Kap. 1150

Prop. 119 S

(2017–2018)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

Endringer i statsbudsjettet 2018 under Landbruks- og matdepartementet (tillegg til Jordbruksoppgjøret 2018 som følge av tørken)

Tilråding fra Landbruks- og matdepartementet 28. september 2018, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Innledning

Regjeringen legger med dette fram forslag til endringer i Landbruks- og matdepartementets budsjett, som følge av en tilleggsavtale til jordbruksavtalen mellom staten og Norges Bondelag og Norsk Bonde- og Småbrukarlag, inngått 30. august 2018.

Med grunnlag i Hovedavtalen for jordbruket § 2-4, krevde Jordbrukets forhandlingsutvalg at det skulle opptas tilleggsforhandlinger til gjeldende jordbruksavtale 9. august 2018. Jordbruket viste til § 2-4 Omgjøringer og tillegg andre setning, som lyder:

«Partene kan også kreve forhandlinger om tillegg til en løpende jordbruksavtale når uforutsette forhold oppstår.»

Jordbruket skrev i brevet av 9. august:

«Den verste tørken på over 100 år rammer nå store deler av norsk landbruk. Norges Bondelag og Norsk Bonde- og Småbrukarlag frykter for dramatiske konsekvenser for norsk matproduksjon og ber regjeringen om å iverksette flere tiltak gjennom en krisepakke for norsk jordbruk. Det er en prekær situasjon for norsk jordbruk med tørke og fôrmangel. Det tørre og varme været fortsetter og det må konstateres at vi nå er i en krisesituasjon. (…) Jordbruket krever at det igangsettes forhandlinger om en tilleggsavtale til den løpende jordbruksavtalen i henhold til § 2-4, andre setning.»

Forhandlinger tok til 20. august og partene var enige om en tilleggsavtale den 30. august. Protokollen fra forhandlingene følger denne proposisjonen som vedlegg. Med grunnlag i den ekstraordinære situasjonen, spesielt for husdyrprodusenter med egen grovfôrproduksjon, la partene stor vekt på at utbetalingene skal komme så fort som mulig, og innen utgangen av 2018.

I kapittel 2 gjennomgås konsekvenser av tørken, inkludert tiltakene som ble gjennomført i forkant av tilleggsforhandlingene, samt prognoser for avlingstap. I kapittel 3 gjennomgås forslagene til endring i bevilgninger for 2018, som følge av avtalen. Den omfattende tørkesituasjonen vil påvirke bevilgningsbehovet på overslagsbevilgninger på den løpende jordbruksavtalen vesentlig. Det vil særlig gjelde økt bevilgningsbehov på post 71 Tilskudd til erstatninger m.m. og betydelig redusert bevilgningsbehov på post 73.19 Prisnedskriving korn og 73.20 Tilskudd til matkorn. Bevilgningsendringer på disse postene vil bli tatt inn i nysalderingen høsten 2018, når det foreligger bedre datagrunnlag.

Post 71 Tilskudd til erstatninger er en avtalefinansiert erstatningsordning. Denne avlingsskadeordningen er en del av jordbruksavtalen. Den gir ingen form for inntektsgaranti, men skal være et sikkerhetsnett i år med store klimabetingede avlingstap. Ordningen skal gi erstatning for avlingstap som er større enn egenansvaret som er på 30 pst. De budsjettmessige konsekvensene blir gjennomgått i kapittel 4.

2 Konsekvenser av tørken

Vekstsesongen 2018 ble preget av svært lite nedbør og høye temperaturer i store deler av landet. Tørken ga stor skade på planteveksten, og er den mest omfattende avlingssvikten på svært lang tid. Landbruks- og matdepartementet hadde god dialog med næringen og iverksatte løpende tiltak, særlig med sikte på å bidra til økt tilgang på grovfôr. Hensikten var, så langt som mulig, å redusere usikkerhet om tilgangen på grovfôr. Det var viktig for å unngå unødig slakting, spesielt av mordyr, som vil kunne gå ut over produksjonsevnen i lang tid.

