3585 post 01

kap. 587 post 01

kap. 3587 post 04

kap. 595 post 01

kap. 3595 postene 02 og 03

kap. 595 post 21

kap. 3595 postene 02 og 03

kap. 595 post 45

kap. 3595 post 04

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Forskudd på rammetilskudd

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024 kan utgiftsføre uten bevilgning:

inntil 500 mill. kroner på kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2025 til kommuner.

inntil 200 mill. kroner på kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2025 til fylkeskommuner.

IV

Samfinansiering

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024 kan gi Statens kartverk fullmakt til å sette i gang samfinansierte prosjekter før finansieringen i sin helhet er innbetalt til Statens kartverk, forutsatt at det er inngått en bindende avtale med betryggende sikkerhet om innbetaling mellom partene. Fullmakten begrenses oppad til 90 mill. kroner og gjelder utgifter ført på kap. 595 Statens kartverk, post 21 Spesielle driftsutgifter mot inntekter ført på kap. 3595 Statens kartverk, post 03 Samfinansiering.

V

Fullmakt til å overskride bevilgninger til investeringstiltak

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024 kan:

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med inntil 250 mill. kroner, mot dekning i reguleringsfondet.

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med beløp som tilsvarer netto gevinst fra salg av eiendommer.

VI

Fullmakt til å omdisponere bevilgninger til investeringstiltak

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024 kan omdisponere:

under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, mellom postene 31 og 33.

under kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, fra post 01 til 45.

under kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen, fra post 01 til 45.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 30, 31, 33, 45 og 49.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 32 og 34, samt post 49 i de tilfeller det er aktuelt å kjøpe en eiendom som ledd i gjennomføringen av brukerfinansierte byggeprosjekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024 kan gi Statens kartverk fullmakt til å foreta bestillinger av kartgrunnlag utover gitt bevilgning under kap. 595 Statens kartverk, post 21 Spesielle driftsutgifter, men slik at rammen for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 40 mill. kroner.

VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024 kan:

følge opp fullmakter under andre departementer om oppstart av byggeprosjekt ved å:

Bestille og forplikte staten utover budsjettåret i disse investeringsprosjektene:

Budsjettkapittel og post

innenfor en kostnadsramme på:

NTNU Campussamling

Kap. 530, post 31

7 239 mill. kroner

Rehabilitering av Bergen tinghus

Kap. 2445, post 31

1 180 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår. Samlede utbetalinger og gjenstående forpliktelser skal til enhver tid holdes innenfor den vedtatte kostnadsrammen for det enkelte prosjekt. Kostnadsrammene er oppgitt i prisnivå per 1. juli 2024. Kommunal- og distriktsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

følge opp allerede igangsatte byggeprosjekter ved å:

Bestille og forplikte staten utover budsjettåret i disse prosjektene:

Budsjettkapittel og post

innenfor tidligere vedtatt kostnadsramme på:

UiO Livsvitenskapsbygget

Kap. 530, post 33

13 014,9 mill. kroner

UiO Vikingtidsmuseet

Kap. 530, post 33

3 903,4 mill. kroner

Norsk havteknologisenter

Kap. 530, post 33

5 393,6 mill. kroner

Oslo fengsel, avdeling Ullersmo

Kap. 2445, post 33

642,7 mill. kroner

Fagskole for brann- og redningspersonell

Kap. 2445, post 33

746,0 mill. kroner

Blått bygg ved Nord universitet

Kap. 2445, post 33

638,8 mill. kroner

22. juli-senteret

Kap. 2445, post 33

541,9 mill. kroner

Samlokalisert nybygg for Samisk videregående skole og reindriftsskole i det samiske nasjonalteateret Beaivváš i Kautokeino

Kap. 2445, post 33

536,5 mill. kroner

Byggetrinn 1 av nytt regjeringskvartal

Kap. 2445, post 33

23 971,5 mill. kroner

Energiløsningen for nytt regjeringskvartal

Kap. 2445, post 33

3 211,0 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår. Samlede utbetalinger og gjenstående forpliktelser skal til enhver tid holdes innenfor den vedtatte kostnadsrammen for det enkelte prosjekt. Kostnadsrammene er oppgitt i prisnivå per 1. juli 2024. Kommunal- og distriktsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

IX

Brukerutstyrsprosjektet for nytt regjeringskvartal, byggetrinn 1

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024 kan bestille og forplikte staten utover budsjettåret for gjennomføring av brukerutstyrsprosjektet for prosjekt nytt regjeringskvartal, byggetrinn 1, innenfor tidligere vedtatt kostnadsramme på 351,9 mill. kroner (prisnivå per 1. juli 2024) på kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold. Kommunal- og distriktsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

X

Ombygging av Ring 1

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024 kan følge opp ombygging av deler av Ring 1 i Oslo kommune ved å bestille og forplikte staten utover budsjettåret innenfor tidligere vedtatte kostnadsramme på 3 597 mill. kroner (prisnivå per 1. juli 2024) på kap. 500 Kommunal- og distriktsdepartementet, post 30 Nytt regjeringskvartal, ombygging av Ring 1. Kommunal- og distriktsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

XI

Brukerfinansierte byggeprosjekter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024 kan:

sette i gang byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter, uten at de er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, når leietakeren har de husleiemidlene det er behov for innenfor gjeldende budsjettrammer.

foreta bestillinger og pådra staten forplikelser utover budsjettåret, innenfor en samlet ramme på 1 400 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser, ved gjennomføring av brukerfinansierte byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter og post 34 Videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter.

XII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

540

Digitaliseringsdirektoratet

25

Medfinansieringsordningen for digitaliseringsprosjekter

131,2 mill. kroner

567

Nasjonale minoriteter

74

Kultur- og ressurssenter for norske romer

4,1 mill. kroner

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller

77,2 mill. kroner

78

Boligtiltak

26,3 mill. kroner

590

Planlegging og byutvikling

72

Bolig- og områdeutvikling i byer

22,3 mill. kroner

Andre fullmakter

XIII

Husbankens låneramme

Stortinget samtykker i at Husbanken i 2024 kan gi tilsagn om lån for 24 mrd. kroner. Lånene vil bli utbetalt i 2024 og senere år.

XIV

Tilskudd uten krav om tilbakebetaling

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024 kan:

tildele midler til fylkeskommunene som tilskudd uten krav om tilbakebetaling under kap. 553 Regional- og distriktsutvikling, post 60 Kompetanse og arbeidskraft i distriktene, post 61 Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling, post 63 Interreg, Arktis 2030 og det norske Barentssekretariatet, post 65 Omstilling og utvikling i områder med særlige distriktsutfordringer og post 69 Mobilisering til forskningsbasert innovasjon.

tildele midler til Innovasjon Norge som tilskudd uten krav om tilbakebetaling under kap. 553 Regional- og distriktsutvikling, post 71 Investeringstilskudd for store grønne investeringer og post 74 Klynger og innovasjon.

XV

Overføring av udisponert beløp

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet gis fullmakt til å overføre udisponert beløp på kap. 567 Nasjonale minoriteter, post 75 Romanifolket/taterne fra 2024 til 2025.

XVI

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen i Husbanken

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024 kan gi Husbanken fullmakt til å føre utbetalinger knyttet til utlegg i låne- og tilskuddsforvaltningen samt tilhørende refusjoner mot mellomværendet med statskassen.

XVII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen i Statsbygg

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024 kan gi Statsbygg fullmakt til å:

postere til og fra reguleringsfondet som del av mellomværendet med statskassen.

føre inn- og utbetalinger knyttet til bruksavhengige driftskostnader og tilleggsavtaler mot mellomværendet med statskassen.

føre utlegg som skal viderefaktureres og tilhørende innbetalinger mot mellomværendet med statskassen.

føre innbetalinger fra oppdragsgiver som delfinansierer innbetalinger mot mellomværendet med statskassen. Innbetalingene blir nettoført på investeringspostene i takt med når investeringskostnadene påløper.

XVIII

Diverse fullmakter vedrørende eiendom

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2024 kan:

godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Statsbygg eller av statlige virksomheter som ikke har egen salgsfullmakt, for inntil 750 mill. kroner.

godkjenne kjøp av eiendom finansiert ved salgsinntekter, innsparte midler eller midler fra reguleringsfondet for inntil 300 mill. kroner totalt, utover bevilgningen på kap. 2445 Statsbygg, post 49.

korrigere Statsbyggs balanse i de tilfellene hvor prosjekterings- og investeringsmidler ført på kap. 2445 Statsbygg blir overført til andre budsjettkapitler eller prosjektene ikke blir realisert.

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 605 post 01

kap. 3605 postene 01, 04 og 05

kap. 640 post 01

kap. 3640 postene 06 og 07

kap. 640 post 21

kap. 3640 post 08

kap. 670 post 01

kap. 3670 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2024 kan:

omdisponere inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 01 Driftsutgifter til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634, post 78 Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser på inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, post 78.

omdisponere fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634, post 79 Funksjonsassistanse i arbeidslivet på inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, post 79.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2024 kan overskride bevilgningen under kap. 2470 Statens pensjonskasse, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med inntil 50 mill. kroner mot dekning i reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2024 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 938,6 mill. kroner

77

Varig tilrettelagt arbeid

1 119,9 mill. kroner

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

62,7 mill. kroner

VI

Utbetaling ved midlertidig likviditetsmangel

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2024 kan forskuttere utgifter til pensjonsutbetalinger under kap. 665 Pensjonstrygden for fiskere, post 70 Tilskudd, ved midlertidig likviditetsmangel. Det forutsettes at Pensjonstrygden for fiskere i løpet av 2024 tilbakefører forskutteringen. Tilbakeføringen nettoføres som utgiftsreduksjon under kap. 665 Pensjonstrygden for fiskere, post 70.

Andre fullmakter

VII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2024 kan gi Arbeids- og velferdsetaten fullmakt til å:

postere utgifter som Arbeids- og velferdsetaten betaler på vegne av Statens pensjonskasse mot mellomværendet konto 715510 Statens pensjonskasse. Konto 715510 utlignes ved at Statens pensjonskasse resultatfører og rapporterer de utbetalte ytelsene i sitt regnskap.

postere utgifter som Arbeids- og velferdsetaten betaler på vegne av ikke-statlige aktører knyttet til AFP-ordningen og kommunal tilleggspensjon mot mellomværendet med statskassen.

Folketrygden

Andre fullmakter

II

Stortinget samtykker i at med virkning fra 1. januar 2024 skal følgende ytelser i folketrygden gis etter disse satsene¹:

Kroner

1a.

Grunnstønad for ekstrautgifter grunnet varig sykdom, skade eller lyte etter lovens § 6-3 (laveste sats)

8 688

1b.

Ved ekstrautgifter utover laveste sats, kan grunnstønaden forhøyes til

13 248

1c.

eller til

17 364

1d.

eller til

25 572

1e.

eller til

35 964

1f.

eller til

44 928

2a.

Hjelpestønad etter lovens § 6-4 til de som må ha særskilt tilsyn og pleie grunnet varig sykdom, skade eller lyte

16 152

2b.

Forhøyet hjelpestønad etter lovens § 6-5 til barn under 18 år som må ha særskilt tilsyn og pleie

32 304

2c.

eller til

64 608

2d.

eller til

96 912

3.

Behovsprøvet gravferdsstønad opptil

28 677

4.

Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a)²

for første barn

55 800

for to barn

72 792

for tre og flere barn

82 500

¹ Satsene under 1, 2 og 4 er årsbeløp for ytelsene.

² Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a) gjelder fra 1.1.2016 stønad til barnetilsyn for enslige forsørgere og etterlatte som er i arbeid. Stønaden dekker 64 pst. av dokumenterte utgifter til barnetilsyn. Beløpene i tabellen er maksimale refusjonssatser. Stønaden er inntektsprøvet.

Helse- og omsorgsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 704 post 21

kap. 3704 post 02

kap. 710 post 22

kap. 3710 post 03

kap. 714 post 22

kap. 3714 post 04

kap. 740 postene 01 og 21

kap. 3740 postene 02 og 04

kap. 741 post 01

kap. 3741 postene 02 og 50

kap. 742 post 01

kap. 3742 post 50

kap. 745 post 01

kap. 3710 post 03

kap. 745 post 01

kap. 3714 post 04

kap. 745 postene 01 og 21

kap. 3745 post 02

kap. 746 postene 01 og 21

kap. 3746 post 02 og 04

kap. 746 post 01

kap. 5572 post 74

kap. 747 postene 01 og 21

kap. 3747 postene 02 og 04

kap. 748 post 01

kap. 3748 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2024 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

710

Vaksiner mv.

21

Spesielle driftsutgifter

290 mill. kroner

22

Salgs- og beredskapsprodukter m.m.

130 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2024 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

761

Omsorgstjeneste

63

Investeringstilskudd – rehabilitering

4 707,6 mill. kroner

79

Andre tilskudd

1,0 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Investeringslån og driftskredittramme til regionale helseforetak

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2024 aktiverer investeringslån og driftskredittrammen til regionale helseforetak i statens kapitalregnskap.

VI

Oppgjørsordninger under Helfo (nettoføring)

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2024 i tilknytning til oppgjørsordninger som forvaltes av Helfo, kan føre utgifter og inntekter uten bevilgninger over kap. 740 Helsedirektoratet på følgende poster:

post 60 Oppgjørsordning gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger

post 61 Oppgjørsordning covid-19-vaksinering

post 70 Oppgjørsordning helsetjenester i annet EØS-land

post 71 Oppgjørsordning h-reseptlegemidler

post 72 Oppgjørsordning fritt behandlingsvalg

post 73 Oppgjørsordning Statens pensjonskasse

Netto mellomregning føres ved årets slutt i kapitalregnskapet for hver av ordningene.

VII

Fullmakt til føring mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet kan gi Folkehelseinstituttet fullmakt til regnskapsføring av legemiddeldetaljistavgiften mot mellomværendet med statskassen.

VIII

Fullmakt til å donere eller kassere koronavaksiner

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2024 får fullmakt til at vaksinedoser som ikke er planlagt brukt i Norge og som det ikke vurderes som hensiktsmessig å beholde i et beredskapslager, kan doneres eller kasseres.

Andre vedtak

IX

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 328, 18. desember 2020, oppheves.

Barne- og familiedepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Barne- og familiedepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 842 post 01

kap. 3842 post 01

kap. 847 post 01

kap. 3847 post 01

kap. 855 post 01

kap. 3855 postene 01, 02 og 60

kap. 856 post 01

kap. 3856 post 01

kap. 858 post 01

kap. 3858 post 01

kap. 868 post 01

kap. 3868 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen og gjelder derfor også kap. 1633, post 01, for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i utregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Andre fullmakter

III

Satser for barnetrygd

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet i henhold til lov 8. mars 2002 nr. 4 om barnetrygd § 10 for 2024 kan betale ut barnetrygd til barn i alderen 0 år til og med måneden før fylte 6 år med 21 192 kroner per år.

Arbeids- og velferdsdirektoratet kan for 2024 betale ut barnetrygd til barn i alderen 6 år til og med måneden før fylte 18 år med 15 720 kroner per år.

Arbeids- og velferdsdirektoratet betaler ut utvidet barnetrygd med 30 192 kroner per år.

Enslige forsørgere som fyller vilkårene for rett til utvidet stønad etter barnetrygdloven og full overgangsstønad etter folketrygdloven, og som har barn i alderen 0–3 år, har rett til et småbarnstillegg på 8 352 kroner per år. Dette tillegget gjelder per enslige forsørger, uavhengig av hvor mange barn i alderen 0–3 år vedkommende faktisk forsørger.

