Prop. 157 L

(2014–2015)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak)

Lov om konsortium for europeisk forskingsinfrastruktur (ERIC-lova)

Tilråding frå Kunnskapsdepartementet 25. september 2015, godkjend i statsråd same dagen. (Regjeringa Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Samandrag

Regjeringa legg med dette fram forslag til lovregulering av ERIC-organisasjonsforma.

ERIC-forordninga blei bindande for Noreg ved EØS-komiteens vedtak nr. 72/2015 av 20. mars 2015 om innlemming av forordning (EF) nr. 723/2009 i protokoll 31 til EØS-avtalen, jf. Stortingets vedtak 21. mai 2015 på grunnlag av Prop. 80 S (2014–2015) Samtykke til godkjennelse av EØS-komiteens beslutning nr. 72/2015 av 20. mars 2015 om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning (EF) nr. 723/2009 om Fellesskapets rettslige ramme for et konsortium for en europeisk forskningsinfrastruktur (ERIC-konsortium).

Innlemminga av forordninga gir eit rettsleg rammeverk for norsk deltaking i det europeiske forskingsinfrastruktursamarbeidet, på lik linje med dei andre statane som deltek i EUs rammeprogram for forsking (noverande program er Horisont 2020). Europeiske forskingsinfrastrukturar er og vil bli etablert i mange land i Europa, og mange av desse brukar eller vil ta i bruk ERIC som organisasjonsform. For å kunne bruke ERIC-forma også i Noreg, treng vi lovgiving som gjennomfører forordninga i norsk rett.

Forordninga etablerer ei ny type organisasjonsform, som skal vere eit alternativ til det tunge instrumentet internasjonal organisasjon etablert ved traktat. Dette vil vere ei nyskaping også i norsk rett. Eit ERIC skal vere eit eige rettssubjekt med rettsleg handleevne. Eit viktig kjenneteikn ved eit ERIC er at det er sterk knytt til det offentlege som eit verkty i den offentlege forskingspolitikken. Det skal berre brukast for offentleg initierte og eigde, felleseuropeiske forskingsinfrastrukturar. Medlemmene i eit ERIC er i all hovudsak statar, og det er Noreg som stat som vil vere norsk medlem. Eit ERIC i Noreg vil bli oppretta etter søknad frå Noreg. Det norske bidraget til finansieringa vil kome frå offentlege midlar.

Kunnskapsdepartementet ønskjer å tilby bruk av ERIC-forma for organisering av – for tida – to felleseuropeiske infrastruktursamarbeid der Noreg har tilbode vertskap. Bruk av ERIC-forma vil lette samarbeidet mellom Noreg og EU-statar. Slik vil norske deltakarar (forskingsinstitusjonar) i samarbeidet få same rammevilkår som samarbeidspartar i andre land, og muligheit til å posisjonere Noreg som vertsstat for felleseuropeisk forskingsinfrastruktur. Det å kunne tilby vertskap for infrastrukturar er viktig for å vere ein fullverdig partnar og bidragsytar til samarbeidet.

Kunnskapsdepartementet foreslår at det blir vedteke ei eiga ERIC-lov. Lovstrukturmessig er det ikkje heldig med små lover. På den andre sida er det ikkje bra å leggje saman lover som ikkje har noko felles. Det fins inga generell «organisasjonslov», heller ikkje ei «forskingslov». Organisasjonsforma ERIC kan, fordi det har medlemmer og ikkje eigarar, kanskje best samanliknast med eit samvirke. Det skal arbeide til beste for medlemmene, men har ikkje eit økonomisk føremål. Den sterke tilknytinga til det offentlege er ein vesentleg forskjell frå samvirka. Det er ikkje naturleg å regulera ERIC i same lov som samvirke. Det er derfor behov for ei eiga lov.

2 Bakgrunn – europeisk samarbeid om forskingsinfrastruktur

2.1 Generelt om norsk deltaking

Eit viktig bakteppe for forslaget til ERIC-lov er å finne i det forskingspolitiske arbeidet med etablering og drift av felles europeisk forskingsinfrastruktur. Forskingsinfrastruktur er utstyr og tenester til bruk for forsking, mellom anna vitskaplege databasar og samlingar, elektronisk infrastruktur som høghastigheitsnettverk og større forskingsfasilitetar som laboratorium eller stråleanlegg.

Samarbeidet om storskala forskingsinfrastruktur er ein viktig del av det europeiske forskingssamarbeidet som Noreg deltek i gjennom EUs rammeprogram for forsking og innovasjon (Horisont 2020) og det europeiske forskingsområdet (ERA). Slikt samarbeid er viktig for å styrke innsatsen og betre ressursutnyttinga i europeisk forsking. Horisont 2020-pogrammet er omtalt bl.a. i Prop. 51 S (2013–2014) Samtykke til deltakelse i en beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning (EU) nr. 1291/2013 om opprettelse av Horisont 2020 – rammeprogrammet for forskning og innovasjon (2014–2020). Det europeiske samarbeidet om forskingsinfrastruktur gir Noreg tilgang til internasjonalt avansert og kostbart utstyr.

ERIC-forordninga etablerer eit rammeverk for eigarskap og drift av felleseuropeiske forskingsinfrastrukturar. Målsetjinga er å gjere det enklare å etablere nye forskingsinfrastrukturar av felleseuropeisk interesse.

Norske forskarar har i mange tiår delteke i internasjonale forskingsinfrastrukturar som er oppretta med grunnlag i internasjonale avtalar. Slike etableringar er krevjande. Ei enklare organisasjonsform er særleg aktuelt og i ei tid der dei europeiske statane styrkjer samarbeidet for å få best mulig resultat i forskings- og innovasjonsarbeidet.

Norske forskingsmiljø deltek i utviklinga av rundt 25 felles europeiske forskingsinfrastrukturar i regi av Det europeiske strategiforum for forskingsinfrastruktur (ESFRI). Mange av desse er etablert eller er under etablering med ERIC som organisasjonsform.

2.2 Bruk av ERIC-organisasjonsforma i Noreg

Norge har tilbydt vertskap for tre europeiske forskingsinfrastrukturar, og det er sterkt ønskeleg å kunne bruke ERIC som organisasjonsform for to av desse: CESSDA (Consortium of European Social Science Data Archives) og ECCSEL (European Carbon Dioxide Capture and Storage Laboratory Infrastructure). Det tredje, SIOS (Svalbard Integrated Arctic Earth Observing System) er eit samarbeid om jordobservasjonssystem som er planlagt etablert på Svalbard med institusjonar frå statar utanfor EØS som medlemmer. Det er ikkje aktuelt å bruke ERIC som organisasjonsform for dette samarbeidet.

Forskingsinfrastrukturen CESSDA (samarbeid om samfunnsvitskaplege databasar) blei etablert i Bergen i juni 2013, førebels med eit norsk aksjeselskap eigd av Kunnskapsdepartementet som juridisk eining. Norsk deltakar i samarbeidet er Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. Samarbeidet (p.t. mellom 15 statar) er basert på ein Memorandum of Understanding og ein uformell samarbeidsorganisasjon.

Norge er vertsstat for eit prosjekt for etablering av forskingsinfrastruktursamarbeidet ECCSEL (samarbeid om karbonfangst og -lagring). Dette ligg fagleg under Olje- og energidepartementet og har Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet og SINTEF som norske deltakarar. Forprosjektet er nettopp avslutta, med ei tilråding om å etablere ECCSEL med sete i Trondheim, organisert som eit ERIC. Det er breitt europeisk engasjement også bak dette initiativet.

2.3 Om ERIC-forordninga

ERIC-forordninga etablerer eit juridisk rammeverk for organiseringa av felles forskingsinfrastruktur, kalla konsortium for europeisk forskingsinfrastruktur (ERIC).

Forordninga spesifiserer oppgåvene til eit ERIC, og kva krav som må vere oppfylt for at ein forskingsinfrastruktur kan få slik status. Eit ERIC må ha minimum tre EU-medlemsstatar/assosierte statar som medlemmer. Kva som skal reknast som assosierte statar er definert i artikkel 2, og er i hovudsak statar som deltek i EUs rammeprogram for forsking (noverande program er Horisont 2020) gjennom eigne tilknytingsavtalar. ERIC kan ha sete i EU-medlemsstatar eller i assosierte statar. Forordninga byggjer elles på at det er regelverket til vertsstaten som skal regulere aktiviteten i selskapet. Forordninga har lite detaljerte reglar knytt til drifta.

I artikkel 1 heiter det at forordninga fastset ei rettsleg ramme for krava til, framgangsmåtane for og verknadene av at eit ERIC blir oppretta.

Artikkel 2 definerer innhaldet i visse omgrep som er brukt i forordninga. Artikkel 3 og 4 slår fast faglege aktivitetar og krav til forskingsinfrastrukturane. Etter artikkel 3 nr. 2 skal eit ERIC i hovudsak drive på eit ikkje-økonomisk grunnlag, men kan ha avgrensa økonomisk verksemd. Artikkel 5 og 6 slår fast prosedyrane for søknad og søknadsbehandling for eit ERIC.

Etter artikkel 5 skal ein søknad om etablering av eit ERIC sendast Kommisjonen, som så gjer vedtek om å opprette det. Etter artikkel 5 nr. 1 bokstav d) skal eit ERIC ha status på linje med eit internasjonalt organ etter artikkel 143 bokstav g) og artikkel 151 nr. 1 bokstav b) i direktiv 2006/112/EF om meirverdiavgift, og som internasjonal organisasjon etter artikkel 23 nr. 1 andre strekpunkt i direktiv 92/12/EØF om særavgifter. Sistnemnde direktiv er erstatta av direktiv 2008/118/EF, der relevant regel er artikkel 12 bokstav b). Dette inneber at eit ERIC på visse vilkår kan ha rett til fritak for meirverdiavgift og særavgifter. Dette gjeld særavgifter på alkohol/alkoholhaldige drikkevarer, tobakksvarer og energiprodukt/elektrisitet.

