(Korrigert utgave per 12.11.2025)

Prop. 1 S

(2025–2026)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2026

Statsbudsjettet (Gul bok)

Tilråding fra Finansdepartementet 7. oktober 2025, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Støre)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedlinjer i den økonomiske politikken og utsiktene for norsk økonomi

1.1 Hovedtrekk

Trygghet for fremtiden

I årene fremover skal regjeringen bidra til at folk får bedre råd, at flere kommer i arbeid og at næringslivet har forutsigbare rammebetingelser. Vi skal styrke fellesskolen og vi skal forbedre helsetjenesten. Forsvaret, beredskapen og politiet skal rustes opp for å møte en ny sikkerhetspolitisk situasjon med krig i Europa, flere trusler og mer kriminalitet. I en usikker verden blir det europeiske samarbeidet enda viktigere. Regjeringen garanterer for EØS-avtalen og vil forsterke samarbeidet med EU.

Regjeringens forslag til budsjett for 2026 er et viktig steg på veien for å skape trygghet for fremtiden. Budsjettet legger til rette for at prisveksten kan gå ned, samtidig som kjøpekraften kan gå opp. Norgesprisen på strøm og lavere barnehagepris vil få full effekt i folks økonomi i 2026. Budsjettet legger til rette for lav arbeidsledighet og høy sysselsetting, og redusert inntektsskatt sikrer at folk får mer igjen for arbeidet.

Regjeringen foreslår å styrke kommuneøkonomien slik at kommunene kan fortsette å levere gode velferdstjenester til befolkningen. Leseløftet i skolen starter i 2026, og i budsjettet prioriteres blant annet flere bøker og styrking av skolebibliotekene. Regjeringen foreslår 900 flere fagskoleplasser i 2026 for å dekke kompetansebehov i arbeidslivet.

I helsetjenesten fortsetter ventetidsløftet samtidig som regjeringen setter av midler til lånerammer for fem nye investeringsprosjekter i sykehusene. Regjeringen følger opp opptrappingsplanen for psykisk helse og foreslår også en ny tilskuddsordning til tilpasning av egen bolig slik at eldre kan bo lenger hjemme.

Regjeringen trygger landet med et sterkere forsvar og økt innsats mot kriminalitet. Den omfattende støtten til Ukraina videreføres. I tillegg fortsetter vi styrkingen av det norske Forsvaret, i tråd med langtidsplanen.

Den økonomiske politikken skal ivareta både hensynet til en god konjunkturutvikling og sikre at velferd og offentlige tjenester er bærekraftige over tid. Det krever bevisste valg om hvordan ressursene brukes best mulig, både nå og i årene som kommer. Norge vil trenge flere reformer i årene fremover. Vi står overfor store omstillinger med knapphet på arbeidskraft, viktige omsorgsoppgaver overfor en aldrende befolkning og behovet for å redusere klimagassutslippene. Regjeringen vil bidra til at vi kommer gjennom disse omstillingene på en måte som tar vare på de små forskjellene og den høye tilliten vi har i Norge. Utgangspunktet i Norge er godt, med høy sysselsetting, høy finansformue og en omstillingsdyktig økonomi.

1.2 Regjeringens hovedprioriteringer

Trygghet for landet

De siste årene har regjeringen og Stortinget tatt viktige beslutninger for å styrke norsk sikkerhet og beskytte våre felles verdier. Arbeidet med å ivareta sikkerhet, fred og solidaritet videreføres i 2026.

For å møte et skjerpet trusselbilde og varige endringer i den sikkerhetspolitiske situasjonen, prioriterer regjeringen samfunnssikkerhet, beredskap og forsvar. Norge fortsetter også å stille opp for Ukraina og støtter deres forsvarskamp for frihet, selvstendighet og demokrati gjennom å videreføre et ekstraordinært høyt nivå på støtten.

Forsvarsbudsjettet foreslås økt med 4,2 mrd. kroner, i tråd med de økonomiske rammene i den nye langtidsplanen for forsvarssektoren. Samlet anslås forsvarsutgiftene til 3,4 prosent av BNP i 2026. Regjeringen øker driftsrammene og styrker Forsvarets beredskap og evne til utholdenhet gjennom mer ressurser til materielldrift, reservedeler og personell. Det vil legge til rette for at Forsvaret kan videreføre et høyt aktivitetsnivå, og øke aktivitetsnivået innenfor enkelte forsvarsgrener og avdelinger. Videreutvikling av Etterretningstjenesten og økt situasjonsforståelse prioriteres også.

Norge vil også i 2026 gi militær og sivil støtte til Ukraina gjennom Nansen-programmet. Regjeringen foreslår til sammen 85 mrd. kroner i 2026, tilsvarende som i 2025. Forslaget inkluderer å videreføre den midlertidige og ekstraordinære økningen på 50 mrd. kroner fra 2025, som også i 2026 skal gå uavkortet til internasjonale initiativer og kjøp fra ukrainsk forsvarsindustri. I 2026 foreslås den samlede støtten til Ukraina fordelt med 15 mrd. kroner i sivil støtte og 70 mrd. kroner i militær støtte. Den sivile delen av Nansen-programmet inngår i bistandsrammen, som er på 56,6 mrd. kroner i budsjettforslaget, tilsvarende 1 pst. av bruttonasjonalinntekt (BNI) i 2026.

Mottak, bosetting og integrering av flyktninger vil også neste år kreve betydelige midler. Flyktningankomstene er anslått å bli vesentlig lavere i 2025 og 2026 enn i årene 2022–2024, men ankomstnivået er fortsatt høyt sammenliknet med før Russlands fullskala invasjon av Ukraina.

Regjeringen prioriterer samfunnssikkerhet og beredskap, blant annet gjennom å følge opp hovedmålene i totalberedskapsmeldingen, utredning av nytt nødnett, styrke Politiets sikkerhetstjeneste (PST) og igangsette arbeid med fremtidig energiforsyning på Svalbard.

Regjeringen fortsetter arbeidet med å forebygge, forhindre og bekjempe kriminalitet, gjennom blant annet å øke grunnfinansieringen til politiet og spesialenheten, øke innsatsen mot barne- og ungdomskriminalitet og utvide ordningen med hurtigspor for unge lovbrytere. Straff i Norge skal virke kriminalitetsforebyggende, og det skal være et godt innhold i straffegjennomføringen og tilstrekkelig bemanning i fengslene. Regjeringen prioriterer derfor økt studieopptak i kriminalomsorgen, økt bemanning i fengslene og flere plasser ved ungdomsenhetene.