2.1 Gjennomførte tiltak utenom tilleggsforhandlingene

I begynnelsen av juli 2018 vurderte Landbruks- og matdepartementet situasjonen med fôrmangel som så spesiell at det var behov for å klargjøre overfor bønder og forvaltning hva det offentlige kunne bidra med av støtte. Den 6. juli 2018 sendte derfor departementet et brev til Landbruksdirektoratet med presiseringer av hvordan regelverkene for avlingsskadeerstatning[1] og produksjons- og avløsertilskudd[2] skulle praktiseres, og enkelte endringer i dette regelverket.

I brevet ble det understreket at alle som kunne dokumentere klimabetinget svikt i avlingene ut over 30 pst. av gjennomsnittet, ville ha krav på erstatning. At området var rammet av tørke ble regnet som god nok dokumentasjon i seg selv, og det ble understreket at det ikke var et krav at kommunene skulle kontrollere arealene. Det ble besluttet at de produsentene som valgte å ensilere kornavlingen kunne få innvilget arealtilskudd til korn. Videre ble det besluttet å sette tollen for import av høy og halm til null med virkning fra 13. juli 2018. Departementet understreket at Landbruksdirektoratet så sterkt som mulig skulle anmode fylkesmennene og kommunene til å prioriterer dette arbeidet, og sette inn ekstra ressurser slik at erstatningene kunne bli betalt ut raskt.

Landbruks- og matministeren hadde den 23. juli et møte med Norges Bondelag og Norsk Bonde- og Småbrukarlag. I dette møtet ble det enighet om å iverksette følgende tiltak for skadeåret 2018:

Forskuddsutbetaling for avlingsskade skulle økes fra 50 til 70 pst.

Rask saksbehandling av søknader etter avlingsskadeordningen skulle prioriteres.

Det ble gitt dispensasjon fra kravet om at hoveddelen av det daglige grovfôrinntaket skulle skje på beite.

For å gi mulighet til innførsel av fôr over andre havner enn de to ESA-godkjente kontrollstasjonene i Oslo og Borg havn, ble det åpnet for å etablere midlertidige kontrollsteder.

Mattilsynet skulle prioritere tilsyn med innførsel av fôr og omsetning av dette. Krav for import av høy og halm fra land utenfor EØS skulle vurderes nærmere.

Næringen skulle anmodes til å ta vare på mest mulig halm, for å avhjelpe fôrsituasjonen.

Mattilsynet ble bedt om å behandle søknad om å bruke matkorn som såkorn for sesongen 2019.

Økologisk grønngjødslingsareal kunne brukes til fôr eller beite uten å miste tilskudd.

Areal med fangvekster kunne høstes uten å miste tilskudd.

Behovet for å bygge opp større såkornlagre i regi av markedsregulator skulle vurderes.

En administrativ gjennomgang av avlingsskadeordningen skulle gjennomføres.

Den 3. august gikk Landbruks- og matdepartementet ut med en presisering av tolkningen av regelverket for tilskudd til ingen/endret jordarbeiding. De som høster korn tidlig og sår en ettervekst, for eksempel raigras, som overvintrer i stubb, vil fortsatt være berettiget tilskudd til ingen/utsatt jordarbeiding under Regionale miljøprogram. Tidlig i august utlyste også Landbruksdirektoratet ekstraordinære kvoter for import av korn og kraftfôrråvarer.

Landbruksdirektoratet opphevet den 21. august 2018 bestemmelsen i sats- og beregningsforskriften der det het at kommunen skulle delta i oppmåling av grovfôrlageret hos produsenter som søker avlingsskadeerstatning. Dette betyr at det er grovfôrprodusenten som skal gjennomføre oppmålingen, og har ansvaret for å oppgi riktige tall.

Forholdstall for produksjon av kumelk ble den 22. august 2018 økt fra 0,99 til 1,04, for å sikre leveranse til industrien og ha tilfredsstillende lager ved inngangen til 2019.

Den 31. august fastsatte Landbruks- og matdepartementet en midlertidig endring i Forskrift om gjødselvarer mv. av organisk opphav, der det ble gitt en utsettelse av fristen for å spre husdyrgjødsel til 1. oktober i områdene som er hardest rammet av tørken.

Formålet med mange av tiltakene som ble gjennomført gjennom sommeren var å redusere virkningen av tørken og varmen, gjennom å bidra til bedre tilgang på fôr. I tillegg var hensikten å lette situasjonen for gårdbrukerne og å forenkle søknadsbehandlingen. Enkelte av tiltakene krever endring av ordlyden i jordbruksavtalen, jf. vedlegg 1.