Nærare reglar om omfang, grenser og vilkår for avgiftsfritaka skal fastsetjast i avtalar mellom medlemmene i kvart enkelt ERIC, innanfor dei rammene forordningane gir. Dette inneber mellom anna at fritaka berre kan gjelde for varer og tenester som er naudsynte for å nå formålet til ERIC-et. Anskaffinga må gjerast av ERIC-et eller av medlemmene. Avgiftsfritaka kan ikkje gjelde for ei eventuell økonomisk verksemd i ERIC-et. Fritaka kan gjennomførast som ei refusjonsordning.

Etter artikkel 7 er eit ERIC eit sjølvstendig rettssubjekt med full rettsleg handleevne. Eit ERIC skal ha status på linje med ein internasjonal organisasjon når det gjeld direktivet om offentlege anskaffingar, det vil seie at eit ERIC har unntak frå dette direktivet. Eit ERIC skal etter artikkel 8 ha sete i vertsstaten.

Etter artikkel 9 kan alle statar og internasjonale organisasjonar bli medlemmer i eit ERIC. Det må vere minst tre medlemmer som er EU-medlemsstatar eller assosierte statar, og minst eitt må vere EU-medlem. Medlemsstatar og assosierte statar skal alltid ha majoriteten av stemmene i medlemsforsamlinga i konsortiet. Etter artikkel 9 nr. 6 må assosierte statar og tredjestatar mellom anna samtykke i å behandle ERIC-et på tilsvarande måte som det som følgjer av artikkel 5 nr. 1 bokstav d) om avgifter, ved søknad om oppretting eller medlemsskap.

Artikkel 10 set krav til innhaldet i vedtektene for eit ERIC. Artikkel 11-14 har reglar om rekneskap, revisjon, ansvar og prinsipp m.v.

Av artikkel 15 går det fram at eit ERIC er underlagt både nasjonal rett i den staten det er etablert og EU-rett. EU-domstolen er gitt kompetanse til å dømme i eventuelle tvistar som gjeld eit ERIC og som er mellom medlemmene i et ERIC, mellom medlemmene og det aktuelle ERIC-et og i tvistar der Kommisjonen er part. Dersom tvisten gjeld eit ERIC og ein tredjepart, vil dei nasjonale domstolane i vertslandet ha kompetanse.

Artikkel 16 har reglar om avvikling og insolvens. Artikkel 17 set krav til rapportering til Kommisjonen.

Forordninga blei endra i desember 2013 (forordning (EU) nr. 1261/2013). Artikkel 9 nr. 2 og nr. 3 blei då endra slik at assosierte statar no har same medlemsstatus (i hovudsak stemmerettar) som EU-medlemsstatane, i dei enkelte ERIC-a.

2.4 ERIC-forordninga i andre nordiske land

Ei EU-forordning har direkte verknad i EU-landa, det vil seie at den gjeld på linje med nasjonale lover. ERIC-forordninga slår dette fast i artikkel 21, andre ledd, og i endringsforordninga artikkel 2. Fleire land har likevel sett behov for å regulere særområde, særleg knytt til avgiftsfritaka.

Sverige er har nettopp etablert eit ERIC. Dei har gjort tilpassingar i rekneskaps-, revisjons- og skattelovgivinga, primært for å få på plass avgiftsfritaka. Det kan seinare bli aktuelt med justeringar i regelverket for juridiske personar. Finland er i ferd med å etablere eit ERIC, og vil også gjere tilpassingar for å tilretteleggje for avgiftsfritak. Danmark har for tida ikkje planar om å etablere ERIC, og har derfor ikkje vurdert behov for eventuelle tilpassingar.

3 Høyringa

Kunnskapsdepartementet sendte 20. april 2015 forslag til lov om ERIC-organisasjonsforma på alminneleg høyring til følgjande høyringsinstansar:

Arbeids- og sosialdepartementet

Finansdepartementet

Justis- og beredskapsdepartementet

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Nærings- og fiskeridepartementet

Olje- og energidepartementet

Utanriksdepartementet

Brønnøysundregistra

Noregs forskingsråd

Riksrevisjonen

Skattedirektoratet

Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS

NTNU

SINTEF

Universitets- og høgskolerådet

Forskerforbundet

Forskningsinstituttenes fellesarena

Landsorganisasjonen i Norge

Næringslivets Hovedorganisasjon

Spekter

YS

I alt 12 institusjonar har uttalt seg. Ingen går imot forslaget. Desse institusjonane støttar forslaget:

Noregs forskingsråd

Universitets- og høgskolerådet

Forskningsinstituttenes fellesarena

Landsorganisasjonen i Norge

Desse institusjonane har ikkje merknader til forslaget:

Arbeids- og sosialdepartementet

Justis- og beredskapsdepartementet

Nærings- og fiskeridepartementet

Olje- og energidepartementet

Desse har realitetsmerknader:

Finansdepartementet

Utanriksdepartementet

Brønnøysundregistra

Skattedirektoratet

Finansdepartementet og Skattedirektoratet har mindre merknader til omtalen av avgifts- og skattespørsmål. Brønnøysundregistra har merknader til regulering av avvikling av ERIC. Utanriksdepartementet har ikkje substansmerknader, men reiser spørsmål knytt til Svalbard. Merknadene er følgt opp i arbeidet med lovforslaget.

4 Om lovforslaget

4.1 Generelt

EU-forordningar må gjennomførast etter sin ordlyd, og som hovudregel ved inkorporasjon. Derfor blir det i forslaget til § 1 slått fast at ERIC-forordninga, med endringa frå 2013, gjeld som lov. Sjølve forordninga blir ikkje tatt inn i lova.

4.1.1 Særpreg ved ERIC-organisasjonsforma

Eit ERIC er ei nyskaping i norsk og europeisk rett. Til no er det etablert 10 ERIC, den første blei oppretta i 2011. Forordninga er meint å etablere rammeverket for ei fleksibel og anerkjend juridisk organisasjonsform, basert på europeisk regelverk, men med utfyllande nasjonale reglar i vertslandet. Dette set krav om godt samspel og også fleksibilitet mellom forordninga og det nasjonale regelverket. Reguleringsforma krev også at vedtektene for det einskilde ERIC-et har høg kvalitet. Det nærare innhaldet i og tolkinga av ERIC-forordninga og bruken av denne organisasjonsforma vil bli utvikla gjennom praksis, og først og fremst av Kommisjonen i samarbeid med forvaltningskomiteen (forordninga artikkel 20).

Forordninga har lite detaljerte reglar knytte til drift. Eit ERIC har følgjande særpreg:

Ikkje økonomisk vinning som formål

Hovudsakleg ikkje-økonomisk aktivitet

Samarbeid mellom statar

Kommisjonen er gitt ei sterk rolle ved etablering og nedlegging, og som kontrollinstans

Fortalen til forordninga punkt 22, slår fast at ein stat fritt kan bruke eller vedta lover og forskrifter som ikkje strir mot verkeområdet eller måla for forordninga. Vidare skal ERIC-a etter artikkel 7 nr. 2 ha «den mest omfattende rettslige handleevnen som tildeles rettssubjekter i henhold til lovgivningen i medlemsstaten.» Dette set visse avgrensingar i kva nasjonale reglar som kan givast for eit ERIC.

4.2 Behov for nasjonale tilleggsreglar for drift

Ein gjennomgang av dei hovudområda som det er vanleg å regulere for ulike organisasjonsformer viser at det er lite behov for særreglar i tillegg til reglane i forordninga.

Det kan likevel vise seg å vere behov for mindre avklaringar, særleg i forholdet mellom ERIC-forordninga og særlovgivinga, etter kvart som ERIC-forma blir tatt i bruk både i Noreg og i andre land. Departementet foreslår derfor ein heimel i lova til å gi utfyllande reglar i forskrift. Eventuelle særreglar må liggje innanfor ERIC-forordninga sine rammer.

4.2.1 Område der det ikkje er behov for særregler

4.2.1.1 Ansvar og kapitalkrav

Forordninga har som utgangspunkt at eit ERIC har avgrensa ansvar, dvs. at medlemmene sitt ansvar er avgrensa til deira respektive bidrag til konsortiet, slik det er nedfelt i vedtekter eller andre vedtak i ERIC-et, jf. artikkel 14 nr. 1 og 2. Medlemmene kan i vedtektene ta på seg utvida ansvar, medrekna uavgrensa ansvar. For dei ERIC-a som det i dag er aktuelt å etablere i Noreg vil vedtektene slå fast eit avgrensa ansvar for medlemmene.

Forordninga set ikkje krav til eigenkapital i eit ERIC. Artikkel 13 nr. 1 slår fast som prinsipp at budsjetta skal vere i balanse. Ansvaret for å sikre dette ligg på medlemmene. Kommisjonen legg stor vekt på realistiske planar for drift og økonomi når dei vurderer søknad om oppretting av eit ERIC. ERIC-a er etter artikkel 17 underlagt kontroll frå Kommisjonen, både på fagleg drift og økonomi. Alvorleg brot på for eksempel budsjetteringsprinsippa kan etter artikkel 17 nr. 5 føre til at ERIC-et blir avvikla. Det vil truleg vere i strid med forordninga å fastsetja kapitalkrav for ERIC i Noreg.

Etter forordninga artikkel 14 nr. 3 skal eit ERIC med avgrensa ansvar for medlemmene teikna forsikringar for å dekke risikoar knytt til drifta.

4.2.1.2 Stifting, medlemmer og vedtekter

Stiftingsprosessen

Det er Kommisjonen som etter forordninga artikkel 6 kan vedta oppretting av eit ERIC, etter søknad frå medlemmene representert ved den medlemmen som er vertsland. Innhaldet i søknaden er regulert i artikkel 5. Stiftingsdato er den dagen Kommisjonsvedtaket er sett i kraft (dette er til vanleg 3 dagar etter kunngjering i EU-tidende).