Trygghet for folks økonomi

Innføring av Norgespris og lavere el-avgift vil sammen med den eksisterende strømstønadsordningen bidra til mer forutsigbare strøm- og fjernvarmeutgifter for husholdningene i en tid med svingende og tidvis svært høye strømpriser. Norgespris på 40 øre per kWh eksklusive avgifter er en fastprisordning, og husholdninger kan frivillig inngå avtale for boliger og fritidsboliger. Strømstønadsordningen dekker 90 pst. av strømprisen som overstiger 77 øre per kWh eksklusive avgifter. Innføring av Norgespris anslås å øke statens utgifter med 5,9 mrd. kroner. Samlet foreslår regjeringen 11,5 mrd. kroner til Norgespris og stønadsordningene for strøm og fjernvarme. El-avgiften foreslås redusert med 4 mrd. kroner, og det kommer også store deler av næringslivet til gode.

Regjeringen foreslår å redusere inntektsskatten med mer enn 4 mrd. kroner, blant annet gjennom økt personfradrag og redusert trygdeavgift på lønn, trygd og næringsinntekt. Det gir brede skattelettelser.

Regjeringen holder maksprisen i barnehage lav. Husholdninger skal maksimalt betale 1 200 kroner per måned for en barnehageplass. I de minst sentrale kommunene (sone 5 og 6) videreføres makspris på 700 kroner per måned. Barnehager i innsatssonen i Finnmark og Nord-Troms er gratis. Regjeringen viderefører tolv timer gratis skolefritidsordning (SFO) for elever på første, andre og tredje trinn. Med det sparer en familie med ett barn i SFO på disse trinnene gjennomsnittlig i underkant av 24 000 kroner årlig sammenlignet med i 2021.

Bevilgningen til jordbruksavtalen foreslås økt med i underkant av 1,2 mrd. kroner i 2026 til 30,1 mrd. kroner, i henhold til inngått jordbruksavtale. Økningen gir kompensasjon for anslått kostnadsvekst og følger opp opptrappingsplanen for inntekt i jordbruket, jf. Meld. St. 11 (2023–2024). I tråd med opptrappingsplanen har regjeringen i de seneste jordbruksavtalene bidratt til at det beregnede inntektsgapet ligger an til å bli tettet i både 2025 og 2026.

Trygghet for velferden

Kommunene yter mange av de viktigste velferdstjenestene i Norge, og flertallet av de offentlig ansatte jobber i kommunesektoren. En god og forutsigbar kommuneøkonomi er sentralt for at kommunene og fylkeskommunene skal kunne ivareta sine oppgaver. Regjeringens forslag innebærer en vekst i kommunesektorens frie inntekter på 4,2 mrd. kroner. I tillegg ble bevilgningene til kommunesektoren økt med 1,6 mrd. kroner i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2025, og dette videreføres i 2026.

I grunnskolen er gode leseferdigheter og motivasjon for å lese viktig. Regjeringen vil bruke én milliard kroner over de neste fire årene på å løfte leseferdighetene til elevene. I 2026 foreslår regjeringen blant annet å øke tilskuddet til skolebibliotek og til fysiske lærebøker.

Regjeringens forslag til budsjett bidrar til en forutsigbar sykehusøkonomi. Sykehusenes bevilgning økes med 3,4 mrd. kroner for å bidra til økt aktivitet, i hovedsak som følge av befolkningsutviklingen. Det foretas store investeringer i sykehusene, og det foreslås å bevilge midler til investeringslån i fem nye sykehusbygg, deriblant å igangsette byggingen av Mjøssykehuset.

Regjeringen fortsetter satsingen på heldøgns omsorgsplasser, som sykehjem og omsorgsboliger. Samtidig foreslås det en ny tilskuddsordning til tilpasning av egen bolig slik at eldre kan bo lenger hjemme.

Regjeringen følger opp opptrappingsplanen for psykisk helse. For 2026 foreslås det å styrke lavterskeltilbud i kommunene og tilbud drevet av ideelle og frivillige organisasjoner. I tillegg foreslås det midler til digitale selvhjelps- og behandlingstilbud innen psykisk helse og til helseteam tilknyttet alle barnevernsinstitusjoner.

Det statlige barnevernet skal bidra til å ivareta de mest sårbare barna. Bevilgningene til det statlige barnevernet foreslås økt, blant annet fordi flere barn har behov for tiltak og at prisene på tiltak øker.

Mange mennesker står utenfor arbeidslivet. For å øke sysselsettingen, få flere i jobb og færre på trygd, foreslår regjeringen å trappe opp arbeidsmarkedspolitikken. Forslaget til statsbudsjett legger derfor opp til økt bruk av arbeidsmarkedstiltak, forsøk med et arbeidsrettet ungdomsprogram og et rekrutteringsprogram til helse- og omsorgssektoren for unge som står utenfor arbeid og utdanning.

Folketrygden gir økonomisk trygghet gjennom inntektssikring og kompensasjon i livssituasjoner som arbeidsløshet, sykdom, uførhet og alderdom. I regjeringens forslag for 2026 øker utgiftene til folketrygden utenom dagpenger mv. med 39,3 mrd. kroner i løpende priser fra Saldert budsjett 2025. Målt i faste priser øker utgiftene med 15,6 mrd. kroner. Veksten drives særlig av økte utgifter til alderspensjon, arbeidsavklaringspenger og uføretrygd.

En klimapolitikk som kutter utslipp

Regjeringen fører en klimapolitikk som bidrar til at nedgangen i norske klimagassutslipp fortsetter. Regjeringen er opptatt av å gi langsiktige og forutsigbare signaler om fremtidig CO₂-avgiftsnivå slik at næringer og husholdninger kan ta høyde for dette i sine beslutninger. Mot 2030 følger regjeringen opp den varslede opptrappingen av klimaavgiftene til om lag 2 400 2025-kroner. Regjeringen varsler nå at klimaavgiften vil bli trappet opp i samme tempo også etter 2030, til 3 400 2025-kroner i 2035. Økte avgifter på utslipp under innsatsfordelingen er et effektivt virkemiddel for å kutte norske utslipp, og bidrar til å innfri Norges klimaforpliktelser. Regjeringen tar sikte på at fremtidige merinntekter fra økte klimaavgifter tilbakeføres til skatteyterne gjennom brede lettelser i skatter og avgifter. Dette er i tråd med regjeringens skatteløfte. For å bevare insentivene til å ta klimavennlige valg skal lettelsene i minst mulig grad redusere effekten av klimatiltak.

Langskip-prosjektet er et viktig bidrag til utvikling av teknologi som kan gi globale utslippskutt. I august 2025 ble de første volumene med CO2 fra Heidelberg Materials CO₂-fangstanlegget i Brevik injisert i Northern Lights sitt lager under havbunnen på norsk sokkel. Hafslund Celsios CO₂-fangstprosjekt på Klemetsrud er under bygging. Forventede kostnader for Langskip er 35 mrd. 2025-kroner, hvorav det statlige bidraget anslås til 23 mrd. 2025-kroner.