IV

Satser for kontantstøtte

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2024 i henhold til lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre § 7 kan betale ut kontantstøtte for barn i alderen 13–23 måneder fra 1. januar 2024 til 31. juli 2024. Fra 1. august til og med 31. desember 2024 kan kontantstøtten utbetales for barn i alderen 13–19 måneder. Satsene fremgår av tabellen under:

Avtalt oppholdstid i barnehage per uke

Kontantstøtte i prosent av full sats

Kontantstøtte per barn per måned

Ikke bruk av barnehageplass

100

7 500

Til og med 8 timer

80

6 000

Fra 9 til og med 16 timer

60

4 500

Fra 17 til og med 24 timer

40

3 000

Fra 25 til og med 32 timer

20

1 500

33 timer eller mer

0

0

V

Sats for engangsstønad ved fødsel og adopsjon

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2024 i henhold til lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd § 14-17 kan betale ut 92 648 kroner per barn i engangsstønad ved fødsel og adopsjon.

Nærings- og fiskeridepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 900 post 01

kap. 3900 post 01

kap. 900 post 26

kap. 3900 post 03

kap. 902 post 01

kap. 3902 postene 01 og 03 og kap. 5574 post 75

kap. 902 post 21

kap. 3902 post 04

kap. 903 post 01

kap. 3903 post 01

kap. 904 post 01

kap. 3904 post 02

kap. 904 post 21

kap. 3904 post 02

kap. 905 post 21

kap. 3905 post 03

kap. 910 post 01

kap. 3910 post 03

kap. 912 post 01

kap. 3912 post 01

kap. 916 post 01

kap. 3916 post 02

kap. 916 post 22

kap. 5574 post 77

kap. 916 post 45

kap. 3916 post 02

kap. 916 post 46

kap. 5574 post 77

kap. 917 post 01

kap. 3917 post 01

kap. 923 post 21

kap. 3923 post 01

kap. 926 post 21

kap. 3926 post 01

kap. 935 post 01

kap. 3935 post 04

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 917, post 22, kap. 919, post 76 og kap. 923, post 22, slik at summen av overskridelser tilsvarer merinntekter under kap. 5574, post 74.

nytte inntil 10 mill. kroner av salgsinntekter fra salg av fiskerihavner under kap. 3916, post 02 til følgende formål under kap. 916, post 30:

dekning av salgsomkostninger forbundet med salget.

oppgradering og vedlikehold av fiskerihavner.

III

Utbetalinger under garantiordninger (trekkfullmakter)

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan:

foreta utbetalinger til Eksportfinansiering Norge uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under alminnelig garantiordning overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 10 000 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 90 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – alminnelig garantiordning.

foreta utbetalinger til Eksportfinansiering Norge uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under byggelånsgarantiordningen overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 600 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 91 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – byggelånsgarantiordning.

foreta utbetalinger til Eksportfinansiering Norge uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under Garantiordning for kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge (skipsgarantiordningen) overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 150 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 92 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – skipsgarantiordning.

IV

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 71 Miljøtiltak Raufoss, for miljøtiltak innenfor gitt garantiramme på 168 mill. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorarer og utgifter til faglig bistand ved salg av statlige aksjeposter, samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i selskapene.

overskride bevilgningen under kap. 2429 Eksportkredittordningen, post 90 Utlån, men slik at utlån i 2024 ikke overstiger 26 mrd. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 905 Norges geologiske undersøkelse, post 21 Spesielle driftsutgifter, kap. 923 Havforskningsinstituttet, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 926 Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy, post 21 Spesielle driftsutgifter i forbindelse med gjennomføringen av bestemte oppdragsprosjekter, mot tilsvarende kontraktsfestede innbetalinger til disse prosjektene under henholdsvis kap. 3905 Norges geologiske undersøkelse, post 03 Oppdragsinntekter og andre inntekter, kap. 3923 Havforskningsinstituttet, post 01 Oppdragsinntekter og kap. 3926 Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy, post 01 Oppdragsinntekter. Ved beregning av beløp som kan overføres til 2025 under de nevnte utgiftsbevilgninger, skal alle ubrukte merinntekter og mindreinntekter regnes med, samt eventuell inndekning av foregående års overskridelse på posten.

overskride bevilgningen under kap. 916 Kystverket, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 70 mill. kroner per aksjon dersom det er nødvendig å sette i verk tiltak mot akutt forurensing uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

overskride bevilgningen under kap. 912 Klagenemndssekretariatet, post 21 Spesielle driftsutgifter for å dekke eventuelle saksomkostninger knyttet til endring av påklagde vedtak til fordel for en part i medhold av forvaltningsloven § 36, i saker som behandles av klagenemndene som Klagenemndssekretariatet betjener.

V

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Kongen i 2024 kan overskride bevilgningen under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (SDØE) med inntil 5 mrd. kroner ved utøvelse av statens forkjøpsrett ved overdragelser av andeler i utvinningstillatelser på norsk kontinentalsokkel.

VI

Fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan utgiftsføre uten bevilgning under:

kap. 954 Petoro AS, post 71 Erstatninger, erstatning til Norges Bank som omfatter netto rentetap og andre dokumenterte kostnader grunnet avvik i varslet og faktisk innbetaling av valuta fra SDØE til Norges Bank, jf. avtale om overføring og kjøp av valuta fra SDØE til Norges Bank.

kap. 2440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, post 90 Lån til Norpipe Oil AS, inntil 25 mill. kroner til utlån til Norpipe Oil AS.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan:

inngå forpliktelser for inntil 7,5 mill. kroner til utredninger og lignende ut over bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

gi Norsk nukleær dekommisjonering og Institutt for energiteknikk fullmakt til å foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger innenfor en samlet ramme på inntil 465 mill. kroner under kap. 907 Norsk nukleær dekommisjonering, post 21 Spesielle driftsutgifter.

gi Norsk nukleær dekommisjonering fullmakt til å inngå kontrakter for inntil 150 mill. kroner til opprydding ved Søve gruver under kap. 907 Norsk nukleær dekommisjonering, post 30 Opprydding Søve.

gi Kystverket fullmakt til å forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning under kap. 916 Kystverket, post 30 Nyanlegg og større vedlikehold for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget med samlet ramme for gamle og nye forpliktelser med inntil 1 390 mill. kroner.

VIII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

907

Norsk nukleær dekommisjonering

60

Tilskudd til kommuner

10,8 mill. kroner

70

Tilskudd til organisasjoner

3,2 mill. kroner

916

Kystverket

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg

77,2 mill. kroner

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner

176 mill. kroner

2421

Innovasjon Norge

50

Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

1 200 mill. kroner

71

Innovative næringsmiljøer

155 mill. kroner

75

Grønn plattform

345 mill. kroner

76

Miljøteknologi

655 mill. kroner

2426

Siva SF

71

Tilskudd til testfasiliteter

15 mill. kroner

gi tilsagn om tilskudd på 186 mill. euro i tillegg til eksisterende bevilgning, for å delta i de frivillige programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA. Samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar skal likevel ikke overstige 236 mill. euro.

gi tilsagn om tilskudd til tapsavsetning for norsk deltakelse i InvestEU med inntil 1 316,6 mill. kroner under kap. 924 Internasjonale samarbeidsprogrammer, post 70 Tilskudd, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene.

IX

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier for inntil 160 mill. kroner for lån til realinvesteringer og driftskapital, men slik at total ramme for nytt og gammelt ansvar ikke overstiger 820 mill. kroner.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 155 000 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utlandet innenfor Alminnelig garantiordning og inkludert Gammel alminnelig ordning. Videre gis departementet fullmakt til midlertidig å kunne øke garantirammen med ytterligere 10 000 mill. kroner dersom det blir nødvendig som følge av valutasvingninger.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 3 150 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utviklingsland, samt innenfor en øvre rammebegrensning på syv ganger det til enhver tid innestående beløp på ordningens grunnfond.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 7 000 mill. kroner ved byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 20 000 mill. kroner ved etablering av langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 10 000 mill. kroner ved kjøp av skip fra verft i Norge når disse skipene skal brukes i Norge.

X

Garantifullmakt og fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan inngå standardavtaler for leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard med garantier overfor långiver som har pant i bygg som står på statens grunn. Garantiansvar kan kun utløses dersom staten sier opp avtalen eller nekter overføring av leierett. Samlet garantiramme for avtalene begrenses oppad til 25 mill. kroner. Det kan utgiftsføres utbetalinger knyttet til garantiene uten bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 86 Lånesikringsordning, bolig- og næringsformål på Svalbard, innenfor en ramme på 10 mill. kroner.

XI

Dekning av forsikringstilfeller

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan:

gi tilsagn til Institutt for energiteknikk og Statsbygg om dekning av forsikringsansvar for inntil 80 mill. euro overfor tredjeperson for instituttets og Statsbyggs ansvar etter lov av 12. mai 1972 nr. 28 om atomenergivirksomhet, kapittel III.

inngå avtaler om forsikringsansvar under beredskapsordningen for statlig varekrigsforsikring innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 2 000 mill. kroner.

XII

Utlånsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende innovasjonslån innenfor en ramme på 3 000 mill. kroner, herav inntil 400 mill. kroner til låneordning for bygging av miljøvennlige skip og inntil 900 mill. kroner til grønne vekstlån.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye lån under lavrisikolåneordningen innenfor en ramme på 3 500 mill. kroner.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om lån under eksportkredittordningen uten en øvre ramme.

gi tilsagn om lån til Institutt for energiteknikk på inntil 18 mill. kroner ut over bevilgning under kap. 908 Institutt for energiteknikk, post 72 Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur. Utbetaling av lånet aktiveres i statens kapitalregnskap.

XIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til særskilte prosjekter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan:

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 190 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak på Løkken.

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 225 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak i gruveområdet i Folldal.

starte opp, bestille og forplikte staten utover budsjettåret i investeringsprosjektet Brukervennlige registertjenester under kap. 904 Brønnøysundregistrene, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, innenfor en kostnadsramme på 515 mill. kroner. Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår. Samlede utbetalinger og gjenstående forpliktelser skal til enhver tid holdes innenfor den vedtatte kostnadsrammen for Brukervennlige registertjenester. Kostnadsrammen er oppgitt i 2024-kroner. Nærings- og fiskeridepartement gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

XIV

Fullmakt til å overføre ubrukte midler i reguleringsfond

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å overføre eventuelt mindreforbruk til forvaltning av eksportkredittordningen til et reguleringsfond, begrenset slik at maksimalt innestående på reguleringsfondet ved utløpet av budsjettåret er 5 pst. av bevilgningen på kap. 2460, post 24 i 2024.

XV

Forpliktelser under avsetningsinstruksen og øvrige driftsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, knyttet til:

løpende forretningsvirksomhet i interessentskapene, samt deltakelse i annen virksomhet som har tilknytning til leting og utvinning av petroleum.

avsetning av statens petroleum etter avsetningsinstruksen gitt Equinor ASA.

XVI

Utbyggingsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, hvor øvre grense for statens forholdsmessige andel for det enkelte prosjekt/fase utgjør inntil 5 mrd. kroner knyttet til deltakelse i:

utbyggingsprosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel.

utviklingsprosjekter under Gassled eller andre interessentskap.

XVII

Forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift og for anlegg og drift er behandlet

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten knyttet til kontraktsmessige forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift er godkjent eller før tillatelse til anlegg og drift er gitt, herunder forpliktelser knyttet til en pre-interessentskapsfase.

Andre fullmakter

XVIII

Fullmakt til å bortfeste

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan bortfeste hjemfalte gruveeiendommer til museale formål vederlagsfritt.

XIX

Fullmakt til å erverve og avhende aksjer og opsjoner

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan gi Eksportfinansiering Norge anledning til å erverve og avhende aksjer og opsjoner med formål å få dekning for krav i misligholds- og gjenvinningssaker. Eierskapet skal være midlertidig.

XX

Endringer i statlige eier- og låneposter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner kan:

redusere eierskapet i Akastor ASA helt eller delvis.

redusere eierskapet i Aker Solutions ASA helt eller delvis.

redusere eierskapet i Mesta AS delvis.

redusere deltakelsen i hybridlån og obligasjonslån utstedt av Norwegian Air Shuttle ASA helt eller delvis.

Nærings- og fiskeridepartementet gis i 2024 videre fullmakt til å utøve forkjøpsrett og utgiftsføre uten bevilgning under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 96 Aksjer, og dermed erverve 30 pst. av aksjene i Telenor Fiber AS dersom Telenor ASA ikke ønsker å benytte denne retten og retten overføres til Nærings- og fiskeridepartementet, ved et eventuelt fremtidig salg av minoritetsandelen i Telenor Fiber AS.

XXI

Salgsfullmakt og nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan avhende ikke-aktive gruveeiendommer. Utgifter knyttet til eventuell avhending kan trekkes fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 3900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 30 Inntekter fra salg av gruveeiendom.

XXII

Fullmakt til å forvalte statens eierinteresser i holdingselskap

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å:

benytte holdingselskapet for å forvalte eierandeler som følge av misligholds- og gjenvinningssaker under Alminnelig garantiordning. Alminnelig garantiordning kan også gi lån til holdingselskap eller overføre andre verdier for oppkapitalisering. Holdingselskapet skal være midlertidig.

plassere aksjer eller andre verdier tilhørende Alminnelig garantiordning i holdingselskapet.

overføre utbytte fra holdingselskapet tilbake til Alminnelig garantiordning.

overføre inntekter fra salg av aksjer eid av holdingselskapet til Alminnelig garantiordning.

avvikle holdingselskapet, samt tilbakeføre eventuelle midler til eller dekke eventuelt kapitalbehov fra Alminnelig garantiordning.

XXIII

Overføring av eiendomsrett mot bruksrett

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan godkjenne overføring av eiendomsrett fra en rettighetshavergruppe hvor Petoro AS som forvalter av SDØE er en av rettighetshaverne, til en annen rettighetshavergruppe. Det forutsettes at Petoro AS som forvalter av SDØE er sikret tilstrekkelig bruksrett. Denne fullmakt vil gjelde for de prosjekter hvor Olje- og energidepartementet har fullmakt til å godkjenne plan for utbygging/anlegg og drift, samt ved mindre endringer for prosjekter hvor plan for utbygging/anlegg og drift allerede er godkjent. Fullmakten gis under forutsetning av at overføring av eiendomsrett ikke har prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

XXIV

Overdragelse av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan godkjenne overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler for Petoro AS som forvalter av SDØE der det antas at ressursene i utvinningstillatelsen på tidspunkt for overdragelsen er mindre enn 3 millioner Sm³ oljeekvivalenter.

XXV

Overdragelse og samordning av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan godkjenne at Petoro AS kan delta i:

overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler i interessentskap hvor en rettighetshaver velger å tre ut av interessentskapet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

forenklet samordning av utvinningstillatelser med SDØE-andeler.

ny/endret plan for utbygging og drift av forekomster innenfor et samordnet område med SDØE-deltakelse.

overdragelse av deltakerandeler for å oppnå fortsatt harmonisering av deltakerandeler i utvinningstillatelser som er samordnet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

XXVI

Overdragelse av andeler i rørledninger mv.

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan godkjenne nødvendige transaksjoner for overdragelse av andeler for Petoro AS som forvalter av SDØE for å innlemme rørledninger og transportrelaterte anlegg med SDØE-andel i Gassled eller andre interessentskap. Statens andel i Gassled eller andre interessentskap skal justeres for å gjenspeile innlemmelsen.

XXVII

Regnskapsføring av kontantinnkallinger mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan gi Petoro AS fullmakt til å postere inn- og utbetalinger for SDØE mot mellomværendet med statskassen. Mellomværendet omfatter over-/underinnkalling av kontanter fra operatørselskapene (differansen mellom kontantinnkalling og avregning fra operatør), arbeidskapital, avregning fra operatør, merverdiavgift og mellomværende med betalingsformidler m.m.