Medlemmer

Etter forordninga artikkel 9 nr. 1 er det berre statar og mellomstatlege organisasjonar som kan bli medlemmer i eit ERIC, og eit ERIC må ha minst tre medlemmer. Reglar om stemmerett skal fastsetjast i vedtektene. Så langt er det i hovudsak avtalt ei stemme per medlem, også for dei to ERIC-a som er planlagde i Noreg.

Vedtekter

Forordninga artikkel 10 set minstekrav til innhaldet i vedtektene. I tillegg til godkjenning frå alle medlemmene (som i all hovudsak er statar), skal dei godkjennast av Kommisjonen. Praksis viser at Kommisjonen legg stor vekt på kvalitet i vedtektene. Etter artikkel 11 skal Kommisjonen godkjenne alle vesentlege endringar i vedtektene.

Vedtektene skal fastsetje kva som er arbeidsspråket/-språka til ERIC-et. Så langt har alle ERIC-a engelsk som arbeidsspråk. Vedtektene blir som regel utarbeidde på engelsk. Dei inngår i Kommisjonens vedtak om oppretting av eit ERIC, og dei blir då omsett til alle offisielle språk i EU.

Ved registrering av einingar i Einingsregisteret/Foretaksregisteret blir det kravd at sentrale stiftingsdokument som vedtekter skal registrerast i norsk språkform. Det er rimeleg at dette også gjeld for ERIC. For sjølve vedtaket om oppretting som Kommisjonen utferdigar må det vere nok at det ligg føre på engelsk og dansk. Protokollar frå dei organa som vel styre osv. må kunne vere på engelsk.

Styringsorgan

Forordninga artikkel 12 set minstekrav til kva styringsorgan eit ERIC etter vedtektene skal ha.

4.2.1.3 Krav til årsrekneskap og revisjon

Forordninga artikkel 13 omhandlar budsjettprinsipp, rekneskap og revisjon. Det følgjer av artikkel 13 nr. 5 at eit ERIC skal ha rekneskaps- og revisjonsplikt etter gjeldande lovgiving. Dette inneber at eit ERIC er rekneskapspliktig etter rekneskapslova (lov 17. juli 1998 nr. 56 om årsrekneskap m.v.) § 1-2 nr. 12, og vil etter § 3-1 ha plikt til å utarbeide årsrekneskap og årsmelding. Plikt til offentleggjering av årsrekneskapen og til innsending til Rekneskapsregisteret følgjer av §§ 8-1 til 8-2. Revisorlova (lov 15. januar 1999 nr. 2 om revisjon og revisorar) § 2-1 pålegg alle rekneskapspliktige revisjonsplikt. Dette vil gi dei naudsynte reguleringane på dette området.

4.2.1.4 Skatteplikt

Eit ERIC vil ha som oppgåve å opprette og drive forskingsinfrastruktur, og skal etter forordninga artikkel 3 nr. 2 utføre si hovudoppgåve på eit ikkje-økonomisk grunnlag. Det kan drive avgrensa økonomisk verksemd.

Eit ERIC vil etter dette i utgangspunktet kunne kome inn under fritaket for formues- og inntektsskatt i skatteloven § 2-32 første ledd. Fritak må vurderast konkret for den enkelte ERIC. Etter praksis vil ein slik skattefri institusjon kunne ta betalt for tenestene sine dersom det er naudsynt for å realisere det ideelle føremålet. Vidare kan ein skattefri institusjon drive ei viss økonomisk (kommersiell) verksemd, men må då betale skatt av denne delen av verksemda, ref. skattelova § 2-32 andre ledd.

4.2.2 Forslag til regulering

4.2.2.1 Verkeområde for lova

Etter Svalbardlova § 2 gjeld privatrettsleg lovgiving for Svalbard når ikkje anna er fastsett. Det er ikkje aktuelt å etablere ERIC med sete på Svalbard.

Departementet foreslår at det blir slått fast i § 2 at lova ikkje gjeld for Svalbard.

4.2.2.2 Registreringsplikt i Noreg

Einingsregisteret

Eit ERIC vil ha plikt til å registrere seg i Einingsregisteret etter einingsregisterlova § 4 første ledd bokstav b), så snart det skal registrerast i eit av dei tilknytte registra. Mest aktuelt er Arbeidsgivarregisteret, Meirverdiavgiftsregisteret og eventuelt Foretaksregisteret. Registrering i Einingsregisteret er naudsynt for å få tildelt organisasjonsnummer. I mange samanhengar vil det vere behov for at eit ERIC identifiserer seg med organisasjonsnummer, m.a. krev bankar dette. I praksis vil det derfor vere krav om at eit ERIC blir registrert i Einingsregisteret så snart det er etablert.

Foretaksregisteret

Dei fleste foretak med avgrensa ansvar er i dag pålagt registrering også i Foretaksregisteret. Aksjeselskap og samvirkeforetak er pålagt registrering i Foretaksregisteret, medan stiftingar – som også har avgrensa ansvar – har slikt pålegg berre dersom dei driv næringsverksemd. Ved slik registrering blir det gjennomført ein viss offentleg kontroll av vedtekter, av vedtak i organisasjonen, opplysningar om styre og dagleg leiar blir kunngjort o.a. Det er vidare plikt til å registrere endringar i vedtekter, styre o.a.

Organisasjonsnamn

Organisasjonsnamnet for eit ERIC skal etter forordninga artikkel 8 nr. 2 ha med forkortinga «ERIC». Det er ikkje behov for særreglar i foretaksnamnelova. Det er vidare truleg lite fare for at forkortinga ERIC blir tatt i bruk av andre. Dersom det skulle skje, kan Foretaksregisteret med grunnlag i foretaksnamnelova § 2-3 nekte slik namnebruk fordi det vil kunne vere eigna til å vere villeiande. Det er heller ikkje behov for å lovfeste at andre organisasjonar/selskap ikkje skal kunne bruke ERIC-forma.

Departementet meiner at verksemder med organisasjonsforma ERIC bør registrerast i Foretaksregisteret. Dette blir foreslått gjort ved å fastsetje registreringsplikt i Foretaksregisteret i ERIC-lova, sjå forslag til § 3. Eit ERIC vil slik kome inn under foretaksregisterlova § 2-1 første ledd nr. 12 Foretak som i særlovgivningen er pålagt registreringsplikt.

4.2.2.3 Omdanning, flytting og avvikling

Omdanning

Forordninga har ikkje reglar om fusjonar, fisjonar og liknande for ERIC. Dette er heller ikkje særleg aktuelt. Dersom eit ERIC skulle få større økonomisk aktivitet enn kva som er muleg innanfor forordninga artikkel 3, vil den aktiviteten eventuelt måtte flyttast ut til eit selskap med ei anna organisasjonsform.

Forordninga sitt system er at dersom det er aktuelt med omdanning av ERIC-et til ei anna selskapsform, må ERIC-et formelt avviklast i samsvar med forordninga artikkel 16, og så må medlemmene bli einige om å opprette eit nytt rettssubjekt.

Flytting

Forordninga seier ikkje noko om flytting av ERIC. Kommisjonen har i eitt tilfelle godkjent ei vedtektsendring i eit ERIC (SHARE ERIC) som gjekk ut på at ERIC-et blei flytta mellom to land. Dette var planlagt frå medlemmene si side frå ERIC-et blei etablert. Så lenge ERIC-a driv verksemd som ikkje er skattepliktig, vil flytting vere uproblematisk sett i høve til norsk regelverk.

Avvikling

Etter forordninga artikkel 16 skal reglar for avvikling av eit ERIC fastsetjast i vedtektene. Det er plikt til å underretta Kommisjonen om slikt vedtak innan 10 dagar, og Kommisjonen skal deretter kunngjere det i EU-tidende. På same måte skal ERIC-et underretta Kommisjonen som så skal kunngjere ei melding om dette, så snart avviklinga er gjennomført (artikkel 16 nr. 3: «…fremgangsmåten for avvikling er avsluttet.»). Den sterke offentlege kontrollen med desse (førebels to) organisasjonane i Noreg, av eit norsk departement på vegner av Noreg, av dei andre medlemmene som også er statar, og av Kommisjonen, vil i seg sjølv vere med å sikre at det blir gjennomført på ein tilfredsstillande måte, også sett frå kreditorane si side. Det er også vert å merke seg at budsjetteringsreglane i forordninga synes å tilseie at eit ERIC ikkje kan ta opp lån. Dei tilsette er elles verna av dei vanlege stillingsvernreglane.

Gjennomføring av ei avvikling (eller flytting) vil elles vere rimeleg å basera på reglane som gjeld ved avvikling av selskap som samvirke eller stiftingar. Dette, saman med det svært låge talet på ERIC som til no er planlagde i Noreg, gjorde at departementet i høyringsnotatet uttalte at det ikkje såg behov for å gi reglar om prosedyrar ved avvikling.

På bakgrunn av merknader frå Brønnøysundregistra har departementet vurdert spørsmåla på nytt, og kome til at det vil vere ein fordel både for kreditorane og for ERIC-et å ha klare reglar for kreditorvarsling og fristar for å melde krav i selskapet.

Insolvens

Dersom konsortiet ikkje er i stand til å betale for eiga gjeld, skal Kommisjonen underrettast om dette med ei gong, og dette skal så kunngjerast i EU-tidende. Deretter vil Kommisjonen måtte vurdere tiltak etter artikkel 17, og eventuelt avvikle ERIC-et.

Departementet foreslår å lovfeste ei plikt for ERIC-et til å melde avviklingsvedtak til Foretaksregisteret, og vidare at Foretaksregisteret får ein heimel for å kunngjere kreditorvarsel. Dette vil sikre kreditorane informasjon om avviklingsvedtak og frist for å melde krav. Forslaget byggjer på reglane i samvirkelova, og er forenkla og tilpassa ERIC-forordninga.