Norge bidrar også betydelig til å redusere klimagassutslipp internasjonalt. Norge har som mål å doble årlig klimafinansiering til utviklingsland fra 7 mrd. kroner i 2020 til 14 mrd. kroner senest i 2026. Norges klimafinansiering i 2024 var på 18,7 mrd. kroner og målet anses dermed som nådd for tredje år på rad. Arbeidet for reduserte utslipp fra avskoging og skogsforringelse i utviklingsland er en av de viktigste klima- og natursatsingene og regjeringen vil forlenge initiativet til 2035.

Som en del av statsbudsjettet legger regjeringen frem en plan som viser hvordan Norge skal nå klimamålene, se særskilt vedlegg til Prop. 1 S (2025–2026) under Klima- og miljødepartementet Regjeringens klimastatus og -plan.

1.3 Innsparinger, omprioriteringer og bedre ressursbruk

Trygg økonomisk styring fordrer tydelige prioriteringer. Omprioriteringer er nødvendig for å skape rom for nye satsinger og mer effektiv bruk av ressurser. Bedre målretting og innretning av tjenester og støtteordninger kan også bidra til at arbeidskraft og andre ressurser i det norske samfunnet utnyttes bedre.

Regjeringen foreslår en reduksjon i det næringsrettede virkemiddelapparatet. Bevilgningene til Innovasjon Norge over Nærings- og fiskeridepartementets budsjett og bevilgningene til de distrikts- og regionalpolitiske tilskuddene over Kommunal- og distriktsdepartementets budsjett foreslås redusert med om lag 400 mill. kroner. I tillegg foreslår regjeringen å redusere lånerammen for Grønn industrifinansiering fra 5 000 til 4 100 mill. kroner, og at gjenværende tapsavsetning til låneordningen for bygging av miljøvennlige skip ved årsskiftet føres tilbake til statskassen. Etterspørselen etter lån under ordningen har vært begrenset. Med reduserte bevilgninger må virkemiddelaktørene i større grad prioritere blant de beste prosjektene.

Regjeringen har siden den tiltrådte satset på Enova som et sentralt virkemiddel for å stimulere til klima- og energiomstilling. I 2026 foreslår regjeringen å redusere overføringen til Klima- og energifondet med om lag 1,9 mrd. kroner, til 7,2 mrd. kroner. Av dette er 1 mrd. kroner midler som Stortinget i 2025 øremerket til tiltak i kvotepliktig sektor, noe som ikke påvirker oppfyllelse av Norges klimaforpliktelser for 2030. Den foreslått bevilgningen er 3,9 mrd. kroner høyere enn i 2021, og gir Enova betydelige midler til å støtte utvikling av klima- og energiteknologi.

Regjeringens forslag til formål under Nasjonal transportplan (NTP) gir en nominell økning på 1,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2025. Bevilgningen er tilstrekkelig for å legge til rette for rasjonell fremdrift i alle igangsatte investeringsprosjekter og gir rom for oppstart av flere mindre investeringsprosjekter på vei, jernbane og i de største byområdene. Det foreslås ikke kostnadsrammer for oppstart av nye, store infrastrukturprosjekter i 2026-budsjettet. I tråd med prioriteringene i NTP tar vi vare på eksisterende infrastruktur. Regjeringen prioriterer drift, vedlikehold og fornying av jernbanen, og et fremdeles høyt nivå på drift og vedlikehold av riksveiene, med en reell styrking i 2026.

Regjeringen foreslår å stanse arbeidet med Stad skipstunnel. Alle tilbud som er kommet inn, ligger langt over kostnadsrammen som Stortinget har vedtatt. Oppdatert kostnadsramme for prosjektet er om lag 9,4 mrd. kroner. Stans av prosjektet gir en besparelse på om lag 140 mill. kroner i 2026 og vesentlig større besparelser de kommende årene.

Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen til tilskuddsordningen for bredbåndsutbygging med 370 mill. kroner. Dekningsgraden for bredbånd i Norge er allerede svært god, og over 99 pst. av husstander har i dag tilbud om bredbånd med minst 100 Mbit/s hastighet. Regjeringen vil justere ordningen for å legge til rette for større og mer effektive utbyggingsprosjekter og bidra til utbygging av dekning der behovet er størst. Regjeringen foreslår i tillegg å øke bevilgningen til telesikkerhet- og beredskap betydelig for å redusere sårbarheter og heve motstandskraften i den digitale infrastrukturen.

For å stimulere til arbeid foreslår regjeringen å fase ut stønadene til enslig mor eller far for nye mottakere med unntak av enslige med aleneomsorg for særlig tilsynskrevende barn og enslige med barn under 14 måneder. Overgangsstønaden kan gi svake insentiver til arbeid, og dagens innretning med inntil tre års varighet og mulighet for forlengelse, kan virke innlåsende og motvirke overgang til selvforsørgelse. Siden stønadene ble innført på 1960-tallet er det kommet til mange andre ordninger for kvalifisering og arbeid uavhengig av sivil status, herunder rett til barnehageplass og redusert foreldrebetaling i barnehage og SFO. Barnefamilieutvalget[1] anbefalte at stønadene avvikles.

Regjeringen foreslår å gjøre den nye gjeldssletteordningen for distriktene mer målrettet ved å begrense antallet kommuner som omfattes til å gjelde de minst sentrale, hvor det er størst problemer med mangel på kompetent arbeidskraft. Det foreslås også å begrense perioden en kan få slettet utdanningsgjeld til tre år. Dette retter ordningen over tid i større grad mot de i etableringsfasen og gjør ordningen mer treffsikker.

Regjeringen foreslår å videreføre flere ordninger nominelt, deriblant kontantstøtten og barnetrygden. Barnetrygden har blitt økt i flere omganger de siste årene. Det økte tillegget i barnetrygden for beboere i Nord-Troms, Finnmark og Svalbard videreføres fra Revidert nasjonalbudsjett 2025.

2 Nærmere om budsjettforslaget

2.1 Hovedtall i budsjettet

Det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Regjeringens budsjettforslag for 2026 innebærer et strukturelt, oljekorrigert underskudd på 579,4 mrd. kroner. Målt som andel av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2026 utgjør underskuddet 2,8 pst. Det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet anslås å utgjøre 13,1 pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge i 2026, en økning på 0,4 prosentenheter sammenlignet med anslaget for 2025.

Bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet måles ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Underskuddet kalles «strukturelt» fordi det korrigeres for blant annet virkningene av økonomiske svingninger på skatter, avgifter, renter og arbeidsledighetstrygd. Underskuddet er «oljekorrigert» når statens inntekter og utgifter fra petroleumsvirksomheten overføres til Statens pensjonsfond utland. Forskjellen mellom det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet og det oljekorrigerte budsjettunderskuddet er nærmere redegjort for i Nasjonalbudsjettet 2026.