XXVIII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan gi Kystverket fullmakt til å postere a konto innbetalinger som Kystverket mottar knyttet til oljevernaksjoner mv. mot mellomværendet med statskassen. Når endelig oppgjør er avklart, gjøres mellomværendet opp og inntektsføres på kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

XXIX

Fullmakt til å inngå avtaler om skadesløsholdelse

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2024 kan gi Havforskningsinstituttet fullmakt til, i de tilfeller det anses operasjonelt nødvendig, å inngå avtaler som innebærer at en part selv er ansvarlig for egen eiendom og personale i skadetilfeller hvor det etter alminnelig erstatningsrett vil være en annen part som er ansvarlig, med unntak for tilfeller der skaden er forvoldt ved grov uaktsomhet eller forsett (knock-for-knock-prinsippet).

Landbruks- og matdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1115 post 01

kap. 4115 post 02

kap. 1137 post 54

kap. 5576 post 70

kap. 1141 post 23

kap. 4141 post 01

kap. 1142 post 01

kap. 4142 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – ordinære forvaltningsorganer, med et beløp som tilsvarer merinntektene fra salg av eiendom, avgrenset oppad til 25 mill. kroner. Ubenyttede merinntekter fra salg av eiendom kan regnes med ved utregning av overførbart beløp under bevilgningen.

III

Forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2024 kan overskride bevilgningen under kap. 1142 Landbruksdirektoratet, post 01 Driftsutgifter, med opp til 500 000 kroner i forbindelse med forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2024 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer

70

Tilskudd til bevaring og bærekraftig bruk av husdyr-, plante- og skogtregenetiske ressurser

8,95 mill. kroner

1142

Landbruksdirektoratet

77

Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold

250,0 mill. kroner

78

Tilskudd til omstilling ved avvikling av pelsdyrhold

10,0 mill. kroner

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade – erstatninger

162,2 mill. kroner

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket

72,2 mill. kroner

1152

Bionova

70

Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket

302,0 mill. kroner

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2024 kan gi Landbruksdirektoratet fullmakt til å forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning under kap. 1142 Landbruksdirektoratet, post 21 spesielle driftsutgifter – Beredskapslagring av korn, med samlet ramme for gamle og nye forpliktelser på inntil 10 mill. kroner.

Andre fullmakter

VI

Fullmakter eiendom

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2024 kan:

1. selge statseiendom for inntil 25,0 mill. kroner. Departementet kan trekke utgifter ved salget fra salgsinntektene før disse inntektsføres.

2. inngå festekontrakter på de eiendommene departementet forvalter.

VII

Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2024 kan gi Landbruksdirektoratet fullmakt til regnskapsføring av a konto forskudd til slakteri og meieri, og til forskningsavgift, omsetningsavgift og overproduksjonsavgift, mot mellomværendet med statskassen.

Samferdselsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 1313 post 01

kap. 4313 post 02

kap. 1320 postene 01, 22, 28 og 30

kap. 4320 post 01

kap. 1320 post 28

kap. 4320 post 02

kap. 1320 post 22

kap. 4320 post 03

kap. 1320 post 72

kap. 4320 post 04

kap. 1352 post 01

kap. 4352 post 01

kap. 1354 post 01

kap. 4354 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2024 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1301

Forskning og utvikling mv.

70

Pilotprosjekter for utslippsfrie anleggsplasser

15 mill. kroner

1320

Statens vegvesen

64

Utbedring på fylkesveier for tømmertransport

24 mill. kroner

1352

Jernbanedirektoratet

74

Tilskudd til togmateriell mv.

700 mill. kroner

IV

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2024 kan:

gjennomføre disse tidligere godkjente investeringsprosjektene, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn:

Under kap./post

innenfor endret kostnadsramme på:

E8 Sørbotn–Laukslett

1320/30

3 925 mill. kroner

E18/E39 Gartnerløkka–Kolsdalen

1320/30

6 014 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektet. Kostnadsrammen er oppgitt i 2024-kroner. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å pris- og valutakursjustere kostnadsrammen i senere år.

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

2025

2026

2027

2028

1352

Jernbanedirektoratet

73

Kjøp av infrastruktur-tjenester - investeringer

57 300 mill. kroner

15 630 mill. kroner

14 760 mill. kroner

13 890 mill. kroner

13 020 mill. kroner

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn, for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

30

Riksveiinvesteringer: Prosjekter uten kostnadsramme

8 460 mill. kroner

3 810 mill. kroner

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn, for planlegging mv. av prosjekter med kostnadsanslag over 1 000 mill. kroner, men der kostnadsramme ikke er lagt frem for Stortinget inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

1320

Statens vegvesen

30

Riksveiinvesteringer: Planlegging, forberedende arbeider og grunnerverv

500 mill. kroner

V

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drift- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2024 kan:

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn, inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

22

Drift og vedlikehold av riksveier

13 800 mill. kroner

5 450 mill. kroner

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd, inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

2025

2026

2027

2028

1352

Jernbanedirektoratet

71

Kjøp av infrastruktur-tjenester - Drift og vedlikehold

28 480 mill. kroner

7 770 mill. kroner

7 340 mill. kroner

6 900 mill. kroner

6 470 mill. kroner

VI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for kjøp av transporttjenester

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2024 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

72

Tilskudd til riksveiferjedriften

20 400 mill. kroner

3 250 mill. kroner

1352

Jernbanedirektoratet

70

Kjøp av persontransport med tog

31 700 mill. kroner

5 300 mill. kroner

VII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for Nye Veier AS

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2024 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1321

Nye Veier AS

70

Tilskudd til Nye Veier AS

26 000 mill. kroner

6 500 mill. kroner

Andre fullmakter

VIII

Salg og bortfeste av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2024 kan selge og bortfeste fast eiendom inntil en verdi av 50 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle.

IX

Restverdisikring for eksisterende materiell, oppgraderinger av eksisterende materiell og investeringer i nytt materiell

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2024 for det togmateriellet som inngår i statens kjøp av persontransporttjenester med tog på kap. 1352 Jernbanedirektoratet, post 70 Kjøp av persontransport med tog, kan:

gi en restverdigaranti for bokførte verdier på inntil 7 600 mill. kroner

gi ytterligere restverdigaranti til oppgraderinger og nyinvesteringer innenfor en ramme på inntil 12 320 mill. kroner. Det legges til grunn 75 pst. restverdigaranti.

X

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2024 kan gi Statens vegvesen fullmakt knyttet til forpliktelser ved forskutteringer som skal føres opp i statenskapitalregnskap konto 840013 Deposita og avsetninger under Samferdselsdepartementet med motpostering mellomværende med statskassen.

Andre vedtak

XI

Endring av bompengetakst

Stortinget samtykker i at gjennomsnittstaksten i Bypakke Ålesund endres fra 19,50 2021-kroner til 14,50 2021-kroner.

Klima- og miljødepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1400 post 01

kap. 4400 post 02

kap. 1420 post 01

kap. 4420 postene 01, 50 og 85

kap. 1420 post 23

kap. 4420 postene 04, 06 og 09

kap. 1420 post 30

kap. 4420 post 40

kap. 1420 post 32

kap. 4420 post 41

kap. 1423 post 01

kap. 4423 post 01

kap. 1429 post 01

kap. 4429 postene 02 og 09

kap. 1471 post 01

kap. 4471 postene 01 og 03

kap. 1471 post 21

kap. 4471 post 21

kap. 1472 post 50

kap. 5578 post 70

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 01 Driftsutgifter, til dekning av honorarer, transaksjonskostnader og utgifter til faglig bistand i forbindelse med salg av klimakvoter.

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6 med et beløp som svarer til inntekter fra salg av klimakvoter under statens kvotekjøpsprogram som er regnskapsført på kap. 4481 Salg av klimakvoter, post 01 Salgsinntekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Kjøp av klimakvoter under Parisavtalens artikkel 6

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2024 kan inngå avtaler om kjøp av klimakvoter innenfor en samlet ramme på 8 200 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser under kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6. I tillegg kan Klima- og miljødepartementet gi tilsagn om kjernestøtte til Global Green Growth Institute (GGGI) fra kvotekjøpsprogrammet.

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2024 kan gjøre bestillinger av materiell o.l. utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1411

Artsdatabanken

21

Spesielle driftsutgifter

12 mill. kroner

1420

Miljødirektoratet

31

Tiltak i verneområder og naturrestaurering

8 mill. kroner

32

Statlige erverv, vern av naturområder

340,8 mill. kroner

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2024 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1411

Artsdatabanken

70

Tilskudd til å styrke kunnskap om og formidling av naturmangfoldet

16,6 mill. kroner

1420

Miljødirektoratet

30

Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder

45 mill. kroner

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning

417,2 mill. kroner

62

Tilskudd til grønn skipsfart

190,3 mill. kroner

71

Marin forsøpling

15 mill. kroner

78

Friluftslivsformål

28 mill. kroner

1428

Enova SF

50

Overføring til Klima- og energifondet

400 mill. kroner

1429

Riksantikvaren

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner

61 mill. kroner

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljøer og kulturlandskap

15 mill. kroner

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

10 mill. kroner

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

17 mill. kroner

74

Tilskudd til fartøyvern

10 mill. kroner

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene

1 mill. kroner

77

Tilskudd til verdiskapningsarbeid på kulturminneområdet

5 mill. kroner

79

Tilskudd til verdensarven

20 mill. kroner

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

73

Klima- og skogsatsingen

2 460 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2024 kan pådra forpliktelser for fremtidige år til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger under kap. 1420 Miljødirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 9,3 mill. kroner.

Andre fullmakter

VIII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2024 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak fra 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas én gang i året for FNs klima- og skogprogram, FNs kontor for narkotika og kriminalitet (UNODC), Verdensbankens Forest Carbon Partnership Facility, Forest Investment Program, BioCarbon Fund plus og Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).

Utbetalinger av kjernebidrag til Global Green Growth Institute kan foretas i henhold til organisasjonens regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) og til fond forvaltet av FNs Multi Partner Trust Fund, Inter-American Development Bank (IDB) og Perus nasjonale miljøfond Profonanpe kan foretas i henhold til regelverket for det enkelte fond.

IX

Utbetaling for fremtidige utslippsreduksjoner

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2024 gis unntak fra forutsetningene i stortingsvedtaket fra 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger gjennom at tilskudd til Emergent Forest Financing Accelerator kan utbetales med det formål å betale for fremtidige verifiserte utslippsreduksjoner.

X

Utbetaling av tilskudd til offentlig-privat samarbeid

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2024 gis unntak fra forutsetningene i stortingsvedtaket fra 8. november 1984 om at utbetaling av gitte bevilgninger kun skal skje ved behov, slik at det kan utbetales tilskudd til risikoreduksjon for investeringer i avskogingsfri og bærekraftig råvareproduksjon i tråd med kriteriene for kap. 1482 Internasjonale klima- og utviklingstiltak, post 73 Klima- og skogsatsingen.

XI

Utbetaling av renter på tilskudd

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalte fra Norge under Klima- og skogsatsingen på kap. 1482, post 73, kan benyttes til tiltak etter avtale mellom Klima- og miljødepartementet og den enkelte mottakeren.

XII

Omgjøring av betingede lån til tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2024 kan gi Enova SF fullmakt til å omgjøre betingede lån fra Klima- og energifondet til tilskudd etter forhåndsdefinerte og forutsigbare vilkår.

XIII

Fullmakt til å avhende areal innkjøpt for verneformål eller friluftslivsformål og for makeskifte i forbindelse med gjennomføring av skogvern

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2024 kan godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som Miljødirektoratet forvalter, for inntil 25 mill. kroner.

Finansdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 41 post 01

kap. 3041 post 01

kap. 51 post 01

kap. 3051 post 02

kap. 1600 postene 01 og 21

kap. 4600 post 02

kap. 1605 post 01

kap. 4605 post 01

kap. 1605 postene 01 og 22

kap. 4605 post 02

kap. 1610 post 01

kap. 4610 postene 01, 04 og 05

kap. 1618 post 01

kap. 4618 post 03

kap. 1620 post 21

kap. 4620 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2024 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1610

Tolletaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 mill. kroner

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35 mill. kroner

IV

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2024 kan gjennomføre investeringsprosjekter innenfor kostnadsrammer som vist nedenfor:

Betegnelse

Etat

Samlet ramme

Dialogbasert skattemelding (Sirius)

Skatteetaten

781,5 mill. kroner

Modernisering av innkreving – steg 1

Skatteetaten m.fl.

2 047,3 mill. kroner

Treff-prosjektet

Tolletaten

857,5 mill. kroner

Fullmaktene gjelder også forpliktelser som pådras for senere budsjettår og innenfor kostnadsrammene for prosjektene. Finansdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammene i senere år.

V

Garantifullmakt

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2024 kan gi garanti for grunnkapitalen til Den nordiske investeringsbank innenfor en samlet ramme for nye tilsagn og gammalt ansvar på 1 617 872 455 euro.

VI

Fullmakt til å dekke utgifter til videre bobehandling

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2024 kan bestemme at det under ordningen med oppfølging av statens krav i konkursbo pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 51 mill. kroner. Utbetalinger dekkes av bevilgningen under kap. 1618 Skatteetaten, post 21 Spesielle driftsutgifter.

VII

Fullmakt til å yte likviditetslån til Bankenes sikringsfond

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2024 kan yte likviditetslån til Bankenes sikringsfond med en løpetid på inntil 5 år, dersom Bankenes sikringsfond ber om slikt lån for å ivareta innskuddsgarantiordningens formål. Samlet utestående sum for slikt lån kan ikke overstige 1 prosent av samlede garanterte innskudd, avgrenset oppover til 20 mrd. kroner.

Andre fullmakter

VIII

Fullmakt til å rette opp uoppklarte differanser og feilposteringer i tidligere års statsregnskap

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2024 i enkeltsaker kan korrigere uoppklarte differanser i regnskapene og feilposteringer i statsregnskapet som gjelder tidligere års regnskaper, ved postering over konto for forskyvninger i balansen i statsregnskapet i det inneværende års regnskap. Fullmakten gjelder inntil 1 mill. kroner.

IX

Nettoposteringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2024 kan trekke direkte utgifter i forbindelse med auksjonssalg fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 4610 Tolletaten, post 02 Andre inntekter.

X

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2024 kan gi Skatteetaten fullmakt til å:

inntektsføre statens andel av skatteinngangen i statsregnskapet i samme periode som dette blir rapportert fra skatteregnskapet, og mot skatteregnskapets mellomværende med statskassen. Mellomværendet utlignes i påfølgende periode når oppgjøret blir overført fra skatteregnskapet.

føre uplasserte innbetalinger mot mellomværendet med statskassen. Etter at kravene er fastsatt og registrert i regnskapssystemet, blir innbetalingene resultatført i statsregnskapet og mellomværendet utlignet.

føre midler Skatteetaten har krevet inn på vegne av andre aktører, mot mellomværendet med statskassen, i de tilfeller Skatteetaten sender midlene videre. Mellomværendet utlignes i perioden Skatteetaten sender midlene videre til aktuell aktør.

Forsvarsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2024 kan benytte alle merinntekter til å overskride enhver utgiftsbevilgning under Forsvarsdepartementet, med følgende unntak:

Inntekter fra militære bøter kan ikke benyttes som grunnlag for overskridelse.

Inntekter ved salg av større materiell kan benyttes med inntil 75 pst. til overskridelse av bevilgningen under kapittel 1760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kapittel 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2024 kan:

foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1700

Forsvarsdepartementet

01

Driftsutgifter

34 mill. kroner

1720

Forsvaret

01

Driftsutgifter

14 650 mill. kroner

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

01

Driftsutgifter

1 100 mill. kroner

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

220 mill. kroner

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

103 820 mill. kroner

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

470 mill. kroner

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 mill. kroner

gi Forsvarets forskningsinstitutt fullmakt til å ha økonomiske forpliktelser på inntil 60 mill. kroner ut over det som dekkes av egne avsetninger.