Tiltak gjennomført av næringen selv

Næringen selv, og jordbruksorganisasjonene, iverksatte også en rekke tiltak for å avhjelpe situasjonen. Det ble blant annet opprettet nettsider for formidling av grovfôr, det ble iverksatt import av grovfôr, kornbønder ble oppfordret til å ta vare på halmen og det ble iverksatt økt rådgivning for å tilpasse fôringen til tilgangen på fôr.

2.2 Prognoser for avlingstap og konsekvenser

Tørken rammet særlig Østlandsfylkene. For å få en best mulig oversikt over situasjonen ba Landbruksdirektoratet om en ekstraordinært tidlig første prognose for avlingene og mulig utbetaling over avlingsskadeordningen. De første prognosene ble summert opp per 1. august og viste at avlingsprosenten (avling i 2018 i pst. av et normalt år) for korn lå an til å bli på 54 pst. i gjennomsnitt. I viktige kornområder ble det meldt om avlingsprosenter ned i 30–40 pst. Norske Felleskjøps prognose per 16. august viste en tilgang av norsk korn til matmel- og kraftfôrindustrien på 55 pst. av gjennomsnittet de siste 5 år. Det innebærer en produksjon som er 5–600 000 tonn lavere enn normalt, jf. figur 2.1. Augustprognosen anses som sikrere enn vanlig fordi innhøstingen startet vesentlig tidligere enn normalt.

Figur 2.1 Produksjon av korn i Norge, inkl. prognose for 2018 per 16. august fra Norske Felleskjøp.

For grovfôr viste prognosene per 1. august også en betydelig avlingssvikt, i gjennomsnitt bare noe bedre enn for korn. Særlig var noen Agder- og Østlandsfylker rammet. Det berører husdyrprodusenter med egen grovfôrproduksjon spesielt, fordi det var lite overlagret grovfôr etter en svært våt sommer og høst på Vestlandet i 2017. Fylkesmannsembetene understreket at prognosene per 1. august var svært usikre, blant annet fordi mye av vekstsesongen gjensto på det tidspunktet, og nedbør ville kunne endre totalproduksjon i sesongen som helhet.

For poteter, bær og grønnsaker ble det også prognosert avlingssvikt, men med høyere avlingsprosenter enn for korn og grovfôr, blant annet fordi mye av disse arealene vannes.

Samlet prognoserte fylkesmennene, per 1. august, en utbetaling over jordbruksavtalens avlingsskadeordning (post 71) på over en milliard kroner. Det ble understreket at anslaget var meget usikkert.

Prognoser for slakting av 5. september

Mange av tiltakene som er gjennomført siden forsommeren hadde som formål å skape størst mulig trygghet for at det skal bli nok fôr tilgjengelig gjennom vinteren, for å unngå omfattende utslakting og redusert produksjonsevne. Nortura ga 5. september prognose for tilførsler av slaktedyr og for markedsbalansen. For storfekjøtt var marsprognosen for tilførslene til slakteriene i 2018 på 85 400 tonn. I prognosen 5. september hadde dette anslaget økt til 88 000 tonn (3 pst.). Noe av dette er fremskyndet slakting og noe er utslakting. Nortura anslo i prognosen at tilførslene i 2019 blir redusert til 84 900 tonn. Slaktevektene ventes å holde seg lave utover vinteren og våren, men ta seg opp i andre halvår 2019.

Prognose for avlingsskadeerstatning per 15. september

Den 15. september avga Landbruksdirektoratet ny prognose for utbetalinger over avlings-skadeordningen, på grunnlag av innspill fra fylkesmennene. For korn, frukt og bær er prognosene tilnærmet uendret fra anslagene 1. august. For grønnsaker er prognosene for erstatningsbeløp 35 mill. kroner høyere. For grovfôr er avlingsprosentene gjennomgående litt høyere enn i augustprognosen. Samlet prognoseres likevel et høyere erstatningsbeløp for grovfôr, blant annet som følge av et underestimat i ett fylke 1. august. Samlet viser prognosen per 15. september at utbetalingene over avlingsskadeordningen kan komme opp i om lag 1,3 mrd. kroner. Det er fortsatt betydelig usikkerhet ved anslaget. Figur 2.2 viser utbetalinger over Katastrofefondet for planteproduksjon/Tilskudd til erstatninger siden 1971, regnet i 2017-kroner, inkludert foreløpig prognose for 2018 per 15. september. Over en så lang periode har regelverk og innhold i ordningen endret seg noe. Figuren gir likevel et godt inntrykk av omfanget på avlingsskaden i 2018.