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet og Statens pensjonsfond

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, altså uten korreksjoner for økonomiske svingninger, anslås til 452,2 mrd. kroner i 2026. Dette underskuddet motsvares av en overføring fra Statens pensjonsfond utland, slik at statsbudsjettet er i balanse.

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres til Statens pensjonsfond utland. I 2026 anslås netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten til 521,3 mrd. kroner, som er 69,1 mrd. kroner høyere enn overføringen fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet for å dekke det oljekorrigerte underskuddet. Det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond er vist i tabell 2.1.

Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond anslås til 20 910 mrd. kroner ved inngangen til 2026. Av dette utgjør Statens pensjonsfond utland 20 500 mrd. kroner og Statens pensjonsfond Norge 410 mrd. kroner.

Boks 2.1 Veksten i statsbudsjettets utgifter

Statsbudsjettets underliggende, reelle utgiftsvekst anslås til 21,5 mrd. 2026-kroner, tilsvarende 1,0 pst. Den nominelle utgiftsveksten er anslått til 4,1 pst. Prisveksten i statsbudsjettets utgifter anslås til 3,1 pst.

Den underliggende, reelle utgiftsveksten anslås lavere neste år enn snittet siden 2001, selv sett bort fra pandemiårene. Det må ses i sammenheng med økte utgifter i år i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. I tillegg går noe av bruken av fondsmidler neste år til skatte- og avgiftslettelser, mens det i større grad har gått til utgiftsøkninger i de foregående årene. For perioden fra og med 2022-budsjettet har gjennomsnittlig underliggende, reell utgiftsvekst vært på 3,1 pst., mot 2,2 pst. over årene 2001–2019.

Ved beregningen av den underliggende utgiftsveksten holdes utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter utenom. I tillegg korrigeres det for enkelte regnskapsmessige forhold og ekstraordinære endringer.

Utviklingen på ulike utgiftsområder over tid er nærmere omtalt i kapittel 4.

Tabell 2.1 Hovedtall i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond utenom lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

A

Statsbudsjettets inntekter i alt

2 249,9

2 269,6

0,9

A.1

Inntekter fra petroleumsvirksomhet

672,6

557,4

-17,1

A.2

Inntekter utenom petroleumsvirksomhet

1 577,4

1 712,2

8,6

B

Statsbudsjettets utgifter i alt

2 052,8

2 200,6

7,2

B.1

Utgifter til petroleumsvirksomhet

29,6

36,1

22,0

B.2

Utgifter utenom petroleumsvirksomhet

2 023,2

2 164,5

7,0

=

Overskudd i statsbudsjettet før overføring til Statens pensjonsfond utland (A-B)

197,1

69,1

-65,0

-

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland

643,0

521,3

-18,9

=

Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2)

-445,8

-452,2

1,4

+

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

445,8

452,2

1,4

=

Statsbudsjettets overskudd

0,0

0,0

0,0

+

Netto avsatt i Statens pensjonsfond utland

197,1

69,1

-65,0

-

Overføring fra Statens pensjonsfond Norge¹

11,7

12,3

5,1

+

Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond

451,6

482,5

6,9

=

Samlet overskudd i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond¹

637,0

539,3

-15,3

¹ Fra og med Gul bok 2026 er overføringen fra Statens pensjonsfond Norge tatt med i tabellen for hovedtall i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond utenom lånetransaksjoner. Dette innebærer at samlet overskudd i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond for Saldert budsjett 2025 i denne tabellen avviker fra tidligere fremstillinger.

Kilde: Finansdepartementet.

2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Tabell 2.2 og figur 2.1 viser statsbudsjettets inntekter og utgifter når petroleumsvirksomheten og lånetransaksjoner holdes utenom.

2.2.1 Inntekter

De største inntektene kommer fra skatter og avgifter fra Fastlands-Norge. Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås til 1 560,2 mrd. kroner i 2026 og utgjør 91 pst. av statsbudsjettets samlede inntekter utenom petroleumsvirksomheten og lånetransaksjoner. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden og merverdiavgift. I tillegg kommer øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Anslagene for skatter og avgifter for 2026 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2025, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på vekstforutsetningene for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2026. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og kommunale og fylkeskommunale skattører. Skatte- og avgiftsopplegget for 2026 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2025–2026) Skatter og avgifter 2026.

Inntekter utenom skatter og avgifter består i hovedsak av utbytteinntekter, renteinntekter og salgs- og leieinntekter. Dette er nærmere omtalt i kapittel 3. Fra og med statsbudsjettet for 2025 inkluderer inntektene fra renter og aksjeutbytte mv. også overføring fra Statens pensjonsfond Norge (SPN).

Tabell 2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Statsbudsjettets inntekter (utenom petroleum)

1 577,4

1 712,2

8,6

Sum skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

1 423,0

1 560,2

9,6

Skatt på formue og inntekt

434,9

514,8

18,4

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

466,6

514,2

10,2

Merverdiavgift

409,3

421,0

2,9

Avgifter på tobakk og alkohol

24,4

24,0

-1,6

Avgifter på motorvogner

18,9

18,7

-1,3

Elektrisitetsavgift

10,8

4,8

-55,8

Tollinntekter

3,9

3,6

-6,5

Andre avgifter

54,2

59,3

9,2

Renter og aksjeutbytte mv.

87,5

83,9

-4,2

Inntekter fra statens forvaltningsbedrifter

4,6

5,2

14,5

Andre inntekter

62,3

62,9

1,0

Statsbudsjettets utgifter (utenom petroleum)

2 023,2

2 164,5

7,0

Sum folketrygden

702,2

744,0

6,0

Alderspensjon

335,9

352,1

4,8

Uføretrygd

132,7

140,7

6,0

Sykepenger

71,3

74,9

5,1

Arbeidsavklaringspenger

50,8

56,6

11,3

Øvrige sosiale formål

20,5

22,3

9,2

Helsetjenester

46,2

47,9

3,9

Foreldrepenger

29,5

31,4

6,3

Arbeidsliv

15,4

18,1

17,4

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

245,4

259,0

5,6

Regionale helseforetak

228,6

237,1

3,7

Forsvar

125,0

179,8

43,8

Samferdsel

95,5

98,1

2,7

Høyere utdanning, forskning og fagskoler

61,7

65,0

5,3

Bistand¹

55,9

54,2

-3,0

Politi og påtalemyndighet

30,5

31,9

4,6

Barnetrygd og kontantstøtte

29,4

30,4

3,5

Jordbruksavtalen

28,9

30,1

4,0

Renter på statsgjeld

16,4

20,1

22,3

Andre utgifter²

403,6

414,7

2,8

Oljekorrigert overskudd

-445,8

-452,2

1,4

¹ Regjeringens forslag til bistandsbudsjett inkluderer i tillegg midler til Norfund (grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland og kapitalinnskudd i klimainvesteringsfondet) og enkelte bistandsmidler under Klima- og miljødepartementet, Kunnskapsdepartementet, Finansdepartementet og Kommunal- og distriktsdepartementet.