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2024 kan gi tilsagn om tilskudd ut over gitt bevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1700

Forsvarsdepartementet

73

Forskning og utvikling

500 mill. kroner

V

Investeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2024 kan:

starte opp følgende nye investeringsprosjekter:

Prosjekt

Kostnadsramme

6359 Fremtidig maritim minemottiltakskapabilitet

4 412 mill. kroner

5230 Artilleriammunisjon 155 mm

4 682 mill. kroner

1103 Utvidet mellomløsning Ula-klassen

4 649 mill. kroner

og endre omfang og kostnadsramme for følgende investeringsprosjekt:

Prosjekt

Kostnadsramme

6346 Nye ubåter

48 024 mill. kroner

2078 Sensorer for militær luftromsovervåking

12 875 mill. kroner

Fullmaktene under punkt 1 gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektene. Forsvarsdepartementet gis fullmakt til å pris- og valutajustere kostnadsrammene i senere år.

endre tidligere godkjente prosjekter som anført i Prop. 1 S (2023–2024), herunder endrede kostnadsrammer.

starte opp og gjennomføre materiellinvesteringsprosjekter med en kostnadsramme under 500 mill. kroner.

starte opp og gjennomføre eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) med en kostnadsramme under 200 mill. kroner.

nytte bevilgningen på den enkelte investeringspost, hhv. post 44, 45, 47 og 48 fritt mellom formål, bygg- og eiendomskategorier, anskaffelser og prosjekter som presentert i Prop. 1 S (2023–2024).

gjennomføre konsept- og definisjonsfasen av planlagte materiellanskaffelser.

igangsette planlegging og prosjektering av eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) innenfor rammen av bevilgningen på de respektive poster.

inkludere gjennomføringskostnader i eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter på post 47.

Andre fullmakter

VI

Nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2024 kan trekke salgsomkostninger ved salg av materiell og fast eiendom fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kapittel 4760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter og kapittel 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg, post 47 Salg av eiendom.

VII

Personell

Stortinget samtykker i at:

Forsvarsdepartementet i 2024 kan fastsette lengden på førstegangstjenesten, repetisjonstjenesten og heimevernstjenesten slik det går frem av Prop. 1 S (2023–2024).

enheter oppsatt med frivillig heimevernspersonell kan overføres til forsvarsgrener og fellesinstitusjoner, og benyttes i operasjoner i utlandet.

VIII

Fullmakter vedrørende fast eiendom

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2024 kan:

avhende fast eiendom uansett verdi til markedspris når det ikke foreligger annet statlig behov for eiendommen. Eiendommene skal normalt legges ut for salg i markedet, men kan selges direkte til fylkeskommuner eller kommuner til markedspris, innenfor EØS-avtalens bestemmelser. Dersom eiendommene er aktuelle for frilufts- eller kulturformål kan de selges på samme vilkår til Statskog SF hvis ikke fylkeskommuner eller kommuner ønsker å kjøpe eiendommene. Likeledes kan eiendommer som er nødvendige for å oppfylle samfunnets målsetting om å opprettholde en selvfinansiert sivil luftfart, selges direkte til Avinor AS. Dette gjelder følgende eiendomskategorier:

rullebaner, taksebaner med tilhørende sikkerhetsområder, flyoppstillingsplasser og andre arealer og infrastruktur for flyoperasjoner

terminal innrettet mot det service- og tjenestebehov som forbrukere og myndigheter har bruk for

områder for kollektiv og privat tilbringertjeneste

kontorer og lignende

eiendommer for fremtidig utbygging

avhende fast eiendom til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Tidspunkt for belastning av utgiftsbevilgninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2024 kan belaste utgiftsbevilgninger for bestillinger gjennom NSPA (NATO Support and Procurement Agency), andre internasjonale organisasjoner eller andre lands myndigheter fra det tidspunkt materiell blir bestilt, selv om levering først skjer senere i budsjettåret eller i et etterfølgende budsjettår.

X

Uttak fra lager av materiell som er utgiftsført tidligere år

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2024 kan fravike Bevilgningsreglementets bestemmelser om kontant- og ettårsprinsippet ved uttak fra lager som er utgiftsført på kapittel 1720 i tidligere budsjettår til anvendelse på Forsvarsdepartementets kapitler 1700, 1735 og 1791, samt Justis- og beredskapsdepartementets kapittel 481.

XI

Kjøp/innløsing av boliger med fellesgjeld

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet gjennom Forsvarsbygg i 2024 kan kjøpe/innløse boliger med fellesgjeld, slik at samlet gjeld knyttet til eierskap av slike boliger ikke overstiger 100 mill. kroner.

XII

Militær støtte til Ukraina

Stortinget samtykker til at Forsvarsdepartementet i 2024, innenfor rammen av Nansen-programmet, kan foreta donasjoner av materiell fra forsvarssektoren som anses som særlig viktig for Ukrainas forsvarskamp. Helhetlige vurderinger av konsekvensene for Forsvarets operative evne og nasjonal beredskap skal ligge til grunn for regjeringens beslutninger om slike donasjoner. Innenfor gjeldende samtykke skal beslutninger om donasjoner fra forsvarssektoren ikke gå ut over en tilstrekkelig nasjonal responsevne.

Olje- og energidepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2024 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1810 post 23

kap. 4810 post 02

kap. 1820 post 23

kap. 4820 post 02

kap. 1820 post 45

kap. 4820 post 03

kap. 1860 post 01

kap. 4860 post 10

kap. 1860 post 21

kap. 4860 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2024 kan pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 mill. kroner

1810

Sokkeldirektoratet

21

Spesielle driftsutgifter

50 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

21

Spesielle driftsutgifter

50 mill. kroner

22

Flom- og skredforebygging

200 mill. kroner

25

Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser

50 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2024 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

72

Tilskudd til petroleums- og energiformål

10 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

350 mill. kroner

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 mill. kroner

1850

Klima, industri og teknologi

70

Gassnova SF

20 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Utbyggingsprosjekter på norsk kontinentalsokkel

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2024 kan godkjenne prosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel under følgende forutsetninger:

Prosjektet må ikke ha prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

Øvre grense for de samlede investeringer per prosjekt utgjør 15 mrd. kroner.

Hvert enkelt prosjekt må vise akseptabel samfunnsøkonomisk lønnsomhet og være rimelig robust mot endringer i prisutviklingen for olje og naturgass.

Vedlegg 1
Oversikt over utgifter og inntekter i statsbudsjettet for budsjetterminen 2024

1 000 kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Driftsutgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

Det kongelige hus

291 542

27 060

-

264 482

-

Regjeringen

423 961

423 961

-

-

-

Stortinget og eksterne organer

2 444 085

1 981 085

167 700

295 300

-

Høyesterett

137 706

137 706

-

-

-

Utenriksdepartementet

54 745 930

9 396 824

101 496

43 257 296

1 990 314

Kunnskapsdepartementet

80 527 325

6 795 824

45 439

73 686 062

-

Kultur- og likestillingsdepartementet

24 545 117

2 620 410

79 900

21 844 807

-

Justis- og beredskapsdepartementet

53 241 964

46 887 773

2 448 710

3 905 481

-

Kommunal- og distriktsdepartementet

279 206 762

7 681 434

6 510 358

245 614 970

19 400 000

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

71 641 484

27 095 950

685 344

43 860 190

-

Helse- og omsorgsdepartementet

234 260 788

7 175 501

20 206

227 065 081

-

Barne- og familiedepartementet

41 378 357

10 569 509

2 164

30 806 684

-

Nærings- og fiskeridepartementet

20 255 476

8 222 377

1 502 902

10 432 697

97 500

Landbruks- og matdepartementet

31 624 464

2 178 196

15 904

29 430 364

-

Samferdselsdepartementet

90 995 400

22 595 400

10 349 700

58 050 300

-

Klima- og miljødepartementet

23 356 360

3 504 392

543 416

19 308 552

-

Finansdepartementet

140 963 590

23 629 629

342 090

48 991 871

68 000 000

Forsvarsdepartementet

90 848 802

54 452 817

30 110 687

6 257 450

27 848

Olje- og energidepartementet

17 570 724

2 938 824

29 000

14 602 900

-

Ymse

7 000 000

7 000 000

-

-

-

Statsbankene

154 723 567

835 706

118 730

20 573 458

133 195 673

Statlig petroleumsvirksomhet

26 000 000

-

26 000 000

-

-

Statens forvaltningsbedrifter

9 134 329

-247 142

8 281 471

-

1 100 000

Folketrygden

651 125 650

-

-

651 125 650

-

Statens pensjonsfond utland

832 165 500

-

-

832 165 500

-

Sum utgifter

2 938 608 883

245 903 236

87 355 217

2 381 539 095

223 811 335

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folketrygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføringer fra Statens pensjonsfond utland)

1 919 967 682

458 345 634

2 378 313 316

2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

2 063 671 898

651 125 650

2 714 797 548

Driftsutgifter

245 903 236

-

245 903 236

Nybygg, anlegg mv.

87 355 217

-

87 355 217

Overføringer til andre

898 247 945

651 125 650

1 549 373 595

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

832 165 500

-

832 165 500

3. Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-143 704 216

-192 780 016

-336 484 232

4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland

336 484 232

-

336 484 232

5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

192 780 016

-192 780 016

-

1 000 kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Driftsinntekter

Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv.

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbakebetalinger mv.

Skatter på formue og inntekt

418 286 200

-

-

418 286 200

-

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

455 460 000

-

-

455 460 000

-

Tollinntekter

3 785 000

-

-

3 785 000

-

Merverdiavgift

398 897 000

-

-

398 897 000

-

Avgifter på alkohol

17 000 000

-

-

17 000 000

-

Avgifter på tobakk

7 300 000

-

-

7 300 000

-

Avgifter på motorvogner

19 540 000

-

-

19 540 000

-

Andre avgifter

60 100 291

-

-

60 100 291

-

Sum skatter og avgifter

1 380 368 491

-

-

1 380 368 491

-

Renter av statens forvaltningsbedrifter

2 388 000

-

-

2 388 000

-

Øvrige inntekter av statens forvaltningsbedrifter

1 783 400

-

1 759 000

24 400

-

Sum inntekter av statens forvaltningsbedrifter

4 171 400

-

1 759 000

2 412 400

-

Renter fra statsbankene

17 445 660

-

-

17 445 660

-

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

15 317 000

-

-

15 317 000

-

Utbytte ekskl. Equinor ASA

39 767 354

-

-

39 767 354

-

Sum renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forvaltningsbedrifter og Equinor ASA)

72 530 014

-

-

72 530 014

-

Inntekter under departementene

38 477 911

26 207 848

2 275 467

9 994 596

-

Overføring fra Norges Bank

24 600 000

-

-

24 600 000

-

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

-

-

-

-

-

Sum andre inntekter

63 077 911

26 207 848

2 275 467

34 594 596

-

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

328 300 000

295 900 000

29 100 000

3 300 000

-

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

491 600 100

-

-

491 600 100

-

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

38 265 400

-

-

38 265 400

-

Sum petroleumsinntekter

858 165 500

295 900 000

29 100 000

533 165 500

-

Tilbakebetalinger

124 093 582

-

-

-

124 093 582

Statens pensjonsfond utland

336 484 232

-

-

336 484 232

-

Sum inntekter

2 838 891 130

322 107 848

33 134 467

2 359 555 233

124 093 582

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folketrygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

Lånetransaksjoner:

6. Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

223 811 335

-

223 811 335

Utlån til statsbanker

133 195 673

-

133 195 673

Gjeldsavdrag

68 000 000

-

68 000 000

Andre utlån, aksjetegning mv.

22 615 662

-

22 615 662

7. Tilbakebetalinger mv.

124 093 582

-

124 093 582

8. Utlån mv. (netto) (6 - 7)

99 717 753

-

99 717 753

9. Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8 - 5)

-93 062 263

192 780 016

99 717 753

Vedlegg 2
Statsbudsjettet

Tabell 2.1 Hovedtallene i statsbudsjettet for perioden 2018–2024

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2023

Anslag regnskap 2023

Forslag 2024

2018

2019

2020

2021

2022

Driftsutgifter og investeringer ekskl. petroleumsvirksomhet

218 699
226 495
233 088
249 851
275 869
280 866
293 515
307 506

Driftsresultat statens forvaltningsbedrifter

-428
-335
-549
-2 821
-1 114
-242
-284
-247

Renter av statsgjeld

10 636
9 796
10 463
9 760
7 993
11 530
10 835
12 454

Overføringer til andre

1 066 683
1 115 829
1 281 925
1 302 654
1 354 809
1 433 366
1 464 940
1 536 919

Utgifter ekskl. lån og petroleumsvirksomhet

1 295 590
1 351 785
1 524 928
1 559 444
1 637 557
1 725 519
1 769 006
1 856 632

Inntekter ekskl. lån, oljeskatter og petroleumsvirksomhet

1 077 078
1 124 162
1 154 402
1 190 476
1 354 815
1 468 643
1 478 539
1 520 148

Oljekorrigert overskudd

-218 513
-227 623
-370 525
-368 969
-282 742
-256 877
-290 468
-336 484

Overført fra Statens pensjonsfond utland

225 514
228 564
417 426
390 066
309 875
256 877
290 468
336 484

Overskudd før lånetransaksjoner

7 001
941
46 901
21 097
27 133
0
0
0

Oljeskatter

117 287
140 379
35 408
91 849
720 931
855 081
605 600
491 600

Utbytte fra Equinor ASA

14 984
20 057
15 030
10 494
35 258
15 000
63 827
38 265

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

141 242
122 809
83 988
209 902
557 412
542 700
260 700
328 300

Utgifter til statlig petroleumsvirksomhet

-22 555
-26 331
-27 601
-24 732
-28 378
-28 300
-27 000
-26 000

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

250 959
256 915
106 825
287 513
1 285 223
1 384 481
903 127
832 166

Overskudd før overføring til Statens pensjonsfond utland

32 446
29 292
-263 701
-81 456
1 002 480
1 127 604
612 659
495 681

Utlån og avdrag, brutto

148 491
187 253
207 255
221 288
245 527
226 996
253 889
223 811

Tilbakebetalinger

204 612
115 117
141 342
137 931
144 127
222 620
244 899
124 094

Utlån, netto

-56 120
72 137
65 913
83 358
101 399
4 376
8 990
99 718

Overskudd før lånetransaksjoner

7 001
941
46 901
21 097
27 133
0
0
0

Samlet finansieringsbehov

-63 122
71 195
19 012
62 261
74 267
4 376
8 990
99 718

Tabell 2.2 Samlede utgifter etter departement 2018–2024

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2018

2019

2020

2021

2022

2023 ¹

2024 ²

Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

3 438
3 242
2 813
2 864
3 522
3 038
3 297

Utenriksdepartementet

37 089
40 729
44 104
44 645
56 173
50 714
54 746

Kunnskapsdepartementet

79 218
78 913
77 379
78 380
73 623
74 315
80 527

Kultur- og likestillingsdepartementet

14 126
12 979
23 206
25 867
23 554
23 383
24 545

Justis- og beredskapsdepartementet

39 199
41 450
42 053
44 305
50 456
48 474
53 242

Kommunal- og distriktsdepartementet

188 927
198 397
225 179
224 391
233 467
251 057
279 207

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

36 826
43 653
40 478
48 355
53 899
59 563
71 641

Helse- og omsorgsdepartementet

165 686
177 147
192 370
214 729
216 024
219 936
234 261

Barne- og familiedepartementet

27 600
31 197
31 991
33 894
33 972
36 805
41 378

Nærings- og fiskeridepartementet

17 203
12 344
24 966
27 744
20 815
18 617
20 255

Landbruks- og matdepartementet

20 181
19 765
20 609
20 920
28 094
29 510
31 624

Samferdselsdepartementet

66 632
72 503
81 750
86 470
82 281
82 957
90 995

Klima- og miljødepartementet

13 210
14 183
17 540
16 476
19 841
22 440
23 356

Finansdepartementet

98 266
121 740
140 983
134 913
72 608
145 189
140 964

Forsvarsdepartementet
56 945
60 181
61 851
67 591
78 493
75 833
90 849

Olje- og energidepartementet

5 446
4 056
4 008
5 691
33 225
51 887
17 571

Ymse

1
0
0
0
1
8 780
7 000

Statsbankene

109 815
124 802
136 150
150 030
143 117
150 872
154 724

Statlig petroleumsvirksomhet

22 555
26 331
27 601
24 732
28 378
28 300
26 000

Statens forvaltningsbedrifter

4 056
4 301
23 249
4 602
12 207
10 112
9 134

Folketrygden

460 219
477 454
532 396
548 867
564 215
589 034
651 126

Statens pensjonsfond utland

250 959
256 915
115 935
287 513
1 368 719
1 384 481
832 166

Utgifter i alt

1 717 595
1 822 283
1 866 608
2 092 977
3 196 685
3 365 297
2 938 609

¹ Saldert budsjett 2023.