5 Andre regelområde

5.1 Arbeidstakars medverknad i styrande organ

ERIC-forordninga regulerer ikkje spørsmålet om medverknad frå dei tilsette. Departementet foreslo i høyringsnotatet at tilsette i ERIC blir gitt ein lovfesta rett til medverknad i styra på linje med rettane etter samvirkelova.

Bakgrunnen for forslaget var at dei fleste selskapsformer i dag har ordningar som gir dei tilsette rett til medverknad i styringa av selskapet. Etter aksje- og allmennaksjelova kan tilsette krevje styrerepresentasjon når selskapet har meir enn 30 tilsette, og dei fleste selskapsformer har tilsvarande reglar, m.a. statsforetak, stiftingar og ansvarlege selskap.

Etter nærare vurdering har departementet kome til at det ikkje er formålstenleg å foreslå regler om tilsettes medverknad no.

Det er ikkje avklart i kva grad tilsettes medverknad vil kunne vere i samsvar med forordninga. Forordninga blir tolka slik at tilsette ikkje kan ha formell stemmerett i medlemsforsamlinga (det øvste organet). Det enkelte ERIC-et skal fastsetje i vedtektene kven som er det utøvande organet; anten eit styre (vanlegvis samansett av executive directors) eller ein direktør. Dei ERIC-a som er etablerte til no, har ikkje mange nok tilsette til at spørsmålet om medverknad har vore aktuelt. Forslaget i høyringsnotatet ville gjere medverknadsretten avhengig av at ERIC-et har eit styre. ERIC-a som er under planlegging i Noreg vil truleg ikkje ha styre, og dei vil etter planane ha ei verksemd på berre om lag 5 – 10 tilsette.

Det er etter departementets vurdering ikkje behov for å ta stilling til spørsmålet om eventuell medverknad no. Vi ser det som formålstenleg å vente til det blir avklart på europeisk nivå korleis dette, basert på ei tolking av forordninga, kan og bør løysast. Truleg vil det vere behov for eit noko anna system for medverknad, og då basert på praksis frå internasjonale organisasjonar som CERN eller liknande. Slike ordningar kan kome på plass ved avtalar i dei enkelte ERIC-a, eller på grunnlag av generelle reglar for alle ERIC i Europa. Departementet vil følgje med på om det seinare kan bli behov for å regulere desse spørsmåla.

5.2 Avgiftsfritak

Etter forordninga artikkel 5 nr. 1 bokstav d) skal eit ERIC ha status tilsvarande internasjonale organisasjonar og slik på visse vilkår ha rett til fritak for meirverdiavgift og for særavgifter. Dette gjeld særavgifter på alkohol/alkoholhaldige drikkevarer, tobakksvarer og energiprodukt/elektrisitet. Fritaket er avgrensa til å gjelde varer og tenester som er naudsynte for å oppnå føremålet med ERIC-et. Omfanget av fritaket skal avklarast i vedtektene til det einskilde ERIC-et, eller i særskilt avtale mellom medlemmene.

Dei naudsynte heimlane for avgiftsfritak vil bli ivaretatt i skatte- og avgiftsregelverket. Fritaka vil bli gjennomført som ei refusjonsordning. Meirverdiavgiftslova § 103 gir i dag heimel for fritak for inngåande meirverdiavgift for varer og tenester for internasjonale organisasjonar, og eit ERIC vil kome inn under dette. Fritaket må gjennomførast ved særskilt regulering i forskrift eller i enkeltvedtak. Fritak for meirverdiavgift ved innførsel av varer kan heimlast i meirverdiavgiftslova § 7-2, jf. tollova § 5-3. Også her er det behov for forskriftsendring.

Dette vil sikre naudsynte avgiftsfritak (refusjon) for dei to ERIC-a som så langt er planlagt etablert i Noreg. Det er ikkje relevant med fritak for særavgifter for desse to. Dersom det seinare skulle bli aktuelt å gi særavgiftsfritak for eit framtidig ERIC, vil det bli vurdert som del av spørsmålet om ERIC-et i det heile skal etablerast, og eventuelt handtert som del av skatte- og avgiftsopplegget i dei årlege budsjettforslaga.

5.3 Offentleg innkjøp

ERIC-forordninga artikkel 7 nr. 3 slår fast at ERIC er ein internasjonal organisasjon etter artikkel 15 bokstav c) i direktiv 2004/18/EF om samordning av fremgangsmåtene ved inngåelse av offentlige varekontrakter, offentlige tjenesteytelseskontrakter og offentlige bygge- og anleggskontrakter. Av dette følgjer at eit ERIC ikkje treng følgje EUs innkjøpsregelverk, dersom det fastset eigne innkjøpsreglar i vedtektene. Desse må vere i samsvar med internasjonale standardar og beste praksis når det gjeld prinsippa om ikkje-diskriminering og konkurranse («comply with international standards and good practice», jf. Practical Guidelines frå Kommisjonen 2010 s. 18) og ivareta prinsippa om innsyn, likebehandling og konkurranse (artikkel 10 første ledd bokstav (g) vi).

ERIC-forordninga set altså krav til at eit ERIC skal respektera same prinsippa som er nedfelt i lov 16. juli 1999 nr. 69 om offentlege anskaffingar. Anskaffingsforskrifta vil ikkje gjelde for ERIC.

5.4 Forvaltningslova og offentleglova

Forvaltningslova vil som hovudregel ikkje gjelde for eit ERIC, då eit ERIC ikkje er eit forvaltningsorgan, og det heller ikkje vil ha til oppgåve å treffe enkeltvedtak eller å gi forskrifter.

Den norske staten aldri ha dominerande påverknad, direkte eller indirekte, i det øvste organet i eit ERIC, jf. offentleglova § 2 første ledd. Etter ERIC-forordninga skal eit ERIC ha minst tre medlemmer, og Noreg vil berre ha ei av stemmene. Derfor vil heller ikkje offentleglova gjelde for eit ERIC.

6 Økonomiske og administrative konsekvensar

Lovreguleringa vil i seg sjølv ikkje ha særlege økonomiske eller administrative konsekvensar.

Bruk av ERIC-forma vil gi ei viss forenkling av den offentlege, administrative oppfølginga av norsk deltaking i felleseuropeiske forskingsinfrastrukturar. Dei administrative konsekvensane for Brønnøysundregistra ved registrering av ERIC vil bli svært små.

Lova vil ikkje ha konsekvensar for private aktørar.

Økonomiske konsekvensar av faktisk å etablere ERIC i Noreg (medlemsavgifter og vertskapsbidrag, og eventuelt avgiftsfritak) må ein ta stilling til for kvart enkelt ERIC.

7 Merknader til dei enkelte paragrafane

Til § 1

EU-forordningar må gjennomførast etter sin ordlyd, og som hovudregel ved inkorporasjon. Derfor blir det i forslaget til § 1 slått fast at ERIC-forordninga, med endringa frå 2013, gjeld som lov.

Til § 2

Etter norsk praksis vil lover på det privatrettslege området som hovudregel gjelde også på Svalbard. Det er ikkje aktuelt å etablere ERIC med sete på Svalbard, og departementet foreslår at dette blir slått fast i lova § 2.

Til § 3

Etter § 3 skal foretaket (ERIC-et) registrerast i Foretaksregisteret, og det kjem då inn under foretaksregisterlova § 2-1 første ledd nr. 12. Plikta vil liggje på det organet som er utpeika som lovleg representant etter forordninga artikkel 12.

Til § 4

Etter § 4 første ledd skal Foretaksregisteret ha melding om avviklingsvedtak, og at dei skal så kunngjere kreditorvarsel. Dette skal gi vern for kreditorane. Etter andre ledd blir konsortiet pålagt ei plikt til å varsle, så vidt mogleg, alle kreditorar med kjend adresse.

Tredje ledd gir konsortiet plikt til å melde frå til Foretaksregisteret samtidig med at det gir melding om avvikling til Kommusjonen etter forordninga artikkel 16 nr. 3.

Meldeplikta også etter denne paragrafen vil liggje på det organet som er utpeika som lovleg representant etter forordninga artikkel 12.

Til § 5

Denne paragrafen gir departementet heimel for å gi utfyllande reglar i forskrift om gjennomføringa av EØS-avtalen protokoll 31 artikker 1 nr. 12 om ERIC-forordninga og om tilhøvet til andre lover. Eventuelle særreglar må liggje innanfor ERIC-forordninga sine rammer.

Til § 6

Føresegna fastset at lova gjeld frå den tid Kongen fastset.

Tilråding

Kunnskapsdepartementet

tilrår:

At Dykkar Majestet godkjenner og skriv under eit framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om lov om konsortium for europeisk forskingsinfrastruktur (ERIC-lova).

Vi HARALD, Noregs Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjere vedtak til lov om konsortium for europeisk forskingsinfrastruktur (ERIC-lova) i samsvar med eit vedlagt forslag.

Forslag
til lov om konsortium for europeisk forskingsinfrastruktur (ERIC-lova)

§ 1 ERIC-forordninga

EØS-avtalen protokoll 31 artikkel 1 nr. 12 (forordning (EF) nr. 723/2009 og forordning (EU) nr. 1261/2013) om Fellesskapets rettslige ramme for et konsortium for en europeisk forskningsinfrastruktur (ERIC) gjeld som lov med dei tilpassingar som følgjer av protokoll 31 og avtalen elles.

§ 2 Verkeområde

Lova gjeld ikkje for Svalbard.

§ 3 Registrering

Eit konsortium for ein europeisk forskingsinfrastruktur skal meldast til Foretaksregisteret seinast tre månader etter kunngjering av stiftingsvedtaket, jf. forordninga artikkel 6 nr. 2.