² «Andre utgifter» er en residual som består av utgiftene til en rekke formål, som av hensyn til leservennlighet ikke er trukket frem i tabell 2.2 og figur 2.1. Forskjellen på «Andre utgifter» i tabellen og figuren skyldes detaljeringsnivået på hvilke utgifter som er trukket frem. Se forslag til vedtak for bevilgningsforslaget på den enkelte post.

Kilde: Finansdepartementet.

Figur 2.1 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner. Mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet.

2.2.2 Utgifter

De største utgiftene gjelder folketrygdens ytelser, som til sammen utgjør om lag 34 pst. av statsbudsjettets samlede utgifter utenom petroleumsvirksomheten og lånetransaksjoner. Andre større utgifter er rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner, og overføringene til de regionale helseforetakene som utgjør henholdsvis 12 pst. og 11 pst. av statsbudsjettet. Forsvar utgjør også en stor del av statsbudsjettets utgifter og øker betydelig fra Saldert budsjett 2025, som følge av militær støtte til Ukraina og oppbyggingen av forsvarssektoren i tråd med langtidsplanen. Forsvarsbudsjettets andel av statsbudsjettet utenom petroleumsvirksomheten og lånetransaksjoner øker fra 6,2 pst. i Saldert budsjett 2025 til 8,3 pst. i regjeringens budsjettforslag for 2026. Samferdsel og overføringer til universitets- og høyskolesektoren utgjør også større utgiftsområder på budsjettet.

Utgiftene på statsbudsjettet omtales nærmere under hvert departement i avsnitt 2.4. Folketrygdens utgifter omtales nærmere i avsnitt 2.5.

2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Staten lånefinansierer ikke utgifter til drift, investeringer eller overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, hvor disse utgiftene inngår, finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner.

Lånetransaksjoner finansieres ved at staten tar opp lån. Statens lånetransaksjoner omfatter blant annet utlån til husholdninger og næringsliv, salg og kjøp av aksjer og innskudd i foretak og fond. Investeringer i selskaper regnes som lånetransaksjoner dersom forventet avkastning minst tilsvarer avkastningen på alternative plasseringer. Med avkastning på alternative plasseringer menes finansiell avkastning som svarer til risikoen ved plasseringen. Lånetransaksjoner inngår verken i det oljekorrigerte budsjettunderskuddet eller i det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Prinsipper og praksis for budsjettering av lånetransaksjoner er nærmere omtalt i avsnitt 8.1.

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 2.3. Det skyldes at det ved vurderingen av statens lånebehov i markedet også tas hensyn til virkningen av statens transaksjoner på likviditeten i pengemarkedet.

Lånetransaksjoner og finansieringsbehov omtales nærmere i kapittel 3, mens statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter omtales i kapittel 7.

Tabell 2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Lånetransaksjoner utenom petroleumsvirksomhet

Utlån, aksjetegning mv.¹

245,7

172,2

-29,9

-

Tilbakebetalinger

133,2

137,8

3,5

-

Statsbudsjettets overskudd

0,0

0,0

=

Netto finansieringsbehov

112,5

34,4

-69,4

+

Gjeldsavdrag

63,8

61,1

-4,2

=

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

176,3

95,6

-45,8

¹ Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland i 2025.

Kilde: Finansdepartementet.

2.4 Oversikt over utgifter under de ulike departementene

2.4.1 Innledning

I denne delen omtales hovedtrekkene i utgiftene per departement. Tabellene viser utgiftene etter programområde og programkategori i Saldert budsjett 2025 og forslaget for 2026. Tallene for de to årene er ikke fullt ut sammenlignbare i alle tilfeller. For eksempel vil overføring av oppgaver mellom departementene, og tilsvarende overføring av bevilgninger, gi en endring i bevilgningsrammene uten at det er en reell omprioritering mellom formål.

I tabellene oppgis Saldert budsjett 2025 som bevilgningsnivå i 2025. Tilleggsbevilgninger gjennom 2025 er derfor ikke inkludert i tallene for 2025. I den grad tilleggsbevilgninger gjennom 2025 er ført videre i 2026-budsjettet, vil tabellen vise en økt bevilgning fra 2025 til 2026. Det vil for eksempel gjelde virkningen av lønnsoppgjøret i staten våren 2025, som ikke var fordelt til departementene i Saldert budsjett 2025. Helårsvirkningen av lønnsoppgjøret i staten i 2025 er imidlertid innarbeidet i forslaget til budsjett for 2026.

2.4.2 Utenriksdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Programområde 02 Utenriksforvaltningen

02.00 Administrasjon av utenrikspolitikken

5 108,4

5 305,2

3,9

02.10 Utenriksformål

2 659,0

3 650,5

37,3

Sum før lånetransaksjoner

7 767,5

8 955,7

15,3

Lånetransaksjoner

0,5

0,5

0,0

Sum Utenriksforvaltningen

7 767,9

8 956,1

15,3

Programområde 03 Internasjonal bistand

03.00 Forvaltning av utviklingssamarbeidet

856,7

893,4

4,3

03.10 Utviklingssamarbeidet

48 669,8

47 051,9

-3,3

Sum før lånetransaksjoner

49 526,6

47 945,3

-3,2

Lånetransaksjoner

1 989,9

2 239,9

12,6

Sum Internasjonal bistand

51 516,4

50 185,1

-2,6

Sum Utenriksdepartementet

59 284,3

59 141,2

-0,2

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Utenriksdepartementet:

Nansen-programmet for Ukraina

likestilling og menneskerettigheter

kampen mot ulikhet

ny periode for EØS-finansieringsordningene

Regjeringen foreslår en samlet bistandsramme på 56,6 mrd. kroner for 2026. Det inkluderer andelen av UDs driftsbudsjett under programområde 02 som kan telles som bistand og 4,3 mrd. kroner til bistand som ligger under andre departement, først og fremst Klima- og skoginitiativet under Klima- og miljødepartementet. Bistandsrammen tilsvarer 1 pst. av anslaget for bruttonasjonalinntekt (BNI) i 2026. Det er en reduksjon på 1,4 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2025, da BNI-anslaget var høyere og bistandsrammen utgjorde 1,01 pst. av BNI. Sivil del av Nansen-programmet foreslås økt med 2,5 mrd. kroner, til 15 mrd. kroner. Økningen motsvares i stor grad av reduserte utgifter fordi det kommer færre flyktninger, men det er også gjort en rekke andre omprioriteringer innenfor bistandsrammen.