² Forslag 2024 Prop. 1 S (2023–2024).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.3 Driftsutgifter (postene 1–29) etter departement 2018–2024

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2018

2019

2020

2021

2022

2023 1

2024 2

Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

2 141
2 223
2 157
2 179
2 363
2 360
2 570

Utenriksdepartementet

5 245
5 226
5 016
5 023
9 547
6 573
9 397

Kunnskapsdepartementet

6 292
6 662
7 168
7 353
6 989
6 655
6 796

Kultur- og likestillingsdepartementet

2 105
2 264
2 242
2 291
2 423
2 447
2 620

Justis- og beredskapsdepartementet

34 839
36 334
36 358
38 151
45 147
42 305
46 888

Kommunal- og distriktsdepartementet

5 564
6 086
6 294
6 555
7 009
7 030
7 681

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

18 643
17 180
19 852
25 223
26 251
25 921
27 096

Helse- og omsorgsdepartementet

5 906
6 445
6 964
11 097
10 636
8 524
7 176

Barne- og familiedepartementet

8 186
8 316
8 448
8 686
9 073
8 997
10 570

Nærings- og fiskeridepartementet

4 589
4 851
4 420
4 785
7 375
7 545
8 222

Landbruks- og matdepartementet

1 847
1 910
1 884
1 918
1 980
1 999
2 178

Samferdselsdepartementet

15 708
17 333
17 868
17 879
18 024
20 090
22 595

Klima- og miljødepartementet

2 902
3 065
3 230
3 183
3 285
3 263
3 504

Finansdepartementet

17 015
18 052
19 563
20 784
21 536
22 143
23 630

Forsvarsdepartementet

39 197
40 246
40 684
44 070
50 176
48 052
54 453

Olje- og energidepartementet

1 730
1 872
1 723
1 752
1 836
2 042
2 939

Ymse

1
0
0
0
1
8 780
7 000

Statsbankene

756
762
805
788
790
791
836

Statlig petroleumsvirksomhet

0
0
0
0
0
0
0

Statens forvaltningsbedrifter

-428
-335
-549
-2 821
-1 094
-242
-247

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

172 236
178 493
184 128
198 897
223 347
225 275
245 903

1 Saldert budsjett 2023.

2 Forslag 2024 Prop. 1 S (2023–2024).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.4 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) etter departement 2018–2024

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2018

2019

2020

2021

2022

2023 1

2024 ²

Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

726
362
133
110
146
155
168

Utenriksdepartementet

124
114
41
50
65
72
101

Kunnskapsdepartementet

65
79
141
239
67
69
45

Kultur- og likestillingsdepartementet

26
34
72
91
113
119
80

Justis- og beredskapsdepartementet

2 398
3 322
3 514
2 032
2 038
2 882
2 449

Kommunal- og distriktsdepartementet

2 494
3 033
3 661
2 295
2 801
3 766
6 510

Arbeids- og inkluderingsdepartementet
608
485
491
521
547
562
685

Helse- og omsorgsdepartementet

17
21
17
27
25
19
20

Barne- og familiedepartementet

0
16
5
6
13
2
2

Nærings- og fiskeridepartementet

1 129
522
437
633
1 345
1 227
1 503

Landbruks- og matdepartementet

24
4
47
33
8
15
16

Samferdselsdepartementet

15 854
14 924
14 600
14 111
12 994
10 114
10 350

Klima- og miljødepartementet

647
628
626
613
597
637
543

Finansdepartementet

245
331
437
284
373
339
342

Forsvarsdepartementet

17 113
19 090
20 257
22 533
24 436
25 914
30 111

Olje- og energidepartementet

16
18
21
26
26
25
29

Ymse

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

76
48
69
62
95
79
119

Statlig petroleumsvirksomhet

22 555
26 331
27 601
24 732
28 378
28 300
26 000

Statens forvaltningsbedrifter

4 474
4 636
3 842
4 467
5 720
9 354
8 281

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

68 590
73 998
76 012
72 864
79 787
83 649
87 355

1 Saldert budsjett 2023.

2 Forslag 2024 Prop. 1 S (2023–2024).

3 Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.5 Overføringer til andre (postene 50–89) etter departement 2018–2024

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2018

2019

2020

2021

2022

2023 ¹

2024 ²

Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

571
657
523
575
1 014
523
560

Utenriksdepartementet

30 278
33 773
37 486
38 331
44 571
42 079
43 257

Kunnskapsdepartementet

72 861
72 171
70 069
70 788
66 568
67 590
73 686

Kultur- og likestillingsdepartementet

11 995
10 681
20 891
23 484
21 017
20 817
21 845

Justis- og beredskapsdepartementet

1 962
1 795
2 180
4 121
3 271
3 287
3 905

Kommunal- og distriktsdepartementet

180 868
189 277
215 224
215 525
207 810
225 861
245 615

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

12 208
12 474
12 980
14 200
27 101
33 080
43 860

Helse- og omsorgsdepartementet

159 763
170 682
185 389
203 605
205 364
211 394
227 065

Barne- og familiedepartementet

19 415
22 864
23 538
25 202
24 886
27 805
30 807

Nærings- og fiskeridepartementet

8 812
6 646
16 472
16 985
11 443
9 016
10 433

Landbruks- og matdepartementet

18 309
17 852
18 678
18 969
23 481
27 497
29 430

Samferdselsdepartementet

35 070
40 246
49 282
54 280
51 256
52 753
58 050

Klima- og miljødepartementet

9 661
10 491
13 684
12 680
15 959
18 540
19 309

Finansdepartementet

37 107
39 256
56 988
39 840
41 156
44 250
48 992

Forsvarsdepartementet

635
845
910
987
3 881
1 842
6 257

Olje- og energidepartementet

1 946
2 166
2 263
3 913
31 363
49 821
14 603

Ymse

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

15 629
16 295
21 808
19 626
18 126
19 706
20 573

Statlig petroleumsvirksomhet

0
0
0
0
0
0
0

Statens forvaltningsbedrifter

10
0
11 626
437
320
0
0

Folketrygden

460 219
477 454
532 396
548 867
564 215
589 034
651 126

Statens pensjonsfond utland

250 959
256 915
106 825
287 513
1 285 223
1 384 481
832 166

Utgifter i alt

1 328 278
1 382 539
1 399 213
1 599 928
2 648 024
2 829 376
2 381 539

1 Saldert budsjett 2023.

2 Forslag 2024 Prop. 1 S (2023–2024).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.6 Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99) etter departement 2018–2024

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2018

2019

2020

2021

2022

2023 1

2024 2

Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

0
0
0
0
0
0
0

Utenriksdepartementet

1 444
1 616
1 560
1 241
1 990
1 990
1 990

Kunnskapsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Kultur- og likestillingsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Justis- og beredskapsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Kommunal- og distriktsdepartementet

0
1
0
16
15 847
14 400
19 400

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

5 367
13 514
7 156
8 411
0
0
0

Helse- og omsorgsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Barne- og familiedepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Nærings- og fiskeridepartementet

2 673
325
3 636
5 341
652
829
98

Landbruks- og matdepartementet

0
0
0
0
2 625
0
0

Samferdselsdepartementet

0
0
0
200
7
0
0

Klima- og miljødepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Finansdepartementet

43 899
64 101
63 995
74 005
9 543
78 457
68 000

Forsvarsdepartementet

0
0
0
0
0
25
28

Olje- og energidepartementet

1 754
0
0
0
0
0
0

Ymse

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

93 354
107 697
113 467
129 554
124 106
130 295
133 196

Statlig petroleumsvirksomhet

0
0
0
0
0
0
0

Statens forvaltningsbedrifter

0
0
8 330
2 520
7 260
1 000
1 100

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0
0
9 110
0
83 496
0
0

Utgifter i alt

148 491
187 253
207 255
221 288
245 527
226 996
223 811

1 Saldert budsjett 2023.

2 Forslag 2024 Prop. 1 S (2023–2024).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og

folketrygden som vises separat.

Tabell 2.7 Skatter og avgifter i perioden 2018–2024

Mill. kroner

Kapittel

Regnskap

Budsjett

2018

2019

2020

2021

2022

2023 ¹

2024 ²

5501

Skatter på formue og inntekt

252 257
270 665
291 458
281 787
369 150
404 609
413 036

5502
Finansskatt
2 610
3 283
5 549
4 534
4 537
5 000
5 250

5506

Avgift av arv og gaver

73
44
64
48
32
0
0

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

112 093
135 006
29 805
86 651
714 671
847 600
483 800

5508

Avgift på utslipp av CO₂ på kontinentalsokkelen

5 193
5 371
5 602
5 197
6 258
7 480
7 800

5509

Avgift på utslipp av NOX på kontinentalsokkelen

1
2
1
1
1
1
0

5511

Tollinntekter

3 463
3 480
3 588
4 334
4 123
4 285
3 785

5521

Merverdiavgift

295 121
305 886
306 740
333 241
365 705
392 950
398 897

5526

Avgift på alkohol

14 138
14 425
17 660
17 954
16 369
15 000
17 000

5531

Avgift på tobakkvarer mv.

6 699
6 549
8 958
9 043
7 434
7 450
7 300

5536

Avgift på motorvogner mv.

Engangsavgift

14 820
13 104
9 615
8 053
6 409
7 418
6 090

Trafikkforsikringsavgift

6 878
9 149
9 173
9 513
10 298
11 000
11 250

Vektårsavgift

337
335
330
329
273
300
300

Omregistreringsavgift

1 381
1 336
1 465
1 471
1 378
1 575
1 900

5538

Veibruksavgift på drivstoff

15 971
15 244
14 114
14 742
14 117
13 274
11 125

5540

Avgift på kraftproduksjon

0
0
0
0
0
22 700
-500

5541

Avgift på elektrisk kraft

11 304
10 672
10 665
11 323
8 912
9 910
8 205

5542

Avgift på mineralolje mv.

1 975
2 060
1 867
1 897
1 839
150
110

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.

8 616
8 079
8 401
9 344
12 058
14 947
16 346

5546

Avgift på forbrenning av avfall

0
0
0
0
159
360
630

5547

Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier

0
1
0
1
0
1
0

5548

Miljøavgift på visse klimagasser

430
304
281
345
352
495
640

5549

Avgift på utslipp av NOX

57
64
54
50
49
50
40

5550

Miljøavgift på plantevernmidler

53
101
67
56
69
65
65

5551

Avgifter knyttet til mineralvirksomhet

5
7
9
8
13
12
15

5552

Avgift på produksjon av fisk

0
0
0
0
992
700
1 300

5553

Avgift på viltlevende marine ressurser

0
0
0
23
118
100
140

5554

Avgift på landbasert vindkraft

0
0
0
0
0
471
387

5555

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.

2 242
1 528
1 520
75
0
0
0

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.

2 941
3 054
3 091
915
7
0
0

5557

Avgift på sukker mv.

186
191
205
220
174
200
200

5559

Avgift på drikkevareemballasje

2 131
2 148
2 485
2 766
2 711
2 415
2 810

5561
Flypassasjeravgift
1 871
1 947
195
12
807
1 980
2 300

5562
Totalisatoravgift
136
127
21
0
0
0
0

5565

Dokumentavgift

9 483
10 315
11 256
13 084
12 138
12 400
11 400

5568

Sektoravgifter under Kultur- og likestillingsdep.

109
103
90
86
103
107
105

5570

Sektoravgifter under Kommunal- og distriktsdep.

0
236
240
249
253
263
281

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og inkluderingsdep.

101
107
110
105
112
131
0

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdep.

242
267
282
319
359
317
317

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridep.

514
530
547
589
1 608
1 605
1 710

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdep.

266
262
255
282
299
283
321

5577
Sektoravgifter under Samferdselsdepartementet
1 052
869
707
715
0
0
0

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet

734
762
737
742
725
722
723

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet

389
426
450
455
487
508
565

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet

162
173
221
255
305
312
464

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser

294
297
340
272
275
394
402

5584

Diverse avgiftsinntekter mv.

-1
0
0
8
20
0
0

5700

Trygdeavgift

144 130
148 508
154 541
163 801
169 866
176 246
190 787

5700

Arbeidsgiveravgift

183 272
194 253
186 804
206 434
226 022
244 916
264 673

Sum skatter og avgifter inkl. folketrygden

1 103 727
1 171 269
1 089 562
1 191 329
1 961 589
2 210 700
1 871 969

1 Saldert budsjett 2023.

2 Forslag 2024 Prop. 1 S (2023–2024).

Tabell 2.8 Samlede inntekter i perioden 2018–2024

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2023

Anslag regnskap 2023

Forslag 2024

2018

2019

2020

2021

2022

Skatter på formue og inntekt

254 940
273 992
297 071
286 369
373 718
409 609
425 505
418 286

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

327 401
342 761
341 345
370 235
395 889
421 162
428 400
455 460

Tollinntekter

3 463
3 480
3 588
4 334
4 123
4 285
3 685
3 785

Merverdiavgift

295 121
305 886
306 740
333 241
365 705
392 950
385 000
398 897

Avgifter på alkohol

14 138
14 425
17 660
17 954
16 369
15 000
16 400
17 000

Avgifter på tobakk

6 699
6 549
8 958
9 043
7 434
7 450
7 300
7 300

Avgifter på motorvogner

23 416
23 924
20 583
19 366
18 358
20 293
20 000
19 540

Andre avgifter

61 263
59 874
58 210
58 938
59 062
84 871
66 098
60 100

Sum skatter og avgifter

986 440
1 030 890
1 054 154
1 099 480
1 240 659
1 355 619
1 352 388
1 380 368

Renter av statens forvaltningsbedrifter

72
86
99
699
1 930
2 168
2 168
2 388

Øvrige inntekter av statens forvaltningsbedrifter

3 023
3 114
3 279
4 241
3 666
1 677
1 837
1 783

Sum inntekter av statens forvaltningsbedrifter

3 095
3 200
3 378
4 940
5 597
3 845
4 005
4 171

Renter fra statsbankene

8 842
9 259
9 413
6 268
7 339
16 501
16 446
17 446

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

5 495
4 654
3 073
2 150
5 238
10 883
15 144
15 317

Utbytte ekskl. Equinor ASA
25 270
25 733
20 264
27 836
37 524
36 487
42 605
39 767

Sum renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forvaltningsbedrifter og Equinor ASA)