Figur 2.2 Utbetaling over katastrofefondet/Tilskudd til erstatninger over jordbruksavtalen, inkl. prognoser for 2018 per 15. september. Faste 2017-kroner.

3 Forhandlinger og avtale

Omfanget av tørken, både varighet i tid og geografisk utbredelse, gir omfattende økonomiske konsekvenser for bøndene. Det gjelder særlig for husdyrprodusenter som produserer eget grovfôr. Det var tørt i mye av Nord-Europa og en svært våt høst på Vestlandet i 2017. Det gjør at tilgangen på grovfôr er mer begrenset enn i en mer avgrenset skadesituasjon. Det gjør videre at prisen på grovfôr har økt vesentlig. Tørken vil påføre jordbruket vesentlige økonomiske tap. Det følger både av reduserte salgsinntekter og økte kostnader til kjøp av fôr, frakt, vanning m.m. Det økonomiske tapet som følge av redusert volum vil i noen produksjoner bli moderert av høyere priser.

I noen grad vil en del produsenter også få reduserte driftskostnader til kjøring, gjødsling, sprøyting og frakt. De som produserer grovfôr for salg vil få lavere avlinger, men høyere priser. En del av de økte kostnadene kjøpere av fôr pådrar seg, vil gi økte inntekter for andre bønder, og dermed redusere det samlede inntektstapet for jordbrukssektoren.

3.1 Gjennomføring av tilleggsforhandlingene

Jordbrukets forhandlingsutvalg krevde den 9. august at det skulle opptas tilleggsforhandlinger til den løpende jordbruksavtalen for å gi økonomisk kompensasjon ut over det gjeldende regelverk i avlingsskadeordningen ville gi. Dette ble begrunnet med omfanget av tørkekrisen, omfanget av det økonomiske tapet, likviditetshensyn, faren for konkurser og for å unngå storstilt nedslakting av dyr. Jordbrukets forhandlingsutvalg la vekt på at en krisepakke måtte være målrettet mot de som var hardest rammet av tørken. De krevde at en slik krisepakke måtte finansieres med en tilleggsbevilgning og komme på plass i løpet av august.

Det ble gjennomført et formelt oppstartsmøte for forhandlingene den 20. august. Deretter ble det gjennomført sonderinger på lederplan og partene kom fram til en omforent tilleggsavtale den 30. august, jf. vedlegg 1.

3.2 Avtalen

Den inngåtte tilleggsavtalen inneholder tiltak med en ramme på 525 mill. kroner. Av dette foreslås 300 mill. kroner finansiert med økt bevilgning og 225 mill. kroner finansiert ved at egenkapitalen i Landbrukets Utviklingsfond ikke styrkes med 225 mill. kroner som jordbruksavtalen la opp til. Tilleggsavtalen er derfor både en tilleggsavtale og en reforhandling av inneværende jordbruksavtale. Av hensyn til jordbruksforetakenes likviditet legger partene vekt på at utbetalingene skal komme så fort som mulig, og innen utgangen av 2018. I avtalen er partene enige om å gi en engangsutbetaling av tilskudd til grovfôrdyr og en engangsutbetaling av arealtilskudd til grønnsaker i 2018, med en anslått samlet kostnad på 309 mill. kroner. Videre er det avtalt to justeringer i eksisterende avlingsskadeordning. Erstatningssatsen for tap av grovfôravling økes med 1,55 kroner per fôrenhet til 5,40 kroner per fôrenhet. I tillegg heves taket for erstatningsutbetaling i avlingsskadeordningen fra 750 000 kroner til 1,5 mill. kroner per vekstgruppe. Begge disse tiltakene begrunnes i de særskilte forholdene i 2018, er enkle å gjennomføre og vil ikke forsinke behandlingen av søknader om tilskudd som følge av avlingsskade. Fordelingen av foreslått utbetaling på tiltak er vist i tabell 3.1.