Russlands fullskalainvasjon av Ukraina har først og fremst dramatiske konsekvenser for Ukraina, men støtte til Ukrainas frihetskamp er også nødvendig for Europas og Norges sikkerhet. Regjeringens mål er et Ukraina som kan bestemme over egen fremtid. I statsbudsjettet for 2026 foreslår regjeringen å videreføre det ekstraordinært høye nivået på 85 mrd. kroner under Nansen-programmet for Ukraina. Den sivile delen foreslås økt med 2,5 mrd. kroner til 15 mrd. kroner i 2026 på grunn av store behov i Ukraina. Den sivile støtten vil i hovedsak gå til energisikkerhet, driftsstøtte og gjenoppbygging, humanitær nødhjelp og støtte til privat sektor. Bevilgningen til Norfunds Ukraina-fond dobles for å stimulere til private investeringer, også mens krigen pågår.

Norge skal stille opp med bistand på områder som er under stadig økende press globalt og der Norge kan utgjøre en forskjell. Regjeringen øker støtten til målrettede likestillingstiltak inkludert kvinners økonomiske og politiske deltakelse i samfunnslivet og retten til å bestemme over egen kropp, og skeives rettigheter.

I en tid hvor nivået på global bistand faller, er det viktigere enn noensinne å finne alternative kilder til utviklingsfinansiering. Utviklingslands egne skatteinntekter er den viktigste kilden til utviklingsfinansiering. Derfor øker regjeringen bistanden til kampen mot ulikhet, blant annet gjennom kapasitetsbygging til nasjonale skatteadministrasjoner for effektiv og rettferdig skatteinnkreving og bekjempelse av korrupsjon.

Regjeringen følger opp Norges forpliktelser i EØS-avtalen og de rundt 100 andre avtalene som regulerer EØS-samarbeidet og Norges forhold til EU. EØS-avtalen bidrar til å ivareta våre interesser og verdier. Gjennom EØS-finansieringsordningene bidrar Norge til sosial og økonomisk utjevning, og til å forsterke samarbeidet med EU om felles kjerneverdier som rettsstat, demokrati og menneskerettigheter. Midlene støtter også opp om den grønne omstillingen og bidrar til motstandsdyktige og inkluderende samfunn. Nå er den nye perioden for EØS-midlene i gang og aktiviteten vil stige betraktelig i 2026.

2.4.3 Kunnskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Programområde 07 Kunnskapsformål

07.10 Administrasjon

749,6

751,8

0,3

07.20 Grunnopplæringen

16 403,3

16 566,2

1,0

07.30 Barnehager

1 299,2

1 427,2

9,8

07.40 Høyere yrkesfaglig utdanning

1 707,7

1 940,7

13,6

07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring

2 077,5

2 104,7

1,3

07.60 Høyere utdanning og forskning

60 013,4

63 032,7

5,0

07.80 Utdanningsfinansiering

19 907,9

21 402,7

7,5

Sum før lånetransaksjoner

102 158,6

107 226,0

5,0

Lånetransaksjoner

44 322,6

46 041,0

3,9

Sum Kunnskapsdepartementet

146 481,3

153 267,0

4,6

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kunnskapsdepartementet:

tilgjengelig barnehagetilbud med god kvalitet

nasjonal satsing på praktisk læring og lesing

nye studieplasser ved fagskolene, høyskolene og universitetene

investere i infrastruktur for tungregning

forskning innenfor Polhavet, kvanteteknologi og fremvoksende teknologier mv.

Barnehager og grunnopplæringen er i hovedsak finansiert gjennom kommunesektorens frie inntekter, det vil si rammetilskudd og skatteinntekter. Rammetilskuddene bevilges over kommunal- og distriktsdepartementets budsjett. For barnehager kommer foreldrebetaling i tillegg. Kommunene og fylkeskommunene har et selvstendig ansvar for å budsjettere midler til barnehager og grunnopplæringen etter lokale prioriteringer og behov.

Barnehagetilbudet skal være tilgjengelig for alle barnefamilier. Lave barnehagepriser kan bidra til å styrke arbeidsdeltakelsen blant småbarnsforeldre, og styrke integreringen gjennom at flere barn kan gå i barnehage. Regjeringen foreslår å videreføre maksimalprisen i barnehagene på 1 200 kroner per måned nasjonalt. I tillegg videreføres maksimalprisen på 700 kroner per måned i kommuner med sentralitetsindeks 5 og 6, og gratis barnehage i innsatssonen. Å holde maksimalprisen for foreldrebetaling på samme nominelle nivå som i 2025, gjør at den reelt blir lavere i 2026.

Kvaliteten på barnehagetilbudet avhenger av kompetansen til de ansatte. Regjeringen foreslår å trappe opp kapasiteten i arbeidsplassbasert barnehagelærerutdanning (ABLU) til totalt 490 årlige plasser. Barnehager i levekårsutsatte områder har ekstra utfordringer som regjeringen vil møte gjennom å videreføre tilskudd til økt pedagogtetthet og økt bemanning i disse områdene.

I grunnskolen er gode leseferdigheter og motivasjon for å lese viktig. Regjeringen vil bruke én mrd. kroner over de neste fire årene på å løfte leseferdighetene til elevene. I 2026 foreslår regjeringen blant annet å øke tilskuddet til skolebibliotek og til fysiske lærebøker. Regjeringen foreslår også å utvide tilskuddsordningen for utstyr og læringsarenaer til å omfatte 1.–4. trinn.

Elever skal ha et trygt skolemiljø som legger til rette for læring. Innsatsen i grunnskoler med de største skolemiljøutfordringene videreføres gjennom skolemiljøteam og beredskapsteam. Midlene skal gå til innsats mot barne- og ungdomskriminalitet. Det nye helhetlige systemet for kompetanse- og karriereutvikling for lærere og andre ansatte skal også være med å bygge opp laget rundt elevene.

Regjeringen foreslår å bevilge 1,8 mrd. kroner i driftstilskudd til fagskolene. Sammenlignet med 2023 er bevilgningen til fagskoler økt nominelt med i underkant av 50 pst. I 2026 foreslår regjeringen å opprette 900 nye studieplasser, som innebærer at det er opprettet 2 900 nye studieplasser siden 2023.

For å legge til rette for god tilgang til og kvalitet i høyere utdanning, foreslår regjeringen å videreføre en høy rammebevilgning på 48,2 mrd. kroner til universitetene og høyskolene i 2026. Det prioriteres midler til økt utdanningskapasitet innenfor kvanteteknologi, sykepleierutdanning, medisin, psykologi og audiografutdanningen.

Regjeringen foreslår å starte arbeidet med etablering av en nasjonal infrastruktur for tungregning. Infrastrukturen skal bygges opp stegvis, med første fase i perioden 2026–2027. I første omgang skal midlene rettes mot forskningssektoren. I lys av erfaringene vil regjeringen senere vurdere å utvide innsatsen mot offentlig sektor.