39 607
39 646
32 749
36 254
50 102
63 871
74 196
72 530

Inntekter under departementene

33 603
35 627
44 415
34 633
47 349
36 708
39 857
38 478

Overføring fra Norges Bank

14 333
14 798
19 706
15 169
11 108
8 600
8 094
24 600

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0
0
0
0
0
0
0
0

Sum andre inntekter

47 936
50 425
64 121
49 802
58 458
45 308
47 950
63 078

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

141 242
122 809
83 988
209 902
557 412
542 700
260 700
328 300

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

117 287
140 379
35 408
91 849
720 931
855 081
605 600
491 600

Aksjeutbytte fra Equinor ASA
14 984
20 057
15 030
10 494
35 258
15 000
63 827
38 265

Sum petroleumsinntekter

273 513
283 245
134 425
312 245
1 313 601
1 412 781
930 127
858 166

Tilbakebetalinger

204 612
115 117
141 342
137 931
144 127
222 620
244 899
124 094

Statens pensjonsfond utland

225 514
228 564
417 426
390 066
309 875
256 877
290 468
336 484

Sum inntekter

1 780 717
1 751 088
1 847 596
2 030 717
3 122 418
3 360 921
2 944 032
2 838 891

Tabell 2.9 Saldert budsjett 2023 (vedtatt des. 2022). Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1 000 kroner

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Driftsutgifter (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Driftsresultat forvaltningsbedrifter (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre overføringer (postnr. 70-89)

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

265 484

25 476

25 476

0

0

0

240 008

240 008

0

0

0

Regjeringen

402 101

402 101

386 501

15 600

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og eksterne organer

2 242 449

1 804 349

1 800 149

4 200

0

155 000

283 100

2 900

0

280 200

0

Høyesterett

128 079

128 079

128 079

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

50 714 325

6 573 169

4 589 677

1 983 492

0

72 243

42 078 689

256 250

0

41 822 439

1 990 224

Kunnskapsdepartementet

74 314 623

6 655 306

2 171 122

4 484 184

0

69 414

67 589 903

46 624 550

3 838 771

17 126 582

0

Kultur- og likestillingsdepartementet

23 382 619

2 446 586

2 162 710

283 876

0

119 448

20 816 585

1 688 690

1 015 110

18 112 785

0

Justis- og beredskapsdepartementet

48 473 698

42 304 865

39 891 443

2 413 422

0

2 882 141

3 286 692

437 839

589 751

2 259 102

0

Kommunal- og distriktsdepartementet

251 057 459

7 029 822

5 226 819

1 803 003

0

3 766 175

225 861 462

798 026

219 164 611

5 898 825

14 400 000

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

59 562 859

25 920 814

25 177 224

743 590

0

562 210

33 079 835

354 135

18 674 410

14 051 290

0

Helse- og omsorgsdepartementet

219 936 285

8 523 977

4 487 447

4 036 530

0

18 678

211 393 630

381 211

7 159 345

203 853 074

0

Barne- og familiedepartementet

36 804 680

8 997 330

5 901 652

3 095 678

0

2 000

27 805 350

164 653

1 092 054

26 548 643

0

Nærings- og fiskeridepartementet

18 616 540

7 544 848

5 837 570

1 707 278

0

1 226 550

9 016 223

2 687 205

541 100

5 787 918

828 919

Landbruks- og matdepartementet

29 510 193

1 998 716

1 886 547

112 169

0

14 771

27 496 706

3 168 340

184 229

24 144 137

0

Samferdselsdepartementet

82 957 200

20 089 800

5 269 000

14 820 800

0

10 114 000

52 753 400

139 200

6 621 600

45 992 600

0

Klima- og miljødepartementet

22 439 833

3 262 859

1 674 336

1 588 523

0

636 765

18 540 209

7 806 273

492 182

10 241 754

0

Finansdepartementet

145 189 286

22 143 186

20 940 408

1 202 778

0

338 700

44 250 400

6 400

30 200 000

14 044 000

78 457 000

Forsvarsdepartementet

75 832 904

48 052 338

44 419 871

3 632 467

0

25 913 545

1 842 341

269 610

1 550

1 571 181

24 680

Olje- og energidepartementet

51 887 237

2 041 637

1 264 137

777 500

0

25 000

49 820 600

998 500

188 000

48 634 100

0

Ymse

8 780 400

8 780 400

8 780 400

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

150 871 532

790 777

778 967

11 810

0

79 138

19 706 181

9 534 058

0

10 172 123

130 295 436

Statlig petroleumsvirksomhet

28 300 000

0

0

0

0

28 300 000

0

0

0

0

0

Statens forvaltningsbedrifter

10 111 727

-241 810

0

500

-242 310

9 353 537

0

0

0

0

1 000 000

Folketrygden

589 034 020

0

0

0

0

0

589 034 020

0

524 000

588 510 020

0

Statens pensjonsfond utland

1 384 481 000

0

0

0

0

0

1 384 481 000

1 384 481 000

0

0

0

Sum utgifter

3 365 296 533

225 274 625

182 799 535

42 717 400

-242 310

83 649 315

2 829 376 334

1 460 038 848

290 286 713

1 079 050 773

226 996 259

Tabell 2.10 Forslag for 2024. Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1 000 kroner

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Driftsutgifter (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Driftsresultat forvaltningsbedrifter (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregnskaper (postnr. 50-59)

Kommuner (postnr. 60-69)

Andre overføringer (postnr. 70-89)

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

291 542

27 060

27 060

0

0

0

264 482

264 482

0

0

0

Regjeringen

423 961

423 961

407 408

16 553

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og eksterne organer

2 444 085

1 981 085

1 980 285

800

0

167 700

295 300

0

0

295 300

0

Høyesterett

137 706

137 706

137 706

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

54 745 930

9 396 824

5 310 555

4 086 269

0

101 496

43 257 296

251 448

0

43 005 848

1 990 314

Kunnskapsdepartementet

80 527 325

6 795 824

2 313 030

4 482 794

0

45 439

73 686 062

49 529 316

4 129 645

20 027 101

0

Kultur- og likestillingsdepartementet

24 545 117

2 620 410

2 294 810

325 600

0

79 900

21 844 807

1 811 390

284 650

19 748 767

0

Justis- og beredskapsdepartementet

53 241 964

46 887 773

43 248 087

3 639 686

0

2 448 710

3 905 481

475 640

660 391

2 769 450

0

Kommunal- og distriktsdepartementet

279 206 762

7 681 434

5 735 909

1 945 525

0

6 510 358

245 614 970

886 668

238 732 154

5 996 148

19 400 000

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

71 641 484

27 095 950

26 406 990

688 960

0

685 344

43 860 190

346 100

28 145 299

15 368 791

0

Helse- og omsorgsdepartementet

234 260 788

7 175 501

4 854 890

2 320 611

0

20 206

227 065 081

413 114

7 385 376

219 266 591

0

Barne- og familiedepartementet

41 378 357

10 569 509

6 659 938

3 909 571

0

2 164

30 806 684

185 901

1 102 280

29 518 503

0

Nærings- og fiskeridepartementet

20 255 476

8 222 377

5 230 422

2 991 955

0

1 502 902

10 432 697

2 511 661

1 282 023

6 639 013

97 500

Landbruks- og matdepartementet

31 624 464

2 178 196

2 025 925

152 271

0

15 904

29 430 364

3 415 748

196 392

25 818 224

0

Samferdselsdepartementet

90 995 400

22 595 400

5 670 000

16 925 400

0

10 349 700

58 050 300

145 200

7 624 100

50 281 000

0

Klima- og miljødepartementet

23 356 360

3 504 392

1 755 599

1 748 793

0

543 416

19 308 552

6 875 205

283 507

12 149 840

0

Finansdepartementet

140 963 590

23 629 629

22 500 301

1 129 328

0

342 090

48 991 871

47 571

33 700 000

15 244 300

68 000 000

Forsvarsdepartementet

90 848 802

54 452 817

50 072 063

4 380 754

0

30 110 687

6 257 450

313 937

1 306

5 942 207

27 848

Olje- og energidepartementet

17 570 724

2 938 824

1 841 224

1 097 600

0

29 000

14 602 900

1 189 700

743 000

12 670 200

0

Ymse

7 000 000

7 000 000

7 000 000

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

154 723 567

835 706

823 275

12 431

0

118 730

20 573 458

9 917 141

0

10 656 317

133 195 673

Statlig petroleumsvirksomhet

26 000 000

0

0

0

0

26 000 000

0

0

0

0

0

Statens forvaltningsbedrifter

9 134 329

-247 142

0

0

-247 142

8 281 471

0

0

0

0

1 100 000

Folketrygden

651 125 650

0

0

0

0

0

651 125 650

0

545 000

650 580 650

0

Statens pensjonsfond utland

832 165 500

0

0

0

0

0

832 165 500

832 165 500

0

0

0

Sum utgifter

2 938 608 883

245 903 236

196 295 477

49 854 901

-247 142

87 355 217

2 381 539 095

910 745 722

324 815 123

1 145 978 250

223 811 335

Vedlegg 3
Bevilgningsregnskapet

Tabell 3.1 Utgifter og inntekter i bevilgningsregnskapet per 1. halvår 2023

Mill. kroner

Utgifter

Overført fra forrige termin¹

Budsjettets stilling 2023²

Samlet til disposisjon

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Det kongelige hus

0
271
271
205
66

Regjeringen

17
412
428
191
237

Stortinget og eksterne organer

161
2 275
2 436
1 143
1 293

Høyesterett

6
132
139
70
69

Utenriksdepartementet

1 030
65 799
66 830
30 355
36 475

Kunnskapsdepartementet

907
76 207
77 114
43 163
33 951

Kultur- og likestillingsdepartementet

1 080
23 532
24 611
15 999
8 613

Justis- og beredskapsdepartementet

1 166
52 591
53 756
24 824
28 932

Kommunal- og distriktsdepartementet

1 156
270 974
272 130
160 180
111 951

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

497
63 580
64 076
30 552
33 524

Helse- og omsorgsdepartementet

4 701
227 192
231 892
140 720
91 172

Barne- og familiedepartementet

203
38 801
39 005
19 229
19 776

Nærings- og fiskeridepartementet

1 400
19 762
21 163
9 040
12 123

Landbruks- og matdepartementet

1 844
29 010
30 855
22 452
8 403

Samferdselsdepartementet

1 707
85 722
87 429
41 199
46 230

Klima- og miljødepartementet

361
22 981
23 342
15 475
7 867

Finansdepartementet

862
162 026
162 889
129 966
32 923

Forsvarsdepartementet

3 083
82 690
85 773
36 635
49 138

Olje- og energidepartementet

434
25 490
25 924
18 300
7 624

Ymse

0
10 944
10 944
0
10 944

Statsbankene

350
149 553
149 903
81 460
68 443

Statlig petroleumsvirksomhet

0
27 000
27 000
15 486
11 514

Statens forvaltningsbedrifter

683
8 799
9 482
2 868
6 614

Folketrygden

0
603 156
603 156
295 309
307 846

Statens pensjonsfond utland

0
1 384 481
1 384 481
407 872
976 609

Sum utgifter

21 648
3 433 379
3 455 028
1 542 690
1 912 338

¹ Fordelingen av overført beløp fra 2022 avviker noe fra Meld. St. 3 (2022–2023) Statsrekneskapen 2022. Dette er en konsekvens av enkelte endringer i oppgavefordelingen mellom departementene fra 2023. I 2023 er kap. 642 Petroleumstilsynet flyttet fra AID til kap. 1812 under OED. Overført beløp på 17,6 mill. kroner er dermed flyttet fra AID til OED.

² Saldert budsjett medregnet vedtatte bevilgningsendringer i første halvår.

Mill. kroner

Inntekter

Budsjettets stilling 2023

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Skatter på formue og inntekt

409 508
250 914
158 594

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

421 161
208 578
212 582

Tollinntekter

4 285
1 647
2 638

Merverdiavgift

392 950
190 136
202 814

Avgifter på alkohol

15 000
7 988
7 012

Avgifter på tobakk

7 450
3 689
3 761

Avgifter på motorvogner

20 293
9 888
10 405

Andre avgifter

85 010
35 644
49 366

Sum skatter og avgifter

1 355 656
708 484
647 172

Renter av statens forvaltningsbedrifter

2 168
1 026
1 142

Øvrige inntekter av statens forvaltningsbedrifter

1 837
895
941

Sum inntekter av statens forvaltningsbedrifter

4 005
1 921
2 084

Renter fra statsbankene

16 446
7 020
9 426

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

15 144
7 288
7 857

Aksjeutbytte ekskl. Equinor ASA

42 605
38 418
4 187

Sum renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forvaltnings bedrifter og Equinor ASA)

74 196
52 726
21 470

Inntekter under departementene

40 101
18 468
21 634

Overføring fra Norges Bank

8 094
8 094
0

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0
0
0

Sum andre inntekter

48 195
26 561
21 634

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

305 800
194 481
111 319

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

855 081
385 154
469 927

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

76 592
39 554
37 038

Sum petroleumsinntekter

1 237 473
619 189
618 284

Tilbakebetalinger

244 899
190 501
54 398

Statens pensjonsfond utland

256 877
0
256 877

Sum inntekter

3 221 301
1 599 383
1 621 918

Tabell 3.2 Bevilgningsregnskapet for 1. halvår 2022 og 2023

Mill. kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Driftsutgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjeldsavdrag mv.

2022

2023

2022

2023

2022

2023

2022

2023

2022

2023

Det kongelige hus

247
205
18
19
0
0
228
185
0
0

Regjeringen

211
191
211
191
0
0
0
0
0
0

Stortinget og eksterne organer

1 095
1 143
895
941
65
58
135
144
0
0

Høyesterett

57
70
57
70
0
0
0
0
0
0

Utenriksdepartementet

24 191
30 355
2 311
2 558
5
41
19 884
25 765
1 990
1 991

Kunnskapsdepartementet

42 099
43 163
3 380
3 308
37
28
38 682
39 827
0
0

Kultur- og likestillingsdepartementet

17 688
15 999
1 117
1 215
41
31
16 530
14 753
0
0

Justis- og beredskapsdepartementet

22 531
24 824
20 604
22 675
546
794
1 382
1 355
0
0

Kommunal- og distriktsdepartementet

141 824
160 180
3 333
3 541
1 290
1 640
131 352
139 535
5 849
15 463

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

28 616
30 552
15 938
16 395
137
67
12 542
14 090
0
0

Helse- og omsorgsdepartementet

114 293
140 720
5 839
3 490
12
5
108 443
137 225
0
0

Barne- og familiedepartementet

17 594
19 229
4 246
4 855
5
6
13 344
14 368
0
0

Nærings- og fiskeridepartementet

9 028
9 040
3 445
3 896
466
351
4 500
4 311
617
482

Landbruks- og matdepartementet

16 958
22 452
914
981
2
3
16 041
21 468
0
0

Samferdselsdepartementet

41 241
41 199
7 459
8 311
6 008
5 123
27 774
27 765
0
0

Klima- og miljødepartementet

7 696
15 475
1 272
1 367
212
336
6 211
13 772
0
0

Finansdepartementet

34 831
129 966
9 714
10 647
189
155
23 689
24 707
1 240
94 457

Forsvarsdepartementet

31 445
36 635
21 982
24 364
8 806
11 700
658
572
0
0

Olje- og energidepartementet

16 481
18 300
811
928
15
8
15 655
17 364
0
0

Ymse

1
0
1
0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

79 860
81 460
370
392
37
53
9 340
9 537
70 113
71 478

Statlig petroleumsvirksomhet

15 591
15 486
0
0
15 591
15 486
0
0
0
0

Statens forvaltningsbedrifter

9 342
2 868
-257
-343
2 509
3 210
0
0
7 090
0

Folketrygden

277 423
295 309
0
0
0
0
277 423
295 309
0
0

Statens pensjonsfond utland

342 916
407 872
0
0
0
0
342 916
407 872
0
0

Sum utgifter

1 293 260
1 542 690
103 659
109 802
35 972
39 095
1 066 730
1 209 923
86 899
183 871

Regnskap 2022

Budsjettets stilling 2023

Endringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2022

Regnskap 1. halvår 2023

Endringer i pst.