§ 4 Avvikling

Vedtak etter forordninga artikkel 16 nr. 2 om å avvikle eit konsortium for ein europeisk forskingsinfrastruktur skal meldast til Foretaksregisteret innan 10 dagar. Foretaksregisteret skal registrere meldinga og deretter kunngjere vedtaket i Brønnøysundregistra sin elektroniske kunngjeringspublikasjon. I kunngjeringa skal kreditorane til konsortiet varslast om at dei må melde sine krav til konsortiet innan seks veker frå kunngjeringa. Adressa til konsortiet skal gå fram av kunngjeringa.

Alle kreditorar med kjend adresse skal så vidt mogleg varslast særskilt av konsortiet.

Når eit konsortium under avvikling gir melding til Kommisjonen etter forordninga artikkel 16 nr. 3, skal det samtidig gi melding til Foretaksregisteret.

§ 5 Forskrifter

Departementet kan i forskrift gi nærare reglar for gjennomføring av EØS-avtalen protokoll 31 artikkel 1 nr. 12 (forordning (EF) nr. 723/2009 og forordning (EU) nr. 1261/2013) om Fellesskapets rettslige ramme for et konsortium for en europeisk forskningsinfrastruktur (ERIC) og om tilhøvet til anna lovgiving.

§ 6 Ikraftsetjing

Lova gjeld frå den tid Kongen fastset.

Vedlegg 1
Rådsforordning (EU) nr. 1261/2013 av 2. desember 2013 om endring av forordning (EF) nr. 723/2009 om Fellesskapets rettslige ramme for et konsortium for en europeisk forskningsinfrastruktur (ERIC-konsortium)

RÅDET FOR DEN EUROPEISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den europeiske unions virkemåte, særlig artikkel 187 og 188,

under henvisning til forslag fra Europakommisjonen,

etter oversending av utkast til regelverksakt til de nasjonale forsamlingene,

under henvisning til uttalelse fra Europaparlamentet,

under henvisning til uttalelse fra Den europeiske økonomiske og sosiale komité[1] ,

under henvisning til uttalelse fra Regionkomiteen og

ut fra følgende betraktninger:

1) Ved rådsforordning (EF) nr. 723/2009[2] er det fastsatt en rettslig ramme med kravene til og framgangsmåtene for samt virkningen av å opprette et konsortium for europeisk forskningsinfrastruktur (ERIC-konsortium).

2) Støtten til og utviklingen av forskningsinfrastrukturer i Europa har vært et løpende mål for Unionen, sist gjenspeilet i europaparlaments- og rådsbeslutning nr. 1982/2006/EC[3] , og særlig i rådsbeslutning 2006/974/EF[4] .

3) Det europeiske strategiforum for forskningsinfrastrukturer (ESFRI) og refleksjonsgruppen for e-infrastruktur (e-IRG) har utarbeidet og ajourført den første europeiske kjøreplan for forskningsinfrastrukturer.

4) Etter at Fellesskapets rettslige ramme for et ERIC-konsortium trådte i kraft i 2009, har to europeiske forskningsinfrastrukturer fått ERIC-status.

5) Medlemskap i et ERIC-konsortium er åpent for medlemsstater, assosierte stater, andre tredjestater enn assosierte stater og mellomstatlige organisasjoner.

6) Assosierte stater spiller en viktig rolle i forberedelsen og gjennomføringen av europeiske forskningsinfrastrukturer og bør kunne delta i ERIC-konsortier på samme vilkår som medlemsstatene, ettersom de gjennom sin støtte bidrar til fremragende EU-forskning og Unionens økonomiske konkurranseevne.

7) For å lette de assosierte statenes deltaking i ERIC-konsortier bør artikkel 9 nr. 2) og 3) i forordning (EF) nr. 723/2009 endres, slik at de assosierte statenes bidrag fullt ut kan gjenspeiles i medlemskap og stemmeretter –

VEDTATT DENNE FORORDNING:

Artikkel 1

Artikkel 9 nr. 2 og 3 i forordning (EU) nr. 723/2009 skal lyde:

«2. Et ERIC-konsortium skal ha en medlemsstat og to andre stater som enten er medlemsstater eller assosierte stater, som deltakere. Ytterligere medlemsstater eller assosierte stater kan når som helst bli medlemmer på rettferdige og rimelige vilkår angitt i vedtektene og observatører uten stemmeretter på vilkårene angitt i vedtektene. Andre tredjestater enn assosierte stater samt mellomstatlige organisasjoner kan også bli medlemmer av et ERIC-konsortium, forutsatt at medlemsforsamlingen nevnt i artikkel 12 bokstav a) gir sitt samtykke, i samsvar med vilkårene og framgangsmåtene for medlemskap fastsatt i vedtektene.

3. Medlemsstater eller assosierte stater skal til sammen inneha flertallet av stemmerettene i medlemsforsamlingen. Endring av vedtektene for et ERIC-konsortium som har hjemsted i en medlemsstat, krever samtykke fra flertallet av medlemsstatene som deltar i nevnte ERIC-konsortium.»

Artikkel 2

Denne forordning trer i kraft den 20. dag etter at den er kunngjort i Den europeiske unions tidende.

Denne forordning er bindende i alle deler og kommer direkte til anvendelse i alle medlemsstater.

Utferdiget i Brussel, 2. desember 2013.

For Rådet

Formann

E. Gustas

Vedlegg 2
Rådsforordning (EF) nr. 723/2009 av 25. juni 2009 om Fellesskapets rettslige ramme for et konsortium for en europeisk forskningsinfrastruktur (ERIC-konsortium)

RÅDET FOR DEN EUROPEISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om opprettelse av Det europeiske fellesskap, særlig artikkel 171 og artikkel 172 første ledd,

under henvisning til forslag fra Kommisjonen,

under henvisning til uttalelse fra Europaparlamentet[5] ,

under henvisning til uttalelse fra Den europeiske økonomiske og sosiale komité[6] ,

under henvisning til uttalelse fra Regionkomiteen[7] og

ut fra følgende betraktninger:

1) I henhold til traktatens artikkel 171 kan Fellesskapet opprette fellesforetak eller andre strukturer som er nødvendige for effektiv gjennomføring av fellesskapsprogrammer for forskning, teknologisk utvikling og demonstrasjon (FTD).

2) Støtte til og utvikling av forskningsinfrastrukturer i Europa har vært et løpende mål i Fellesskapet, sist gjenspeilet i europaparlaments- og rådsbeslutning 1982/2006/EF av 18. desember 2006 om Det europeiske fellesskaps sjuende rammeprogram for forskning, teknologisk utvikling og demonstrasjon (2007–2013)[8] , og særlig i rådsbeslutning 2006/974/EF av 19. desember 2006 om særprogrammet «Kapasitet»[9] .

3) Tradisjonelt har støtte til bruk og utvikling av europeisk forskningsinfrastruktur hovedsakelig vært i form av tilskudd til etablerte forskningsinfrastrukturer i medlemsstatene, men de seneste årene har det vist seg at utviklingen av nye strukturer må stimuleres ytterligere, noe som kan oppnås ved at det fastsettes en egnet rettslig ramme som gjør det enklere å opprette og drive slike strukturer på fellesskapsplan.

4) Dette behovet har blitt uttrykt ved en rekke anledninger både på politisk plan av medlemsstatene og fellesskapsorganer og av ulike aktører innenfor det europeiske forskningsmiljøet, som for eksempel foretak, forskningssentre og universiteter, og særlig Det europeiske strategiforum for forskningsinfrastruktur (ESFRI).

5) Mens den sentrale rollen som vitenskapelig forskningsstruktur i verdensklasse spiller for å nå Fellesskapets FTD-mål fastsatt i traktatens artikkel 163, lenge har vært anerkjent innenfor Fellesskapets FTD-rammeprogrammer, er reglene for etablering, finansiering og drift av disse strukturene fortsatt oppdelt og regionalisert. Med tanke på at europeiske forskningsinfrastrukturer konkurrerer med Fellesskapets globale partnere, som foretar og vil fortsette å foreta enorme investeringer i store moderne forskningsinfrastrukturer, og med tanke på at disse infrastrukturene blir stadig mer sammensatte og kostbare, noe som ofte plasserer dem utenfor rekkevidden til en enkelt medlemsstat eller til og med en verdensdel, er det nå nødvendig å utnytte og utvikle det fulle potensialet til traktatens artikkel 171 ved å opprette en ramme for de framgangsmåter og vilkår for opprettelse og drift av europeiske forskningsinfrastrukturer på fellesskapsplan som er nødvendige for en effektiv gjennomføring av Fellesskapets FTD-programmer. Denne nye rettslige rammen vil utfylle andre juridiske former i nasjonal og internasjonal lovgivning eller i Fellesskapets regelverk.

6) I motsetning til de felles teknologiinitiativer (JTI) som er opprettet som fellesforetak der Fellesskapet er medlem og bidrar økonomisk, bør ikke et konsortium for en europeisk forskningsinfrastruktur (heretter kalt «ERIC-konsortium») oppfattes som et fellesskapsorgan i henhold til artikkel 185 i rådsforordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 av 25. juni 2002 om finansreglementet som får anvendelse på De europeiske fellesskaps alminnelige budsjett[10] (heretter kalt finansforordningen), men som et rettssubjekt der Fellesskapet ikke nødvendigvis er medlem eller bidrar økonomisk i henhold til artikkel 108 nr. 2 bokstav f) i finansforordningen.

7) Gitt det tette samarbeidet mellom medlemsstatene og Fellesskapet når det gjelder programplanlegging og gjennomføring av utfyllende forskningsvirksomhet, som fastsatt i traktatens artikkel 164 og 165, bør interesserte medlemsstater enkeltvis eller i samarbeid med andre godkjente organer kartlegge sine behov for å opprette forskningsinfrastrukturer i denne juridiske formen ut fra sin forskning og teknologiske utvikling og ut fra Fellesskapets krav. Av samme årsak bør medlemskap i et ERIC-konsortium være åpent for interesserte medlemsstater med eventuell deltaking av stater som er tilknyttet Fellesskapets rammeprogram for forskning, teknologisk utvikling og demonstrasjon (heretter kalt «assosierte stater») samt tredjestater og spesialiserte mellomstatlige organisasjoner. I tillegg til fullt medlemskap bør medlemsstatene kunne være observatører i et ERIC-konsortium på vilkårene fastsatt i konsortiets vedtekter.