Det foreslås større forskningssatsinger innenfor kvanteteknologi og fremvoksende teknologier, Polhavet og forsvarsevne, sikkerhet og beredskap. I tillegg foreslår regjeringen midler til en ordning i Forskningsrådet for å rekruttere etablerte internasjonale forskere til norske fagmiljøer.

For å gjøre det mer attraktivt å bosette seg og arbeide i mindre sentrale strøk, foreslo regjeringen i budsjettet for 2025 en ordning for sletting av utdanningsgjeld i distriktene. Regjeringen foreslår i 2026 å målrette ordningen ved å rette den mot kommunene med størst befolkningsutfordringer. Regjeringen foreslår videre å redusere antall år en kan få slettet utdanningsgjeld til tre år, for å over tid rette ordningen mot de i etableringsfasen. Samtidig opprettholder regjeringen forslaget om å doble satsen for gjeldslette fra 30 000 til 60 000 kroner i den eksisterende ordningen for gjeldsslette i innsatssonen, uten avgrensing på antall år man kan få slettet utdanningsgjeld.

2.4.4 Kultur- og likestillingsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Programområde 08 Kulturformål

08.10 Administrasjon

229,2

228,3

-0,4

08.15 Frivillighetsformål

3 724,1

4 131,9

11,0

08.20 Kulturformål

11 365,5

11 775,3

3,6

08.30 Medieformål m.m.

9 848,7

10 253,6

4,1

08.45 Likestilling

630,6

649,5

3,0

Sum Kultur- og likestillingsdepartementet

25 798,2

27 038,8

4,8

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kultur- og likestillingsdepartementet:

gode rammevilkår for frivillig sektor

økte tilskudd til kunst- og kulturinstitusjoner

tiltak mot desinformasjon

Regjeringen vil sørge for gode rammevilkår for frivillig sektor i form av forutsigbar finansiering og treffsikre støtteordninger. Regjeringen vil legge til rette for fortsatt full merverdiavgiftskompensasjon for frivillige organisasjoner og foreslår å øke bevilgningen til ordningen med 429 mill. kroner.

Musikk- og scenekunstinstitusjoner og museer utgjør et viktig fundament i norsk kunst- og kulturliv. Den landsdekkende strukturen av kulturinstitusjoner er avgjørende for at befolkningen i hele landet skal ha tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet. Regjeringen foreslår økte tilskudd til kunst- og kulturinstitusjoner. Nær 6,3 mrd. kroner foreslås fordelt til musikk- og scenekunstinstitusjoner og museer i 2026.

Regjeringens mål for mediepolitikken er å legge til rette for ytringsfrihet, pressefrihet og informasjonsfrihet gjennom en åpen og opplyst samtale. Spredning av desinformasjon svekker den opplyste samtalen. Regjeringen foreslår derfor å bevilge 37,5 mill. kroner til tiltak mot desinformasjon. Økningen er et ledd i arbeidet med å følge opp strategien om økt motstandskraft mot desinformasjon som regjeringen la frem våren 2025.

2.4.5 Justis- og beredskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Programområde 06 Justissektoren

06.10 Administrasjon

624,3

640,4

2,6

06.20 Rettsvesen

4 089,5

4 331,3

5,9

06.30 Straffegjennomføring og konfliktråd

7 067,6

7 574,3

7,2

06.40 Politi og påtalemyndighet

30 509,5

31 919,9

4,6

06.50 Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

5 848,4

5 789,3

-1,0

06.60 Andre virksomheter

1 831,4

2 040,5

11,4

06.70 Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m.

2 299,8

2 260,3

-1,7

06.80 Svalbardbudsjettet m.m.

539,7

634,1

17,5

06.90 Beskyttelse og innvandring

5 933,0

5 421,8

-8,6

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

58 743,2

60 612,0

3,2

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Justis- og beredskapsdepartementet:

bekjempelse av alvorlig kriminalitet

rettssikkerhet

samfunnssikkerhet og beredskap

kontrollert og bærekraftig innvandring

Regjeringen vil fortsette kampen mot alvorlig kriminalitet, og foreslår økt grunnfinansiering til politiet. Dette bidrar til at politiet får mest mulig effekt av tidligere satsinger mot blant annet kriminelle nettverk og barne- og ungdomskriminalitet. I tillegg foreslås det å utvide satsingen på hurtigspor for behandling av straffesaker for gjerningspersoner som er under 18 år fra fire til fem politidistrikter.

For å øke rettssikkerheten vil regjeringen gi kriminalomsorgen et nødvendig løft og legge til rette for en opptrappingsplan for økt bemanning og kompetanse, inkludert økt opptak til Kriminalomsorgens høgskole- og utdanningssenter KRUS. En styrket bemanning i kriminalomsorgen vil bidra til et mer forsvarlig minimum av tid utenfor fengselscellen for de innsatte. Regjeringen foreslår også midler til ytterligere digitalisering av domstolene, og en økning av salærsatsen for advokater.

Regjeringen prioriterer samfunnssikkerhet og beredskap. Den krevende sikkerhetspolitiske situasjonen påvirker alle ansvarsområdene under PST, og regjeringen vil derfor styrke PST som etterretnings- og sikkerhetstjeneste. Videre foreslår regjeringen å øke bevilgningen til de sivile partene i Nasjonalt etterretnings- og sikkerhetssenter (NESS) for å sette dem i bedre stand til å øke situasjonsforståelsen når det gjelder sammensatte trusler. Det foreslås også å styrke DSBs samordning og koordinering av totalforsvarsarbeidet for å følge opp målene i Totalberedskapsmeldingen, samt styrke NSMs arbeidet med digital sikkerhet og oppfølging av ny lov om digital sikkerhet. Videre foreslås det å øke bevilgningen til Sysselmesteren på Svalbard for blant annet å opprette én ekstra stilling på beredskapsområdet.

Regjeringen vil legge til rette for en kontrollert og bærekraftig innvandring. Det foreslås bevilgning til Utlendingsdirektoratet (UDI) og politiet for å håndtere asylankomstene fra Ukraina. Regjeringen mener nivået på overføringsflyktninger må ses i sammenheng med antall fordrevne og asylsøkere, og foreslår en kvote for overføringsflyktninger på 100. For å møte de store migrasjonsutfordringene i Europa, har EU vedtatt en samlet regelverkspakke kalt pakten for migrasjon og asyl. Regjeringen foreslår økt bevilgning til UDI, Utlendingsnemnda (UNE) og politiet for å fortsette arbeidet med iverksettingen av de delene av pakten som Norge er forpliktet til gjennom internasjonale avtaler.