1 Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland

2 668 416
2 719 525
1,9
1 161 240
1 408 882
21,3

2 Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

2 951 158
3 179 490
7,7
1 206 360
1 358 820
12,6

Driftsutgifter

223 347
240 783
7,8
103 659
109 802
5,9

Nybygg, anlegg mv.

79 787
83 835
5,1
35 972
39 095
8,7

Overføringer til andre

1 362 802
1 470 392
7,9
723 813
802 051
10,8

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

1 285 223
1 384 481
7,7
342 916
407 872
18,9

3 Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-282 742
-459 965

-

-45 120
50 063

-

4 Overføring fra Statens pensjonsfond utland

309 875
256 877

-

0
0

-

5 Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

27 133
-203 088

-

-45 120
50 063

-

Mill. kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Driftsinntekter

Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv.

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbakebetalinger mv.

2022

2023

2022

2023

2022

2023

2022

2023

2022

2023

Skatter på formue og inntekt

199 536
250 914
0
0
0
0
199 536
250 914
0
0

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

199 412
208 578
0
0
0
0
199 412
208 578
0
0

Tollinntekter

1 888
1 647
0
0
0
0
1 888
1 647
0
0

Merverdiavgift

180 697
190 136
0
0
0
0
180 697
190 136
0
0

Avgifter på alkohol

8 138
7 988
0
0
0
0
8 138
7 988
0
0

Avgifter på tobakk

3 874
3 689
0
0
0
0
3 874
3 689
0
0

Avgifter på motorvogner

9 114
9 888
0
0
0
0
9 114
9 888
0
0

Andre avgifter

29 054
35 644
0
0
0
0
29 054
35 644
0
0

Sum skatter og avgifter

631 712
708 484
0
0
0
0
631 712
708 484
0
0

Renter av statens forvaltningsbedrifter

953
1 026
0
0
0
0
953
1 026
0
0

Øvrige inntekter av statens forvaltningsbedrifter

800
895
0
0
787
883
13
12
0
0

Sum inntekter av statens forvaltningsbedrifter

1 754
1 921
0
0
787
883
966
1 038
0
0

Renter fra statsbankene

3 433
7 020
0
0
0
0
3 433
7 020
0
0

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

1 149
7 288
0
0
0
0
1 149
7 288
0
0

Aksjeutbytte ekskl. Equinor ASA

20 357
38 418
0
0
0
0
20 357
38 418
0
0

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forvaltningsbedrifter og Equinor ASA)

24 939
52 726
0
0
0
0
24 939
52 726
0
0

Inntekter under departementene

20 374
18 468
12 860
11 109
526
370
6 988
6 988
0
0

Overføring fra Norges Bank

11 108
8 094
0
0
0
0
11 108
8 094
0
0

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Sum andre inntekter

31 482
26 561
12 860
11 109
526
370
18 096
15 082
0
0

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

250 792
194 481
236 998
179 867
12 605
13 250
1 189
1 364
0
0

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

208 556
385 154
0
0
0
0
208 556
385 154
0
0

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

12 006
39 554
0
0
0
0
12 006
39 554
0
0

Sum petroleumsinntekter

471 353
619 189
236 998
179 867
12 605
13 250
221 750
426 073
0
0

Tilbakebetalinger

67 739
190 501
0
0
0
0
0
0
67 739
190 501

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Sum inntekter

1 228 980
1 599 383
249 859
190 976
13 918
14 503
897 464
1 203 403
67 739
190 501

Lånetransaksjoner

Regnskap 2022

Budsjettets stilling 2023

Endringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2022

Regnskap 1. halvår 2023

Endringer i pst.

6 Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

245 527
253 889
3,4
86 899
183 871
111,6

Utlån til statsbanker

124 106
129 350
4,2
70 113
71 478
1,9

Gjeldsavdrag

9 543
94 457

-

1 240
94 457

-

Andre utlån, aksjetegning mv.

111 877
30 083
-73,1
15 547
17 936
15,4

7 Tilbakebetalinger mv.

144 127
244 899
69,9
67 739
190 501
181,2

8 Utlån mv. netto (6-7)

101 399
8 990
-91,1
19 160
-6 630
-134,6

9 Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler(8-5) ¹

74 267
212 078

-

64 280
-56 693

-

10 Statslånemidler

74 267
0

-

0
0

-

¹ Inkluderer ikke finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten

Vedlegg 4
Virksomheter med særskilte fullmakter (nettobudsjetterte forvaltningsorganer)

Finansdepartementet har i samråd med berørte departementer etablert prosedyrer for innrapportering av standardiserte nøkkeltall for nettobudsjetterte virksomheter, jf. omtale i Gul bok 2010, kapittel 9.3. Tabellene 4.1 – 4.3 nedenfor oppsummerer tall som Finansdepartementet har mottatt fra de berørte departementene. Tabell 4.4 gir en oversikt over aktuelle departementer og tilhørende nettobudsjetterte virksomheter. De enkelte departementene gir i sine fagproposisjoner et mer detaljert tallgrunnlag for sine nettobudsjetterte virksomheter.

Tabellene nedenfor er en ren oppsummering av regnskapstall fra virksomhetene for årene 2020 til 2022 og av virksomhetenes interne budsjetter for 2023. Det er ikke foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene. Som følge av dette vil for eksempel bevilgninger til Norges Forskningsråd (NFR) som viderefordeles til øvrige nettobudsjetterte virksomheter, fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger to ganger i den aggregerte fremstillingen. Videre vil bevilgninger og tildelinger som de nettobudsjetterte virksomhetene mottar fra andre departementer eller statlige virksomheter, og som ikke tilflyter virksomheten direkte over den statlige nettobevilgning (post 50-59), fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger i tabellene 4.1 og 4.2 nedenfor. Det er gjort noen mindre reklassifiseringer i sammenligningstall for årene 2020 og 2021, basert på tallgrunnlag mottatt fra departementene.

Tabell 4.1 Utgifter og inntekter fordelt etter art ¹

Regnskap

Budsjett

Beløp i mill. kroner

2020

2021

2022

2023

1. Utgifter

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

34 384

35 009

36 384

38 237

Varer og tjenester

16 467

16 297

19 476

20 040

Sum driftsutgifter

50 851

51 306

55 860

58 277

Investeringsutgifter

Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

2 817

2 967

3 241

2 900

Sum investeringsutgifter

2 817

2 967

3 241

2 900

Overføringer fra virksomheten ²

Utbetalinger til andre statlige regnskaper

5 280

4 717

6 927

5 962

Andre utbetalinger

9 215

10 108

6 881

8 043

Sum overføringsutgifter

14 495

14 824

13 808

14 005

Finansielle aktiviteter

Kjøp av aksjer og andeler

13

5

8

3

Andre finansielle utgifter

6

16

3

2

Sum finansielle utgifter

20

21

11

5

Sum utgifter

68 183

69 118

72 920

75 187

2. Inntekter

Driftsinntekter

Inntekter fra salg av varer og tjenester

4 244

4 591

5 061

4 747

Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser

17

17

18

18

Refusjoner

532

384

501

476

Andre driftsinntekter

2 786

2 260

2 309

1 412

Sum driftsinntekter

7 579

7 253

7 889

6 654

Investeringsinntekter

Salg av varige driftsmidler

4

2

69

0

Sum investeringsinntekter

4

2

69

0

Overføringer til virksomheten

Inntekter fra statlige bevilgninger ³

61 805

62 259

64 413

64 227

Andre innbetalinger

1 125

1 150

1 038

736

Sum overføringsinntekter

62 930

63 409

65 451

64 962

Finansielle aktiviteter

Innbetalinger ved salg av aksjer og andeler

-1

9

25

5

Andre finansielle innbetalinger

20

2

11

2

Sum finansielle inntekter

20

10

36

6

Sum inntekter

70 533

70 674

73 445

71 622

3. Netto endring i kontantbeholdningen (2-1)⁴

2 350

1 556

525

-3 565

¹ Tabell 4.1 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede brutto utgifter og inntekter fordelt etter art for årene 2020, 2021 og 2022, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2023. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen oppstilling av brutto utgifter og inntekter på en standard mal.

2 Overføringer fra Norges Forskningsråd (NFR) utgjør den vesentligste delen av overføringsutgiftene, med samlede overføringer på henholdsvis 10,8 mrd. kroner, 11,2 mrd. kroner og 11,8 mrd. kroner, i årene 2020, 2021 og 2022, og estimerte utbetalinger i 2023 på om lag 12,5 mrd. kroner. (I 2022 inngår tilbakeføring av bankinnskudd fra de tidligere nettobudsjetterte virksomhetene Diku og SOMM i regnskapslinjen Andre utbetalinger med henholdsvis 375 mill. kroner og 18 mill. kroner. Se også omtale i tabell 4.4, notene 6 og 8.)

³ Inntekter fra statlige bevilgninger omfatter blant annet bevilgninger fra overordnet fagdepartement, bevilgninger fra andre departementer, bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer og tildelinger fra NFR. Det vises til innledende kommentarer til tabellene, hvor det fremgår at det ikke er foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene i oppstillingen.

⁴ Netto endring i kontantbeholdningen i tabell 4.1, beregnet ut fra sum inntekter med fradrag av sum utgifter, tilsvarer endringen i kontantbeholdningen mellom årene i tabell 4.3.

Tabell 4.2 Inntekter etter inntektskilde ¹

Inntektskilde

Regnskap

Budsjett

Beløp i mill. kroner

2020

2021

2022

2023

Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget

Bevilgninger fra fagdepartementet

47 329

49 282

49 887

49 369

Bevilgninger fra andre departement

6 779

5 297

5 812

5 707

Bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer

2 314

2 469

2 366

2 171

Tildelinger fra Norges forskningsråd

3 743

3 995

4 219

4 716

Sum bevilgninger

60 164

61 043

62 284

61 963

Offentlige og private bidrag

Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner

293

335

288

279

Bidrag fra private

1 126

1 467

1 724

1 581

Tildelinger fra internasjonale organisasjoner

1 158

936

1 354

1 159

Sum bidrag

2 576

2 738

3 366

3 019

Oppdragsinntekter mv.

Oppdrag fra statlige virksomheter

1 618

1 671

1 874

1 667

Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter

123

134

152

119

Oppdrag fra private

792

874

1 163

904

Andre inntekter

5 259

4 213

4 606

3 949

Sum oppdragsinntekter mv.

7 792

6 892

7 795

6 640

Sum inntekter

70 533

70 674

73 445

71 622

¹ Tabell 4.2 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede inntekter spesifisert etter inntektskilde for årene 2020, 2021 og 2022, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2023. Sum inntekter i tabell 4.2 skal samsvare med summen av inntekter i tabell 4.1, men gir supplerende informasjon om hva som er kilden til inntektene. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen spesifikasjon av brutto inntekter på en standard mal.

Tabell 4.3 Forholdet mellom kontantbeholdning, påløpte kostnader og avsetninger per 31.12 ¹

Regnskap

Endring

Beløp i mill. kroner

2020

2021

2022

2021 til 2022

Kontantbeholdning

Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank ²

22 556

23 936

24 594

658

Beholdning på andre bankkonti

1 055

1 231

1 098

-133

Andre kontantbeholdninger

0

0

0

0

Sum kontanter og kontantekvivalenter

23 611

25 167

25 692

525

Netto gjeld og forpliktelser 3

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

Feriepenger mv.

2 912

3 080

3 257

177

Skattetrekk og offentlige avgifter

2 397

2 755

2 895

141

Gjeld til leverandører

1 964

2 503

2 836

333

Gjeld til oppdragsgivere

-132

-281

-324

-43

Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår

1 455

1 747

1 499

-249

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

8 596

9 804

10 163

359

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i fremtidige budsjettår

Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd

476

357

11

-346

Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

588

1 043

1 174

132

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet ⁴

3 890

4 105

3 873

-232

Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål ⁵

5 043

4 685

4 790

105

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer

133

150

137

-13

Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

10 131

10 340

9 985

-354

Andre avsetninger

Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål

4 027

3 577

3 808

231

Fri virksomhetskapital

922

1 122

1 499

377

Sum andre avsetninger

4 949

4 698

5 307

609

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler

3

0

-47

-47

Annen langsiktig gjeld

-68

325

283

-42

Sum langsiktig gjeld

-65

325

236

-89

Sum netto gjeld og forpliktelser

23 611

25 167

25 692

525

¹ Tabell 4.3 viser samlet kontantbeholdning i nettobudsjetterte virksomheter ved utgangen av 2020, 2021 og 2022, og endringen i kontantbeholdningen mellom de to siste årene. Tabellen spesifiserer også de formål som kontantbeholdningen er bundet opp i. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egne balanseoppstillinger basert på en standard mal.

² Samlet bankbeholdning til nettobudsjetterte virksomheter på oppgjørskonto i Norges Bank tilsvarer beholdning bokført i kapitalregnskapets kontogruppe 82, eksklusiv Sametinget (konto 820501) som ikke omfattes av dette sammendraget.

³ Postene på eiendelssiden av balansen er i oppstillingen ikke spesifisert hver for seg, men er inkludert i de relaterte postene på gjeldssiden av balansen. Tallene i tabellen er derfor nettotall, og gruppen avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår, inneholder eksempelvis også fordringer og andre omløpsmidler.

⁴ Prosjektgjeld knyttet til påbegynte, ikke fullførte prosjekter under NFR utgjør en stor del av denne avsetningen, med henholdsvis 2,0 mrd. kroner, 2,5 mrd. kroner og 2,4 mrd. kroner for årene 2020, 2021 og 2022.

⁵ Forskningsprogram under behandling i NFR utgjør en betydelig del av denne avsetningen, med henholdsvis 4,0 mrd. kroner, 2,5 mrd. kroner og 3,3 mrd. kroner for årene 2020, 2021 og 2022.

Tabell 4.4 Oversikt over nettobudsjetterte virksomheter per 2022/2023.

Overordnet departement/virksomhet¹

Antall

Kunnskapsdepartementet 2

Norges forskningsråd (NFR)

1

Universiteter 3

10

Statlige vitenskapelige høyskoler ⁴

6

Statlige høyskoler ⁵

5

Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høyere utdanning (Diku) 6

-

Sikt – Kunnskapssektorens tjenesteleverandør ⁷

1

NUPI, Norsk utenrikspolitisk institutt

1

Kultur- og likestillingsdepartementet

Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO)

1

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Statens arbeidsmiljøinstitutt

1

Barne- og familiedepartementet

Forbrukerrådet

1

Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond

1

Nærings- og fiskeridepartementet

Norsk romsenter

1

Landbruks- og matdepartementet

Norsk institutt for bioøkonomi

1

Veterinærinstituttet

1

Klima- og miljødepartementet

Norsk kulturminnefond

1

Meteorologisk institutt

1

Senter for oljevern og marint miljø ⁸

-

Forsvarsdepartementet

Forsvarets forskningsinstitutt (FFI)

1

Sum virksomheter

34

¹ Sametinget (KDD) inngår ikke i tabellverket for nettobudsjetterte virksomheter.

² Antall virksomheter gruppert under kategoriene universiteter og høyskoler (UH-sektoren), baserer seg på oversikt fra KD per 2023.

³ Universiteter omfatter: Nord Universitet, Norges miljø- og biovitenskapelige universitet, Norges teknisk- naturvitenskapelige universitet, OsloMet – Storbyuniversitetet, Universitet i Agder, Universitet i Bergen, Universitet i Oslo, Universitet i Stavanger, Universitetet i Sørøst–Norge, og Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

⁴ Statlige vitenskapelige høyskoler omfatter: Norges handelshøyskole, Norges idrettshøyskole, Norges musikkhøgskole, Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo, Høgskolen i Molde – Vitenskapelig høgskole i logistikk og Kunsthøgskolen i Oslo.