Tabell 3.1 Tilleggskompensasjon for avlingstap, fordelt på tiltak.

Mill. kroner

Engangsutbetaling husdyrtilskudd

285

Engangsutbetaling areal grønnsaker

24

Økt erstatningssats grovfôr med 1,55 kr/FEM

190

Økt tak avlingsskadeordningen

26

Sum

525

Partene er enige om at tiltakene gjennomføres som beskrevet i kap. 3.2.1.

3.2.1 Enkelttiltakene i tilleggsavtalen

1. Ekstrautbetaling av husdyrtilskudd i 2018

Det gjennomføres en ekstrautbetaling av husdyrtilskudd i fylkene Østfold, Akershus/Oslo, Hedmark, Oppland, Buskerud, Vestfold, Telemark og Agder-fylkene, samt kommunene Bjerkreim, Gjesdal, Strand, Sokndal, Eigersund og Lund i Rogaland, jf. tabell 3.2. Søknadsdata fra mars 2018 brukes som grunnlag for utbetaling av tilskuddet.

Tabell 3.2 Ekstrautbetaling av tilskudd til husdyr. Kroner per dyr og mill. kroner.

Antall dyr

Sats kr/dyr

Endring, mill. kr

Melkekyr

70 169

1 290

90,5

Ammekyr

53 472

860

46,0

Andre storfe og hest

234 838

430

101,0

Sau, geit og hjort

366 913

130

47,5

Sum

285,0

2. Ekstrautbetaling av arealtilskudd til grønnsaker i 2018

Det gjennomføres en ekstrautbetaling av arealtilskudd til grønnsaker i fylkene Østfold, Akershus/Oslo, Hedmark, Oppland, Buskerud, Vestfold, Telemark og Agder-fylkene, samt kommunene Bjerkreim, Gjesdal, Strand, Sokndal, Eigersund og Lund i Rogaland, jf. tabell 3.3. Utbetalingen begrenses oppad til 500 000 kroner per foretak.

Tabell 3.3 Ekstrautbetaling av arealtilskudd til grønnsaker. Kroner per dekar og mill. kroner.

Antall daa

Sats kr/daa

Behov,

mill. kr

Østfold, Akershus/Oslo, Hedmark, Oppland

55 006

500

27,5

Buskerud, Vestfold, Telemark, Agder-fylkene

Strand, Bjerkreim, Gjesdal, Sokndal, Lund, Eigersund

Korreksjon for tak på 500 000 kroner per foretak

-3,50

Sum

24

3. Økt erstatningsstats for grovfôr

Erstatningssatsen for «grovfôr i foretak med husdyr»[3] heves for avlingsåret 2018 med 1,55 kroner, fra 3,85 til 5,40 kroner per fôrenhet. Kostnaden anslås på usikkert grunnlag til 190 mill. kroner. Utbetaling gjennomføres i forbindelse med endelig behandling av søknad om erstatning, i 2018.

4. Maksimal utbetaling i avlingsskadeordningen

Maksimal utbetaling for ordningen med avlingsskade heves for avlingsåret 2018, fra 750 000 kroner til 1,5 mill. kroner per vekstgruppe, jf. Jordbruksavtalen kap. 4. Kostnaden anslås på usikkert grunnlag til 26 millioner kroner.

5. Utsatt frist for investeringer

Bønder som er rammet av tørke og avlingssvikt i 2018 kan få utsatt frist for gjennomføring av investeringsprosjekter. Søknad om utsatt frist for prosjekter forvaltet av Innovasjon Norge, skal sendes Innovasjon Norge. Søknad om utsatt frist for investeringsprosjekter under SMIL-ordningen skal sendes kommunen, jf. forskriftens § 3. Når det gjelder prosjekter innvilget tilskudd til drenering, vil LMD fastsette en midlertidig bestemmelse i dreneringsforskriften.

4 Budsjettmessige forhold

I tabell 4.1 er de foreslåtte endringer på postene over jordbruksavtalen vist sammen med hele kapittel 1150, der totalrammen på de enkelte poster også er beregnet (inkludert overførte beløp fra 2017).

Tabell 4.1 Justert budsjett kap.1150 og totalrammen på postnivå. Mill. kroner.