8) Et ERIC-konsortium som opprettes i henhold til denne forordning, bør ha som hovedoppgave å opprette og drive en forskningsinfrastruktur på ikke-økonomisk grunnlag og bør bruke de fleste av sine ressurser på denne hovedoppgaven. For å fremme innovasjon, kunnskaps- og teknologioverføring bør ERIC-konsortiet kunne drive begrenset økonomisk virksomhet, forutsatt at den er nært knyttet til hovedoppgaven og ikke setter utførelsen av denne i fare. Opprettelsen av forskningsinfrastrukturer som ERIC-konsortier utelukker ikke at forskningsinfrastrukturer av felleseuropeisk interesse med en annen juridisk form også kan anerkjennes som forskningsinfrastrukturer som bidrar til framskritt innenfor europeisk forskning, blant annet gjennomføringen av veikartet som er utarbeidet av ESFRI. Kommisjonen bør sikre at ESFRI-medlemmer og andre berørte parter underrettes om disse alternative juridiske formene.

9) Forskningsinfrastrukturer bør bidra til å sikre fremragende vitenskapelig kunnskap innenfor Fellesskapets forskning og økonomiske konkurranseevne på mellomlang og lang sikt gjennom effektiv støtte til europeisk forskningsvirksomhet. For å oppnå dette bør de, i samsvar med sine vedtekter, være reelt åpne for det europeiske forskningsmiljøet i bred forstand, og de bør ha som mål å styrke den europeiske vitenskapskapasiteten og dermed bidra til utviklingen av Det europeiske forskningsområde (ERA).

10) For å gjøre framgangsmåten for opprettelse av et ERIC-konsortium effektiv må enheter som ønsker å opprette et ERIC-konsortium, sende en søknad til Kommisjonen, som ved hjelp av uavhengige eksperter som kan omfatte ESFRI, bør vurdere hvorvidt den foreslåtte forskningsinfrastrukturen er i samsvar med denne forordning. En slik søknad bør inneholde en erklæring der vertsstaten anerkjenner ERIC-konsortiet som et internasjonalt organ eller en internasjonal organisasjon ved anvendelse av rådsdirektiv 2006/112/EF av 28. november 2006 om det felles merverdiavgiftssystem[11] og rådsdirektiv 92/12/EØF av 25. februar 1992 om den alminnelige ordning for særavgiftspliktige varer og om lagring, omsetning og kontroll av slike varer[12] , fra og med tidspunktet for opprettelsen. I samsvar med statsstøttereglene bør ERIC-konsortiet som internasjonal organisasjon også dra fordel av visse unntak ved anvendelse av europaparlaments- og rådsdirektiv 2004/18/EF av 31. mars 2004 om samordning av framgangsmåtene ved tildeling av offentlige bygge- og anleggskontrakter, kontrakter om offentlige varekjøp og kontrakter om offentlig tjenesteyting[13] .

11) Av hensyn til gjennomsiktighet bør beslutningen om opprettelse av et ERIC-konsortium offentliggjøres i Den europeiske unions tidende. Av samme årsak bør de viktigste delene av konsortiets vedtekter vedlegges beslutningen.

12) For å kunne utføre sine oppgaver så effektivt som mulig bør et ERIC-konsortium ha status som rettssubjekt og ha full rettslig handleevne fra og med den dagen beslutningen om opprettelse trer i kraft. For å kunne fastsette hva som er gjeldende lovgivning bør ERIC-konsortiet ha et vedtektsbestemt sete på territoriet til en av sine medlemmer som enten er en medlemsstat eller en assosiert stat.

13) Et ERIC-konsortium bør ha minst tre medlemsstater som medlemmer, utover det kan kvalifiserte assosierte stater og andre tredjestater enn assosierte stater samt spesialiserte mellomstatlige organisasjoner delta.

14) I tråd med denne forordnings fellesskapsdimensjon bør medlemsstatene i fellesskap ha flertallet av stemmene i medlemsforsamlingen i et ERIC-konsortium.

15) Med hensyn til gjennomføringen av denne rammen bør det i vedtektene fastsettes nærmere bestemmelser som Kommisjonen kan benytte for å undersøke om en søknad er i samsvar med rammen som fastsettes i denne forordning.

16) Det er på den ene side nødvendig å sikre at et ERIC-konsortium har den fleksibiliteten som gjør det mulig å endre vedtektene, og på den annen side at Fellesskapet som har opprettet ERIC-konsortiet, beholder kontrollen over visse vesentlige deler. Dersom en endring gjelder en vesentlig del av vedtektene vedlagt beslutningen som oppretter ERIC-konsortiet, bør en slik endring godkjennes før den trer i kraft ved en kommisjonsbeslutning truffet etter den samme framgangsmåten som for opprettelsen av ERIC-konsortiet. Enhver annen endring bør meddeles Kommisjonen, som bør ha mulighet til å gjøre innsigelse dersom den mener at endringen er i strid med denne forordning.

17) Et ERIC-konsortium bør opprette sine egne organer for å kunne forvalte sin virksomhet på en effektiv måte. Det bør fastsettes i vedtektene hvordan disse organene er ERIC-konsortiets lovlige representanter.

18) Med tanke på et ERIC-konsortiums finansielle ansvar bør konsortiet drive sin virksomhet etter fornuftige budsjettmessige prinsipper.

19) Et ERIC-konsortium kan være berettiget til finansiering i samsvar med avdeling VI i finansforordningen. Finansiering innenfor rammen av utjevningspolitikken kan også være en mulighet, i samsvar med relevant fellesskapsregelverk.

20) For å kunne utføre sine oppgaver mest mulig effektivt og som en logisk konsekvens av dets status som rettssubjekt, bør et ERIC-konsortium ha ansvar for egen gjeld. For at medlemmene skal kunne finne hensiktsmessige løsninger med hensyn til sitt ansvar, bør det i vedtektene gis mulighet for å innføre ulike ansvarsordninger som går utover det ansvar som er begrenset til medlemmenes bidrag.

21) Ettersom et ERIC-konsortium opprettes i henhold til Fellesskapets regelverk, bør det være underlagt Fellesskapets regelverk samt lovgivningen i den staten det har sitt vedtektsbestemte sete. ERIC-konsortiet kan imidlertid ha driftssted i en annen stat. Lovgivningen i sistnevnte stat bør få anvendelse når det gjelder særlige punkter fastsatt i ERIC-konsortiets vedtekter. Et ERIC-konsortium bør dessuten være underlagt gjennomføringsregler som er i samsvar med vedtektene.

22) Medlemsstatene kan fritt anvende eller vedta lover og forskrifter som ikke strider med virkeområdet eller målene for denne forordning.

23) For å sikre tilstrekkelig kontroll med at bestemmelsene i denne forordning overholdes bør et ERIC-konsortium framlegge for Kommisjonen og relevante offentlige myndigheter sin årsrapport og alle opplysninger om forhold som kan føre til at det oppstår alvorlig fare for at konsortiet ikke kan utføre sine oppgaver. Dersom Kommisjonen gjennom årsrapportene eller på annen måte får mistanke om at et ERIC-konsortium alvorlig misligholder denne forordning eller annen gjeldende lovgivning eller regelverk, bør den anmode om forklaring og/eller tiltak fra ERIC-konsortiet og/eller dets medlemmer. I ekstreme tilfeller og dersom ingen korrigerende tiltak er truffet, kan Kommisjonen oppheve beslutningen om opprettelse av ERIC-konsortiet og dermed igangsette avviklingen av ERIC-konsortiet.

24) Ettersom målene for denne forordning, som er å fastsette en ramme for europeiske forskningsinfrastrukturer mellom medlemsstatene, ikke kan nås i tilstrekkelig grad av medlemsstatene innenfor deres nasjonale forfatningsmessige rammer og derfor på grunn av problemets grensekryssende karakter bedre kan nås på fellesskapsplan, kan Fellesskapet treffe tiltak i samsvar med nærhetsprinsippet som fastsatt i traktatens artikkel 5. I samsvar med forholdsmessighetsprinsippet fastsatt i nevnte artikkel går denne forordning ikke lenger enn det som er nødvendig for å nå disse målene.

25) Ettersom denne forordning først og fremst er opprettet for å oppnå effektiv gjennomføring av Felleskapets programmer for forskning, teknologisk utvikling og demonstrasjon, og ettersom de tiltak som er nødvendige for å gjennomføre forordningen hovedsakelig er forvaltningstiltak, bør de vedtas etter framgangsmåten med forvaltningskomité fastsatt i artikkel 4 i rådsbeslutning 1999/468/EF av 28. juni 1999 om fastsettelse av nærmere regler for utøvelsen av den gjennomføringsmyndighet som er gitt Kommisjonen[14] –

VEDTATT DENNE FORORDNING:

Artikkel 1

Formål

Ved denne forordning fastsettes en rettslig ramme for kravene til og framgangsmåtene for samt virkningene av opprettelse av et konsortium for europeisk forskningsinfrastruktur (heretter kalt «ERIC-konsortium»).

Artikkel 2

Definisjoner

I denne forordning menes med:

a) «forskningsinfrastruktur» anlegg, ressurser og tilknyttede tjenester som forskningsmiljøer benytter for å gjennomføre forskning på høyt nivå innenfor sine respektive fagområder; definisjonen omfatter grunnleggende vitenskapelig utstyr og forskningsmateriell, kunnskapsbaserte kilder som samlinger, arkiver og strukturerte vitenskapelige opplysninger, IKT-infrastrukturer som nett, datautstyr, programvare og kommunikasjonsverktøyer samt alt annet spesialutstyr som er nødvendig for å oppnå fremragende kunnskap innenfor forskning. Slike infrastrukturer kan være samlet på ett sted eller være «distribuerte» (et organisert nett av ressurser),

b) «tredjestat» en stat som ikke er en medlemsstat i Den europeiske union,

c) «assosiert stat» en tredjestat som er part i en internasjonal avtale inngått med Fellesskapet, og som i henhold til eller på grunnlag av denne avtalen bidrar til finansieringen av alle eller en del av Fellesskapets programmer for forskning, teknologisk utvikling og demonstrasjon.