⁵ Statlige høyskoler omfatter: Høgskolen i Innlandet, Høgskolen i Østfold, Høgskulen i Volda, Høgskulen på Vestlandet og Samisk høgskole.

⁶ Diku gikk fra 1.7.2021 inn i det nye Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse (HK-dir), men ble regnskapsteknisk behandlet som en nettobudsjettert virksomhet ut 2021. Diku inngår i tallgrunnlaget i tabellene 4.1 til 4.3 for årene 2020 og 2021. I 2022 ble resterende bankbeholdning nullstilt ved overgang til bruttobudsjettering, se omtale i note 2 til tabell 4.1).

⁷ Unit endret navn til Sikt – Kunnskapssektorens tjenesteleverandør fra 2022. Sikt er fortsatt en nettobudsjettert virksomhet.

⁸ Senter for oljevern og marint miljø (SOMM) ble flyttet fra Samferdselsdepartementet til Klima- og miljødepartementet fra 2022, og budsjetteres brutto fra samme tidspunkt. SOMM inngår i tallgrunnlaget i tabellene 4.1 til 4.3 for årene 2020 og 2021. I 2022 ble resterende bankbeholdning nullstilt ved overgang til bruttobudsjettering, se omtale i note 2 til tabell 4.1.

Kilde: Finansdepartementet

Vedlegg 5
Bestillingsfullmakt, tilsagnsfullmakt og garantifullmakt

5.1 Bestillings- og tilsagnsfullmakter

Tabell 5.1 nedenfor gir en oversikt over bestillings- og tilsagnsfullmakter som foreslås i sammenheng med statsbudsjettet for 2024. Tabellen er sortert ut fra stigende kapittelnummer og refererer til romertallsfullmakter som blir fremmet under det enkelte departement. For enkelte fullmakter er det gitt referanse til romertallsfullmakten under aktuelt departement.

Forslagene til bestillingsfullmakter i tabellen summerer seg til om lag 334 mrd. kroner, og til om lag 291 mrd. kroner for tilsagnsfullmakter. I tillegg er det foreslått en tilsagnsfullmakt i euro svarende om lag 2,7 mrd. kroner. Deltakelse i kapitaløkninger og fondspåfyllinger i internasjonale banker og fond er ikke inkludert i oversikten, jf. UDs fullmakt XII og XIII.

For fullstendig oversikt over fullmakter til å forplikte staten for fremtidige budsjettår, vises det til forslag til romertallsvedtak under det enkelte departement.

Tabell 5.1 Oversikt over bestillingsfullmakter og tilsagnsfullmakter

1 000 kroner

Kap.

Post

Betegnelse/formål

Bestillingsfullmakt

Tilsagnsfullmakt

117

EØS-finansieringsordningene

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021

3 179 000

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021

2 442 000

150

Humanitær bistand

70

Nødhjelp og humanitær bistand (tilskudd ECW, jf. VI.10)

120 000

160

Helse

70

Helse (diverse tilskudd, jf. VI.2-8)

17 850 000

161

Utdanning, forskning og offentlige institusjoner

70

Utdanning (tilskudd GPE, jf. VI.9)

1 850 000

70

Utdanning (tilskudd ECW, jf. VI.10)

380 000

162

Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi

70

Bærekraftig jobbskaping, næringsutvikling og handel

100 000

72

Fornybar energi

100 000

163

Klima, miljø og hav

70

Miljø og klima (tilskudd GCF, jf. VI.11)

3 200 000

UD

Nansen-programmet for Ukraina

Sivil og militær støtte gjennom Nansen-programmet for Ukraina i perioden 2023-2027, jf. UD, XVI

75 000 000

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

67 000

225

Tiltak i grunnopplæringen

61

Rentekompensasjon for investeringer i læringsarenaer og større utstyr som bidrar til mer praktisk og variert opplæring, jf. XII

Tilsvarende en investeringsramme på 1 000 000

68

Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen i påfølgende budsjettår, jf. III.2

20 pst. av tilskudd

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

10 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

280 000

270

Studentvelferd

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

2 234 000

273

Kunnskapssektorens tjenesteleverandør – Sikt

50

Virksomhetskostnader (Oppgradering av det nasjonale forskningsnettet, jf. VIII)

280 000

KD

Investeringsprosjekt:

Byggeprosjektet NTNU Campussamling, jf. XI

Se KDD, VIII.1

Brukerutstyrsprosjektet til NTNU Campussamling, jf. XI

577 000

322

Bygg og offentlige rom

50

Kunst i offentlige rom

5 600

70

Nasjonale kulturbygg

448 400

334

Film- og dataspillformål

72

Insentivordningen for film- og serieproduksjoner

130 000

410

Domstolene

Brukerutstyr til Rehabilitering av Bergen tinghus, jf. VIII

196 500

430

Kriminalomsorgen

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, brukerutstyr til investeringsprosjekt Romerike fengsel, jf. IX

93 200

440

Politiet

01

Driftsutgifter

250 000

440/490

Politiet/Utlendingsdirektoratet

46

Investeringer i Schengen IT-systemer, jf. X

2 187 000

454

Redningshelikoptertjenesten

01, 45

Drift og større utstyrsanskaffelser, nye redningshelikoptre, jf. XI

16 764 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, ny redningshelikopterbase Bodø, jf. XII

596 000

480

Svalbardbudsjettet

50

Tilskudd, jf. V

425 300

490

Utlendingsdirektoratet

76

Internasjonalt migrasjonsarbeid

50 000

21, 60, 70

Spesielle driftsutgifter, asylmottak/ tilskudd til vertskommuner / stønad til beboere, jf. XVIII

3 000 000

500

Kommunal- og distriktsdepartementet

30

Nytt regjeringskvartal, ombygging av Ring 1, jf. X

3 597 000

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

31

Igangsetting av byggeprosjekter, NTNU Campussamling, jf. VIII.1, se også KD, XI

7 239 000

33

Videreføring av byggeprosjekter, diverse investeringsprosjekter, jf. VIII.2

22 311 900

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold (brukerutstyrsprosjektet for prosjekt nytt regjeringskvartal, byggetrinn 1, jf. IX)

351 900

540

Digitaliseringsdirektoratet

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter

131 200

567

Nasjonale minoriteter

74

Kultur- og ressurssenter for norske romer

4 100

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller

77 200

78

Boligtiltak

26 300

590

Planlegging og byutvikling

72

Bolig- og områdeutvikling i byer

22 300

595

Statens kartverk

21

Spesielle driftsutgifter, jf. VII

40 000

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 938 600

77

Varig tilrettelagt arbeid

1 119 900

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

62 700

710

Vaksiner mv.

21

Spesielle driftsutgifter

290 000

22

Salgs- og beredskapsprodukter m.m.

130 000

761

Omsorgstjeneste

63

Investeringstilskudd – rehabilitering

4 707 600

79

Andre tilskudd

1 000

900

Nærings- og fiskeridepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 500

Miljøtiltak på Løkken, jf. XIII.1

190 000

Miljøtiltak i gruveområdet i Folldal, jf. XIII.2

225 000

904

Brønnøysundregistrene

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, investeringsprosjektet Brukervennlige registertjenester, jf. XIII.3

515 000

907

Norsk nukleær dekommisjonering

21

Spesielle driftsutgifter

465 000

30

Opprydding Søve

150 000

60

Tilskudd til kommuner

10 800

70

Tilskudd til organisasjoner

3 200

916

Kystverket

30

Nyanlegg og større vedlikehold

1 390 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg

77 200

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner

176 000

922

Romvirksomhet

De frivillige programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA, jf. VIII.2

236 000¹

924

Internasjonale samarbeidsprogrammer

70

Tilskudd, jf. VIII.3

1 316 600

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer

70

Tilskudd til bevaring og bærekraftig bruk av husdyr-, plante- og skogtregenetiske ressurser

8 950

1142

Landbruksdirektoratet

21

Spesielle driftsutgifter – Beredskapslagring av korn, jf. V

10 000

77

Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold

250 000

78

Tilskudd til omstilling ved avvikling av pelsdyrhold

10 000

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade – erstatninger

162 200

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket

72 200

1152

Bionova

70

Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket

302 000

1301

Forskning og utvikling mv.

70

Pilotprosjekter for utslippsfrie anleggsplasser

15 000

1320

Statens vegvesen

22

Drift og vedlikehold av riksveier, jf. V.1

13 800 000

30

Riksveiinvesteringer: E8 Sørbotn–Laukslett, jf. IV.1

3 925 000

Riksveiinvesteringer: E18/E39 Gartnerløkka–Kolsdalen, jf. IV.1

6 014 000

30

Riksveiinvesteringer: prosjekter uten kostnadsramme, jf. IV.3

8 460 000

30

Riksveiinvesteringer: planlegging, forberedende arbeider og grunnerverv, jf. IV.4

500 000

64

Utbedring på fylkesveier for tømmertransport

24 000

72

Tilskudd til riksveiferjedriften, jf. VI

20 400 000

1321

Nye Veier AS

70

Tilskudd til Nye Veier AS, jf. VII

26 000 000

1352

Jernbanedirektoratet

70

Kjøp av persontransport med tog, jf. VI

31 700 000

71

Kjøp av infrastrukturtjenester – drift og vedlikehold, jf. V.2

28 480 000

73

Kjøp av infrastrukturtjenester – investeringer, jf. IV.2

57 300 000

74

Tilskudd til togmateriell mv.

700 000

1411

Artsdatabanken

21

Spesielle driftsutgifter

12 000

70

Tilskudd til å styrke kunnskap om og formidling av naturmangfoldet

16 600

1420

Miljødirektoratet

30

Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder

45 000

31

Tiltak i verneområder og naturrestaurering

8 000

32

Statlige erverv, vern av naturområder

340 800

39, 69, 79

Oppryddingstiltak, jf. VII

9 300

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning

417 200

62

Tilskudd til grønn skipsfart

190 300

71

Marin forsøpling

15 000

78

Friluftslivsformål

28 000

1428

Enova SF

50

Overføring til Klima- og energifondet

400 000

1429

Riksantikvaren

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner

61 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljøer og kulturlandskap

15 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

10 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

17 000

74

Tilskudd til fartøyvern

10 000

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene

1 000

77

Tilskudd til verdiskapningsarbeid på kulturminneområdet

5 000

79

Tilskudd til verdensarven

20 000

1481

Klimakvoter

22

Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6, jf. IV

8 200 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

73

Klima- og skogsatsingen

2 460 000

1610

Tolletaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 000

Treff-prosjektet, jf. IV

857 500

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35 000

Dialogbasert skattemelding (Sirius)

781 500

Modernisering av innkreving – steg 1

2 047 300

1700

Forsvarsdepartementet

01

Driftsutgifter

34 000

73

Forskning og utvikling

500 000

FD

Investeringsprosjekter:

Fremtidig maritim minemottiltakskapabilitet, jf. V.1

4 412 000

Artilleriammunisjon 155 mm, jf. V.1

4 682 000

Utvidet mellomløsning Ula-klassen, jf. V.1

4 649 000

Nye ubåter, jf. V.1

48 024 000

Sensorer for militær luftromsovervåking, jf. V.1

12 875 000

Materiellinvesteringsprosjekter under gitt kostnadsramme, jf. V.4

500 000

Eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter under gitt kostnadsramme, jf. V.5

200 000

1716

Forsvarets forskningsinstitutt

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt, jf. III.2

60 000

1720

Forsvaret

01

Driftsutgifter

14 650 000

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

01

Driftsutgifter

1 100 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

220 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

103 820 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

470 000

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 000

1800

Olje- og energidepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 000

72

Tilskudd til petroleums- og energiformål

10 000

1810

Sokkeldirektoratet

21

Spesielle driftsutgifter

50 000

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

21

Spesielle driftsutgifter

50 000

22

Flom- og skredforebygging

200 000

25

Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser

50 000

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

350 000

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 000

1850

Klima, industri og teknologi

70

Gassnova SF

20 000

2410

Statens lånekasse for utdanning

70–72, 90

Utbetaling av utdanningsstøtte, jf. III.3

Etter fastsatte satser

50

Omgjøring av lån til stipend, jf. III.4

Etter fastsatte satser

2421

Innovasjon Norge

50

Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

1 200 000

71

Innovative næringsmiljøer

155 000

75

Grønn plattform

345 000

76

Miljøteknologi

655 000

2426

Siva SF

71

Tilskudd til testfasiliteter

15 000

2445

Statsbygg

31

Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, rehabilitering av Bergen tinghus, jf. VIII.1, se også JD VII

1 180 000

33

Videreføring av ordinære byggeprosjekter, jf. VIII.2

30 288 400

32/ 34

Prosjektering og videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter, jf. XI.2

1 400 000

¹ Fullmaktsbeløpet er oppgitt i euro

Kilde: Finansdepartementet

5.2 Statlige garantier

For 2024 bes det om fullmakt til å gi nye garantier innenfor følgende totale garantirammer under ordningene som fremgår av tabell 5.2.

Tabell 5.2 Oversikt over statlige garantier

Utenriksdepartementet

Nye statsgarantier til fornybarinvesteringer i utviklingsland

5 000 mill. kroner

Nærings- og fiskeridepartementet

Innovasjon Norge

Lån til realinvesteringer og driftskapital

820 mill. kroner

Eksportfinansiering Norge

Alminnelig garantiordning og Gammel alminnelig ordning

165 000 mill. kroner

Eksport til og investeringer i utviklingsland

3 150 mill. kroner

Byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien

7 000 mill. kroner

Langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri

20 000 mill. kroner

Kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge

10 000 mill. kroner

Svalbard

Leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard

25 mill. kroner

Samferdselsdepartementet

Restverdigaranti for togmateriell, bokførte verdier

7 600 mill. kroner

Restverdigaranti for togmateriell, oppgraderinger og nyinvesteringer

12 320 mill. kroner

Finansdepartementet

Den nordiske investeringsbank

Grunnkapital til Den nordiske investeringsbank

1 618 mill. euro

Kilde: Finansdepartementet

Det vises også til spesifisert garantioversikt over pådratt garantiansvar og utbetalinger i 2022 i Meld. St. 3 (2022–2023) Statsrekneskapen 2022, vedlegg 4.

Økonomireglementet for staten med tilhørende utfyllende bestemmelser fastsetter normalvilkår for statlige garantier. Normalvilkårene er basert på tidligere generelle behandlinger i Stortinget av garantisaker, senest på grunnlag av Dokument nr. 3:6 (1995–96), jf. Innst. S. nr. 218 (1995–96). Stortinget har imidlertid akseptert unntak fra normalvilkårene for flere av de eksisterende ordningene. Det forutsettes at de tidligere godtatte unntakene kan legges til grunn også for garantier som gis i 2024. Vilkårene for de enkelte garantiordningene omtales i departementenes fagproposisjoner.

Fotnoter

1)

Bevilgninger til å dekke utestående krav på feriepenger i 2017 i forbindelse med fristillingen av Den norske kirke er holdt utenom.

2)

Området omfatter også forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, personvern, distrikts- og regionalpolitikk, samiske formål, nasjonale minoriteter, bolig, bomiljø og bygg og planlegging, byutvikling og geodata.

3)

Økningen til veiformål i 2013 som gjelder kompensasjon for opphevelsen av veifritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013, er korrigert for i beregningene. Det er også korrigert for oppgaveendringer i forbindelse med forvaltningsreformen, der fylkeskommunene fra og med 2010 overtok ansvaret for en del av det statlige veinettet. For 2020 er det korrigert for overføring av veiadministrasjon til fylkeskommunene.

4)

Tilsvarende justering er benyttet også for 2021–2024 selv om reguleringsreglene har blitt endret for disse årene. Effekter av endringer i reguleringsreglene for disse årene, som har gitt høyere pensjonsregulering hvert av årene, vil dermed inngå som en del av realveksten.