Kapittel 1150

Budsjett 2018¹

Endring 2018

Justert budsjett 2018

Overførte midler fra 2017

Total ramme 2018

Post

Benevning

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12,042

12,042

7,305

19,347

50

Fondsavsetninger Tilskudd til LUF

1 348,685

-225,000

1 123,685

1 123,685

70.11

Avsetningstiltak

24,400

24,400

24,400

70.12

Tilskudd til råvareprisutjevningsordningen m.v.

221,610

221,610

4,828

226,438

70.13

Tilskudd til potetsprit og potetstivelse

38,000

38,000

38,000

70

Markedsregulering, kan overføres

284,010

0,000

284,010

4,828

288,838

71

Tilskudd til erstatninger m.m., overslagsbevilgning

43,000

216,000

259,000

259,000

73.11

Tilskudd til norsk ull

140,000

140,000

140,000

73.13

Pristilskudd melk

619,800

619,800

619,800

73.15

Pristilskudd kjøtt

1 474,400

1 474,400

1 474,400

73.16

Distriktstilskudd egg

3,508

3,508

3,508

73.17

Distriktstilskudd, frukt, bær og veksthus gr.sak.

103,800

103,800

103,800

73.18

Frakttilskudd

362,096

362,096

362,096

73.19

Tilskudd til prisnedskriving av korn

727,570

727,570

727,570

73.20

Tilskudd til matkorn

87,500

87,500

87,500

73

Pristilskudd, overslagsbevilgning

3 518,674

0,000

3 518,674

0,000

3 518,674

74.11

Driftstilskudd, melkeproduksjon og spes.kjøttprod.

1 581,000

1 581,000

1 581,000

74.14

Produksjonstilskudd, husdyr

2 228,588

285,000

2 513,588

18,912

2 532,500

74.16

Beitetilskudd

825,000

825,000

825,000

74.17

Areal- og kulturlandskapstilskudd

3 047,400

24,000

3 071,400

3 071,400

74.19

Tilskudd til regionale miljøprogram

432,610

432,610

432,610

74.20

Tilskudd til økologisk landbruk

111,000

111,000

111,000

74

Direkte tilskudd, kan overføres

8 225,598

309,000

8 534,598

18,912

8 553,510

77.11

Tilskudd til dyreavl m.m.

81,900

81,900

81,900

77.12

Tilskudd til planteavl m.m.

17,832

17,832

2,888

20,720

77.13

Tilskudd til rådgivning og teknisk planlegging

88,500

88,500

88,500

77.15

Tilskudd til kvalitets- og salgsfremmende tiltak

56,860

56,860

56,860

77.17

Tilskudd til fruktlager

14,000

14,000

14,000

77

Utviklingstiltak, kan overføres

259,092

0,000

259,092

2,888

261,980

78.11

Tilskudd til avløsning for ferie/ fritid

1 084,191

1 084,191

35,809

1 120,000

78.12

Tilskudd til avløsning ved sykdom mv.

148,000

148,000

148,000

78.14

Tilskudd til sykepengeordningen i jordbruket

50,200

50,200

50,200

78.15

Tilskudd til landbruksvikarordningen

63,000

63,000

63,000

78.16

Tilskudd til tidligpensjonsordning

71,500

71,500

71,500

78

Velferdsordninger, kan overføres

1 416,891

0,000

1 416,891

35,809

1 452,700

SUM KAP. 1150

15 107,993

300,000

15 407,993

69,741

15 477,734

¹ Budsjett etter at endringer i samsvar med Stortingets behandling av Prop. 94 S (2017–2018) Endringer i statsbudsjettet 2018 under Landbruks- og matdepartementet (Jordbruksoppgjøret 2018 m.m.) er innarbeidet.

Tilråding

Landbruks- og matdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i statsbudsjettet 2018 under Landbruks- og matdepartementet (tillegg til Jordbruksoppgjøret 2018 som følge av tørken).

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om endringer i statsbudsjettet 2018 under Landbruks- og matdepartementet i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om endringer i statsbudsjettet 2018 under Landbruks- og matdepartementet (tillegg til Jordbruksoppgjøret 2018 som følge av tørken)

I

I statsbudsjettet for 2018 gjøres følgende endringer:

Utgifter:

Kap.

Post

Formål

Kroner

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.