Artikkel 3

Oppgave og annen virksomhet

1. Et ERIC-konsortium har som hovedoppgave å opprette og drive en forskningsinfrastruktur.

2. Et ERIC-konsortium skal utføre sin hovedoppgave på et ikke-økonomisk grunnlag. Konsortiet kan imidlertid drive begrenset økonomisk virksomhet forutsatt at den er nært knyttet til hovedoppgaven og ikke setter gjennomføringen av denne i fare.

3. Et ERIC-konsortium skal registrere kostnadene og inntektene ved sin økonomiske virksomhet separat og fakturere slik virksomhet til markedspris eller, dersom markedspris ikke kan fastsettes, til selvkost pluss en rimelig margin.

Artikkel 4

Krav til infrastruktur

Forskningsinfrastrukturen som opprettes av et ERIC-konsortium, skal oppfylle følgende krav:

a) Den skal være nødvendig for å gjennomføre europeiske forskningsprogrammer og -prosjekter, herunder effektiv gjennomføring av Fellesskapets programmer for forskning, teknologisk utvikling og demonstrasjon.

b) Den skal utgjøre en merverdi i styrkingen og struktureringen av Det europeiske forskningsområde (ERA) og en vesentlig forbedring på de berørte vitenskapelige og teknologiske områder på internasjonalt plan.

c) Det gis i samsvar med reglene i vedtektene reel tilgang for det europeiske forskningsmiljø, bestående av forskere fra medlemsstatene og fra assosierte stater.

d) Den bidrar til mobilitet for kunnskap og/eller forskere innenfor Det europeiske forskningsområde og øker utnyttelsen av det intellektuelle potensialet i hele Europa.

e) Den bidrar til formidling og optimering av resultatene fra Fellesskapets virksomhet innenfor forskning, teknologisk utvikling og demonstrasjon.

Artikkel 5

Søknad om opprettelse av et ERIC-konsortium

1. Enheter som ønsker å opprette et ERIC-konsortium (heretter kalt «søkere»), skal sende en søknad til Kommisjonen. Søknaden skal framlegges skriftlig på et av EU-institusjonenes offisielle språk og inneholde følgende:

a) en anmodning til Kommisjonen om opprettelse av ERIC-konsortiet,

b) et forslag til vedtekter for ERIC-konsortiet, nevnt i artikkel 10,

c) en teknisk og vitenskapelig beskrivelse av forskningsinfrastrukturen som skal opprettes og drives av ERIC-konsortiet, herunder særlig kravene i artikkel 4,

d) en erklæring der vertsstaten anerkjenner ERIC-konsortiet som et internasjonalt organ i henhold til artikkel 143 bokstav g) og artikkel 151 nr. 1 bokstav b) i direktiv 2006/112/EF og som en internasjonal organisasjon i henhold til artikkel 23 nr. 1 annet strekpunkt i direktiv 92/12/EØF, fra og med tidspunktet for opprettelsen. Begrensningene og vilkårene for unntak fastsatt i disse bestemmelsene skal angis i en avtale mellom medlemmene av ERIC-konsortiet.

2. Kommisjonen skal vurdere søknaden i lys av kravene fastsatt i denne forordning. Under vurderingen skal den innhente uttalelser fra uavhengige eksperter, særlig innenfor de områder der ERIC-konsortiet akter å drive virksomhet. Resultatet av en slik vurdering skal meddeles søkerne, som eventuelt skal bli bedt om å utfylle eller endre søknaden.

Artikkel 6

Beslutning om søknaden

1. Kommisjonen skal, idet den tar hensyn til resultatene av vurderingen nevnt i artikkel 5 nr. 2 og etter framgangsmåten nevnt i artikkel 20,

a) treffe en beslutning om opprettelse av ERIC-konsortiet etter å ha forvisset seg om at kravene fastsatt i denne forordning er oppfylt, eller

b) avslå søknaden dersom den konkluderer med at kravene fastsatt i denne forordning ikke er oppfylt, herunder at erklæringen nevnt i artikkel 5 nr. 1 bokstav d) mangler.

2. Beslutningen om søknaden skal meddeles søkerne. Dersom søknaden avslås, skal beslutningen begrunnes klart og tydelig overfor søkerne.

Beslutningen om opprettelse av ERIC-konsortiet skal også offentliggjøres i L-serien av Den europeiske unions tidende.

3. De viktigste delene av vedtektene som er nevnt i artikkel 10 bokstav b)–f) og i bokstav g) i)–vi), og som inngår i søknaden, skal være vedlagt beslutningen om opprettelse av ERIC-konsortiet.

Artikkel 7

Et ERIC-konsortiums status

1. Et ERIC-konsortium skal være et rettssubjekt fra og med den dagen beslutningen om opprettelse trer i kraft.

2. Et ERIC-konsortium skal i alle medlemsstater ha den mest omfattende rettslige handleevnen som tildeles rettssubjekter i henhold til lovgivningen i medlemsstaten. Det kan særlig erverve, eie og avhende løsøre, fast eiendom og immaterialrett, inngå avtaler og være part i en rettssak.

3. Et ERIC-konsortium er en internasjonal organisasjon i henhold til artikkel 15 bokstav c) i direktiv 2004/18/EF.

Artikkel 8

Sete og navn

1. Et ERIC-konsortium skal ha et vedtektsbestemte sete på et av sine medlemmers territorium, enten en medlemsstat eller en assosiert stat.

2. Et ERIC-konsortium skal ha et navn som inneholder forkortelsen «ERIC».

Artikkel 9

Kriterier for sammensetning

1. Følgende enheter kan bli medlem av et ERIC-konsortium:

a) medlemsstater,

b) assosierte stater,

c) andre tredjestater enn assosierte stater,

d) mellomstatlige organisasjoner.

2. Et ERIC-konsortium skal ha minst tre medlemsstater som medlemmer. Ytterligere medlemsstater kan når som helst bli medlemmer på rettferdige og rimelige vilkår angitt i vedtektene og observatører uten stemmerett på vilkårene som er angitt i vedtektene. Ytterligere assosierte stater og andre tredjestater enn assosierte stater samt mellomstatlige organisasjoner kan også bli medlemmer av et ERIC-konsortium, forutsatt at medlemsforsamlingen nevnt i artikkel 12 bokstav a) gir sitt samtykke, i samsvar med vilkårene og framgangsmåtene for medlemskap fastsatt i vedtektene.

3. Medlemsstatene skal i fellesskap inneha flertallet av stemmerettene i medlemsforsamlingen.

4. Enhver medlemsstat, assosiert tredjestat eller tredjestat kan, når det gjelder utøvelsen av særlige rettigheter og oppfyllelse av særlige plikter som medlem av ERIC-konsortiet, representeres av en eller flere offentlige enheter, herunder regioner, eller av en eller flere private enheter som har fått et oppdrag om offentlig tjenesteyting.

5. Assosierte stater, tredjestater og mellomstatlige organisasjoner som søker om å opprette et ERIC-konsortium eller å bli medlemmer i et, skal anerkjenne at ERIC-konsortiet er et rettssubjekt og har rettslig handleevne i samsvar med artikkel 7 nr. 1 og 2, og at det omfattes av regler fastsatt ved anvendelse av artikkel 15.

6. Assosierte stater og tredjestater som søker om å opprette et ERIC-konsortium eller bli medlemmer i et, skal samtykke i å behandle ERIC-konsortiet på en måte som tilsvarer den som følger av artikkel 5 nr. 1 bokstav d) og artikkel 7 nr. 3.

Artikkel 10

Vedtekter

Vedtektene til et ERIC-konsortium skal inneholde minst følgende:

a) en liste over medlemmer, observatører og eventuelt enheter som representerer medlemmer samt vilkår og framgangsmåte for endring av ERIC-konsortiets sammensetning og representasjon i samsvar med artikkel 9,

b) ERIC-konsortiets oppgaver og virksomhet,

c) vedtektsbestemt sete i samsvar med artikkel 8 nr. 1,

d) ERIC-konsortiets navn i samsvar med artikkel 8 nr. 2,

e) varighet og framgangsmåte for avvikling i samsvar med artikkel 16,

f) ansvarsordning i samsvar med artikkel 14 nr. 2,

g) grunnleggende regler for:

i) adgang for brukere,

ii) vitenskapelig vurdering,

iii) formidling,

iv) immaterialrettigheter,

v) sysselsetting, herunder like muligheter,

vi) tildeling av kontrakter, som overholder prinsippene om innsyn, likebehandling og konkurranse,

vii) eventuell nedlegging,

viii) data,

h) medlemmenes rettigheter og plikter, herunder plikt til å bidra til et balansert budsjett samt stemmerett,

i) ERIC-konsortiets organer, deres roller og ansvar, sammensetning og beslutningsprosess, særlig i forbindelse med endring av vedtektene, i samsvar med artikkel 11 og 12,

j) fastsettelse av ett eller flere arbeidsspråk,

k) henvisninger til gjennomføringsregler for vedtektene.

Vedtektene skal være offentlig tilgjengelig på ERIC-konsortiets nettsted og på dets vedtektsbestemte sete.

Artikkel 11

Endringer av vedtektene

1. ERIC-konsortiet skal framlegge enhver endring av vedtektene som gjelder spørsmål omhandlet i bokstav b)–f) eller i artikkel 10 bokstav g) i)–vi) for Kommisjonen for godkjenning. En slik endring skal ikke tre i kraft før beslutningen om godkjenning har trådt i kraft. Kommisjonen skal anvende artikkel 5 nr. 2 og artikkel 6 tilsvarende.

2. ERIC-konsortiet skal framlegge for Kommisjon enhver vedtektsendring som ikke er nevnt i nr. 1 innen ti dager etter at den er vedtatt.

3. Kommisjonen kan gjøre innsigelse mot en slik endring innen 60 dager fra den ble framlagt og skal grunngi hvorfor endringen ikke oppfyller kravene i denne forordning.

4. Endringen skal ikke tre i kraft før fristen for innsigelse har utløpt eller er opphevet av Kommisjonen, eller før en innsigelse er trukket tilbake.

5. Søknaden om endring skal inneholde følgende:

a) teksten til den foreslåtte eller eventuelt vedtatte endringen, herunder datoen den trer i kraft,

b) den endrede konsoliderte utgaven av vedtektene.

Artikkel 12

ERIC-konsortiets organisasjon

I vedtektene skal minst følgende organer opprettes, med følgende kompetanse:

a) en medlemsforsamling som er det organet som har full beslutningsmyndighet, herunder til å vedta budsjettet,

b) en direktør eller et styre, utpekt av medlemsforsamlingen som ERIC-konsortiets utøvende organ og lovlige representant.

Det skal framgå av vedtektene hvordan styremedlemmene er lovlige representanter for ERIC-konsortiet.

Artikkel 13

Budsjettprinsipper, regnskap og revisjon

1. Alle inntekt- og utgiftsposter for et ERIC-konsortium skal inngå i overslag for hvert regnskapsår og skal oppføres i budsjettet. Budsjettets inntekter og utgifter skal være i balanse.

2. Medlemmene av et ERIC-konsortium skal sikre at bevilgningene brukes i samsvar med prinsippene om god økonomistyring.

3. Budsjettet skal fastsettes og gjennomføres og regnskapet framlegges i samsvar med prinsippet om gjennomsiktighet.

4. Et ERIC-konsortiums regnskap skal ledsages av en rapport om budsjett- og økonomistyringen i regnskapsåret.

5. Et ERIC-konsortium skal omfattes av kravene i gjeldende lovgivning med hensyn til oppstilling, registrering, revisjon og offentliggjøring av regnskap.

Artikkel 14

Ansvar og forsikring

1. Et ERIC-konsortium skal være ansvarlig for egen gjeld.

2. Medlemmenes økonomiske ansvar for ERIC-konsortiets gjeld skal være begrenset til deres respektive bidrag til ERIC-konsortiet. Medlemmene kan angi i vedtektene at de vil påta seg et fast ansvar utover sine respektive bidrag eller ubegrenset ansvar.

3. Dersom medlemmenes økonomiske ansvar ikke er ubegrenset, skal ERIC-konsortiet tegne hensiktsmessige forsikringer for å dekke de risikoene som er forbundet med infrastrukturens opprettelse og drift.

4. Fellesskapet skal ikke være ansvarlig for ERIC-konsortiets eventuelle gjeld.

Artikkel 15

Gjeldende lovgivning og domsmyndighet

1. Opprettelsen av og den interne virkemåten til et ERIC-konsortium skal styres

a) av Fellesskapets regelverk, særlig denne forordning, og beslutningene nevnt i artikkel 6 nr. 1 bokstav a) og artikkel 11 nr. 1,

b) av lovgivningen i den staten der ERIC-konsortiet har sitt vedtektsbestemte sete i saker som ikke eller bare delvis reguleres av rettsaktene nevnt i bokstav a),

c) av vedtektene og gjennomføringsreglene for dem.

2. De europeiske fellesskaps domstol skal ha domsmyndighet i tvister mellom medlemmene når det gjelder ERIC-konsortiet, mellom medlemmene og ERIC-konsortiet og i eventuelle tvister som Fellesskapet er del i.

3. Fellesskapets regelverk om domsmyndighet får anvendelse i tvister mellom et ERIC-konsortium og tredjemenn. I saker som ikke omfattes av Fellesskapets regelverk, skal lovgivningen i den staten der ERIC-konsortiet har sitt vedtektsbestemte sete avgjøre hvilken domsmyndighet som skal avgjøre slike tvister.

Artikkel 16

Avvikling og insolvens

1. Den framgangsmåten som skal benyttes ved avvikling av et ERIC-konsortium etter beslutning i medlemsforsamlingen, skal fastsettes i vedtektene. Avvikling kan omfatte overføring av virksomhet til et annet rettssubjekt.

2. Når medlemsforsamlingen har truffet en beslutning om å avvikle et ERIC-konsortium, skal ERIC-konsortiet så snart som mulig og innen ti dager etter en slik beslutning, underrette Kommisjonen om dette. Kommisjonen skal offentliggjøre en egnet melding i C-serien av Den europeiske unions tidende.

3. Når framgangsmåten for avvikling er avsluttet, skal ERIC-konsortiet så snart som mulig og innen ti dager etter avslutningen, underrette Kommisjonen om dette. Kommisjonen skal offentliggjøre en egnet melding i C-serien av Den europeiske unions tidende. ERIC-konsortiet skal oppløses den dagen meldingen publiseres.

4. Dersom et ERIC-konsortium ikke er i stand til å betale egen gjeld, skal det umiddelbart underrette Kommisjonen om dette. Kommisjonen skal offentliggjøre en egnet melding i C-serien av Den europeiske unions tidende.

Artikkel 17

Rapportering og kontroll

1. Et ERIC-konsortium skal utarbeide en årlig virksomhetsrapport som særlig skal inneholde konsortiets vitenskapelige, driftsmessige og økonomiske virksomhet nevnt i artikkel 3. Rapporten skal godkjennes av medlemsforsamlingen og sendes til Kommisjonen og vedkommende offentlige myndigheter innen seks måneder etter utgangen av det regnskapsåret rapporten gjelder. Rapporten skal offentliggjøres.

2. Et ERIC-konsortium og de berørte medlemsstater skal underrette Kommisjonen om eventuelle forhold som kan føre til at det oppstår alvorlig fare for at ERIC-konsortiet ikke kan utføre sine oppgaver, eller som kan hindre det i å oppfylle kravene fastsatt i denne forordning.

3. Dersom Kommisjonen får mistanke om at et ERIC-konsortium alvorlig misligholder denne forordning, beslutninger som er truffet på grunnlag av denne eller annen gjeldende lovgivning eller regelverk, skal Kommisjonen anmode om forklaring fra ERIC-konsortiet og/eller dets medlemmer.

4. Dersom Kommisjonen, etter å ha gitt ERIC-konsortiet og/eller dets medlemmer en rimelig frist til å framlegge sine synspunkter, konkluderer med at ERIC-konsortiet alvorlig misligholder denne forordning, beslutninger som er truffet på grunnlag av den eller annen gjeldende lovgivning eller regelverk, kan Kommisjonen foreslå korrigerende tiltak for ERIC-konsortiet og dets medlemmer.

5. Dersom det ikke treffes korrigerende tiltak, kan Kommisjonen oppheve beslutningen om opprettelse av ERIC-konsortiet etter framgangsmåten nevnt i artikkel 20. En slik beslutning skal underrettes ERIC-konsortiet og offentliggjøres i L-serien av Den europeiske unions tidende. Dette skal føre til at ERIC-konsortiet avvikles.

Artikkel 18

Egnede bestemmelser

Medlemsstatene skal treffe egnede tiltak for å sikre effektiv anvendelse av denne forordning.

Artikkel 19

Rapportering og vurdering

Kommisjonen skal senest 27. juli 2014 framlegge for Europaparlamentet og Rådet en rapport om forordningens anvendelse og eventuelle forslag til endringer.

Artikkel 20

Komitéframgangsmåte

1. Kommisjonen skal bistås av en forvaltningskomité.

2. Når det vises til dette nummer, får artikkel 4 og 7 i beslutning 1999/468/EF anvendelse.

Tidsrommet fastsatt i artikkel 4 nr. 3 i beslutning 1999/468/EF skal være to måneder.

Artikkel 21

Ikrafttredelse

Denne forordning trer i kraft den 20. dag etter at den er kunngjort i Den europeiske unions tidende.

Denne forordning er bindende i alle deler og kommer direkte til anvendelse i alle medlemsstater.

Utferdiget i Luxembourg, 25. juni 2009.

For Rådet

L. MIKO

Formann

Fotnoter

1)

EUT C 161 av 6.6 2013, s. 58.

2)

Rådsforordning (EF) nr. 723/2009 av 25. juni 2009 om Fellesskapets rettslige ramme for et konsortium for en europeisk forskningsinfrastruktur (ERIC-konsortium) (EUT L 206, av 8.8.2009, s. 1).

3)

Europaparlaments- og rådsbeslutning nr. 1982/2006/EF av 18. desember 2006 om Det europeiske fellesskaps sjuende rammeprogram for forskning, teknologisk utvikling og demonstrasjon (2007-2013) (EUT L 412 av 30.12.2006, s. 1).

4)

Rådsbeslutning 2006/974/EF av 19. desember 2006 om særprogrammet «Kapasitet» for gjennomføring av Det europeiske fellesskaps sjuende rammeprogram for forskning, teknologisk utvikling og demonstrasjon (2007-2013) (EUT L 54 av 22.2.2007, s. 101).

5)

Uttalelse avgitt 19.2.2009 (ennå ikke offentliggjort i EUT).

6)

Uttalelse avgitt 14.1.2009 (ennå ikke offentliggjort i EUT).

7)

EUT C 76 av 31.3.2009, s. 6.

8)

EUT L 412 av 30.12.2006, s. 1.

9)

EUT L 54 av 22.2.2007, s. 101.

10)

EFT L 248 av 16.9.2002, s. 1.

11)

EUT L 347 av 11.12.2006, s. 1.

12)

EFT L 76 av 23.3.1992, s. 1.

13)

EUT L 134 av 30.4.2004, s. 114.

14)

EFT L 184 av 17.7.1999, s. 23.