50

Tilskudd til Landbrukets utviklingsfond (LUF) reduseres med

225 000 000

fra kr 1 348 685 000 til kr 1 123 685 000

71

Tilskudd til erstatninger m.m., overslagsbevilgning, økes med

216 000 000

fra kr 43 000 000 til kr 259 000 000

74

Direkte tilskudd, kan overføres, økes med

309 000 000

fra kr 8 225 598 000 til kr 8 534 598 000

Vedlegg 1
Jordbruksforhandlingene 2018 – tilleggsforhandlinger Sluttprotokoll fra forhandlingsmøte 30. august mellom staten og Norges Bondelag og Norsk Bonde- og Småbrukarlag

Den langvarige tørken sommeren 2018 har gitt ekstraordinær stor avlingsreduksjon for bønder i flere deler av landet. Partene viser til at det allerede er gjennomført en rekke tiltak, blant annet med sikte på å bedre tilgangen på grovfôr. Enkelte av disse tiltakene krever formelt endring i Jordbruksavtalen 2018–2019, og er inntatt i denne protokollen.

Prognoser per 1. august for avlingsskadeordningen (post 71 på Jordbruksavtalen), viser at det kan bli en utbetaling på om lag 1 mrd. kroner. Det er gjennomført en rekke tilpasninger for å bidra til rask søknadsbehandling og utbetaling av erstatningene i 2018.

Med grunnlag i den ekstraordinære situasjonen, spesielt for husdyrprodusenter med egen grovfôrproduksjon, er partene enige om de ekstratiltakene som framgår av denne protokollen. Av hensyn til jordbruksforetakenes likviditet legger partene vekt på at utbetalingene skal komme så fort som mulig, og innen utgangen av 2018. Utbetaling av midlene er betinget av Stortingets godkjenning.

Partene er enige om at det skal utbetales 525 mill. kroner ekstra i 2018. Dette kommer i tillegg til de økte utbetalingene over avlingsskadeordningen etter gjeldende regelverk. 300 mill. kroner finansieres med økt bevilgning og 225 mill. kroner finansieres ved at egenkapitalen i Landbrukets Utviklingsfond ikke styrkes med 225 mill. kroner som jordbruksavtalen la opp til.

Tabell 1.1  Fordeling

Mill. kroner

Engangsutbetaling husdyrtilskudd

285

Engangsutbetaling areal grønnsaker

24

Økt erstatningssats grovfôr med 1,55 kr/FEM

190

Økt tak avlingsskadeordningen

26

Sum

525

Ekstratiltak i 2018

1. Ekstrautbetaling av husdyrtilskudd i 2018

Det gjennomføres en ekstrautbetaling av husdyrtilskudd i fylkene Østfold, Akershus/Oslo, Hedmark, Oppland, Buskerud, Vestfold, Telemark og Agder-fylkene, samt kommunene Bjerkreim, Gjesdal, Strand, Sokndal, Eigersund og Lund, jf. tabell 1.2. Det gir en målrettet ekstra kompensasjon i de områdene som er hardest rammet av tørken. Søknadsdata fra mars 2018 brukes som grunnlag for utbetaling av tilskuddet.

Tabell 1.2 Ekstrautbetaling av tilskudd til husdyr. Kroner per dyr og mill. kroner.

Antall dyr

Sats kr/dyr

Endring, mill. kr

Melkekyr

70 169

1 290

90,5

Ammekyr

53 472

860

46,0

Andre storfe og hest

234 838

430

101,0

Sau, geit og hjort

366 913

130

47,5

Sum

285,0

2. Ekstrautbetaling av arealtilskudd til grønnsaker i 2018

Det gjennomføres en ekstrautbetaling av arealtilskudd til grønnsaker i fylkene Østfold, Akershus/Oslo, Hedmark, Oppland, Buskerud, Vestfold, Telemark og Agder-fylkene, samt kommunene Bjerkreim, Gjesdal, Strand, Sokndal, Eigersund og Lund, jf. tabell 1.3. Utbetalingen begrenses oppad til 500 000 kroner per foretak.

Tabell 1.3 Ekstrautbetaling av arealtilskudd til grønnsaker. Kroner per dekar og mill. kroner.

Antall daa

Sats kr/daa

Behov,

mill. kr

Østfold, Akershus/Oslo, Hedmark, Oppland

55 006

500

27,5

Buskerud, Vestfold, Telemark, Agder-fylkene

Strand, Bjerkreim, Gjesdal, Sokndal, Lund, Eigersund

Korreksjon for tak på 50 000 kroner per foretak

-3,50

Sum

24

3. Økt erstatningsstats for grovfôr

Erstatningssatsen for «grovfôr i foretak med husdyr»[4] heves for avlingsåret 2018 med 1,55 kroner, fra 3,85 til 5,40 kroner per FEm. Kostnaden anslås på usikkert grunnlag til 190 millioner kroner. Utbetaling gjennomføres i forbindelse med endelig behandling av søknad om erstatning, i 2018.

4. Maksimal utbetaling i avlingsskadeordningen

Maksimal utbetaling for ordningen med avlingssvikt heves for avlingsåret 2018, fra 750 000 kroner til 1 500 000 kroner per vekstgruppe, jf. Jordbruksavtalen kap. 4. Kostnaden anslås på usikkert grunnlag til 26 millioner kroner.

5. Utsatt frist for investeringer

Bønder som er rammet av tørke og avlingssvikt i 2018 kan få utsatt frist for gjennomføring av investeringsprosjekter.

Søknad om utsatt frist for prosjekter forvaltet av Innovasjon Norge, skal sendes Innovasjon Norge. Søknad om utsatt frist for investeringsprosjekter under SMIL-ordningen skal sendes kommunen, jf. forskriftens § 3. Når det gjelder prosjekter innvilget tilskudd til drenering, vil LMD fastsette en midlertidig bestemmelse i dreneringsforskriften.

Endringer i gjeldende jordbruksavtale

Det gjøres følgende endringer i den gjeldende jordbruksavtalen:

1. Økologiske grønngjødslingsarealer

I møte 23. juli ble det bestemt at økologiske grønngjødslingsarealer kunne beites eller høstes i 2018. Partene er enige om å endre punkt 7.8 i jordbruksavtalen, Arealtilskudd til økologisk landbruk, i samsvar med beslutningen. Setningen «Plantematerialet skal ikke brukes til fôr eller beites» endres til «Plantematerialet kan i 2018 høstes til fôr eller beites».

2. Regionale miljøprogram (RMP)

Iht. jordbruksavtalen kap. 7.9 utformer fylkesmannen ordningene under Regionale miljøprogram, innenfor nasjonale rammer. For å bidra til å avhjelpe grovfôrsituasjonen er det for 2018 lagt to nye sentrale føringer.

I møte 23. juli ble det bestemt at arealer med fangvekster kan høstes uten at dette får betydning for tilskudd til fangvekster over RMP.

Den 3. august besluttet Landbruks- og matdepartementet at de som høster korn tidlig og sår en ettervekst, for eksempel raigras, som overvintrer, skal fortsatt være berettiget tilskudd til ingen/utsatt jordarbeiding under Regionale miljøprogram.

3. Arealtilskudd korn

I brev fra departementet til Landbruksdirektoratet av 6. juli 2018 heter det at de produsenter som velger å ensilere kornavlingen kan søke, og få innvilget arealtilskudd til korn.

Partene er enige om følgende tilføyelse til gjeldende jordbruksavtale under pkt. 7.8.1 og «Definisjoner av vekstgrupper»:

«Foretak som i avlingsåret 2018 har ensilert kornavlingen, eller på annen måte benyttet avlingen som «grovfôr», kan søke om arealtilskudd til korn for dette arealet.»

Oslo 30. august 2018

Ann Merete Furuberg

Lars Petter Bartnes

Leif Forsell

Fotnoter

1)

Forskrift 17. januar 2012 nr. 56 om erstatning ved klimabetingede skader i plante- og honningproduksjon og forskrift 1. august 2018 nr. 1215 om satser for og beregning av erstatning ved klimabetingede skader i plante- og honningproduksjon (sats- og beregningsforskriften).

2)

Forskrift 19. desember 2014 nr. 1817 om produksjonstilskudd og avløsertilskudd i jordbruket.

3)

Forskrift om satser for og beregning av erstatning ved klimabetingede skader i plante- og honningproduksjon, §13.

4)

Forskrift om satser for og beregning av erstatning ved klimabetingede skader i plante- og honningproduksjon, § 13.