Regjeringen vil ha best mulig utnyttelse av ressursene innenfor Justis- og beredskapssektoren og arbeider for å bedre måloppnåelsen og effektivisere tjenester innenfor politi, kriminalomsorg og samfunnssikkerhet. Det har vært en betydelig kostnadsvekst i politiet de siste årene. Det gjør det krevende å nå sentrale mål, på tross av betydelige budsjettøkninger. Regjeringen er opptatt av at politiet får handlingsrom til å bruke ressursene sine der de gjør mest nytte. På bakgrunn av politifaglige råd vil regjeringen derfor legge ned 14 passkontor, og erstatte kapasiteten med passbusser. Regjeringen vil videre be politiet utrede hvordan den underliggende kostnadsveksten kan reduseres og hvordan ressursene kan brukes mer effektivt. I kriminalomsorgen er det behov for å tiltrekke kompetanse. Derfor vil regjeringen legge om utdanningen for fengselsbetjenter fra et lønnet toårig studium til en ordinær bachelorgrad. Utdanningen kan gjennomføres på deltid mens man jobber i fengslene. Regjeringen vil også vurdere å utvide de rettslige rammene for å gjennomføre straff med elektronisk kontroll. Det vil kunne frigjøre kapasitet i fengslene, og forebygge tilbakefall til ny kriminalitet.

2.4.6 Kommunal- og distriktsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Programområde 13 Kommunal- og distriktsdepartementet

13.00 Administrasjon

459,6

462,8

0,7

13.50 Distrikts- og regionalpolitikk

1 615,0

1 403,5

-13,1

13.60 Samiske formål

780,0

806,5

3,4

13.67 Nasjonale minoriteter

83,4

90,4

8,4

13.70 Kommunesektoren mv.

260 717,5

274 070,5

5,1

13.80 Bolig, bomiljø og bygg

4 932,6

5 185,1

5,1

13.90 Planlegging, byutvikling og geodata

1 702,3

1 703,0

0,0

Sum før lånetransaksjoner

270 290,4

283 721,9

5,0

Lånetransaksjoner

28 505,0

31 317,0

9,9

Sum Kommunal- og distriktsdepartementet

298 795,4

315 038,9

5,4

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for Kommunal- og distriktsdepartementet:

et sterkt og velfungerende kommunesystem

en aktiv boligpolitikk

en bærekraftig arealpolitikk

en helhetlig distrikts- og nordområdepolitikk

gode rammevilkår for samer og nasjonale minoriteter

Et sterkt og velfungerende kommunesystem er avgjørende for å sikre gode tjenester, små forskjeller og like muligheter i hele landet. I 2026 foreslår regjeringen en realvekst i kommunesektorens frie inntekter på 4,2 mrd. kroner, tilsvarende 0,7 pst. Av veksten går 3,2 mrd. kroner til kommunene og 1,0 mrd. kroner til fylkeskommunene. Forslaget gir kommunesektoren et handlingsrom ut over kostnader knyttet til befolkningsutviklingen på om lag 1,3 mrd. kroner. Kommunene og fylkeskommunene kan ut fra lokale behov og vurderinger bruke handlingsrommet til å bedre den økonomiske balansen eller bedre tjenestetilbudet. Bevilgningene til kommunesektoren ble også økt med 1,6 mrd. kroner i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2025, og dette videreføres i 2026.

Regjeringen vil føre en aktiv boligpolitikk. Det er et mål at det blir tillatt igangsetting av 130 000 boliger innen 2030. For å bidra til raskere og rimeligere boligbygging, foreslår regjeringen å trappe opp arbeidet med digitalisering og forenkling av plan- og byggesaksprosessene og vil ta initiativ til et arbeid for å fremme produktivitet i byggenæringen. Boligpolitikken skal også bidra til å jevne ut sosiale og geografiske forskjeller. Regjeringen foreslår en låneramme i Husbanken på 32 mrd. kroner. Regjeringen satser også på arkitektur og vil stimulere til kvalitet i det bygde miljø.

Regjeringen vil legge til rette for en bærekraftig arealpolitikk. I 2026 foreslås det et prosjekt for å videreutvikle Kartverkets fellesløsninger for geografisk data, blant annet kart- og eiendomsinformasjon. Fellesløsningene er viktige for sikkerhet og beredskap, klima- og miljøhensyn, plan- og byggesaksbehandling, samferdsel samt privat næringsvirksomhet.

Regjeringen vil bidra til en helhetlig distrikts- og nordområdepolitikk, som kan gi folk tilgang til arbeid, bolig og gode tjenester der de bor. I 2026 foreslår regjeringen å følge opp nordområdestrategien med tiltak over flere departementers budsjetter. Tiltakene skal bidra til lokalsamfunnsutvikling, næringsutvikling og beredskapskapasitet i nord. For å frigjøre midler til andre formål, foreslås det å redusere de distrikts- og regionalpolitiske tilskuddene over programkategori 13.50.

Regjeringen vil legge til rette for gode rammevilkår for samer og nasjonale minoriteter, blant annet for å følge opp Sannhets- og forsoningskommisjonens rapport.

2.4.7 Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Programområde 09 Arbeid og sosiale formål

09.00 Administrasjon

776,4

826,3

6,4

09.10 Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

15 698,5

16 014,1

2,0

09.20 Tiltak for bedrede levekår mv.

425,9

443,5

4,1

09.30 Arbeidsmarked

11 618,7

12 545,7

8,0

09.40 Arbeidsmiljø og sikkerhet

1 132,3

1 633,9

44,3

09.50 Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

13 186,5

14 500,4

10,0

09.60 Kontantytelser

5 126,8

5 591,8

9,1

09.70 Integrering og mangfold

28 366,5

22 575,1

-20,4

Sum Arbeid og sosiale formål

76 331,6

74 130,7

-2,9

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

29.20 Enslige forsørgere

1 750,0

1 562,0

-10,7

29.50 Inntektssikring ved sykdom, arbeidsavklaring og uførhet

254 802,0

272 228,2

6,8

29.60 Kompensasjon for merutgifter for nedsatt funksjonsevne mv.

14 992,7

16 822,1

12,2

29.70 Alderdom

335 878,0

352 070,0

4,8

29.80 Forsørgertap mv.

3 717,7

3 951,2

6,3

Sum Sosiale formål, folketrygden

611 140,4

646 633,5

5,8

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.30 Arbeidsliv

15 295,0

17 967,0

17,5

Sum Arbeidsliv, folketrygden

15 295,0

17 967,0

17,5

Sum Arbeids- og inkluderingsdepartementet

702 767,0

738 731,3

5,1

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Arbeids- og inkluderingsdepartementet:

øke sysselsettingen

skape et sikkert, seriøst og mer inkluderende arbeidsliv

utforme gode velferdsordninger

bidra til god integrering og til at innvandrere med oppholdstillatelse deltar i arbeidslivet

Arbeids- og inkluderingsdepartementets budsjett tilsvarer om lag en tredel av utgiftene på statsbudsjettet. Det meste av budsjettet består av folketrygdens utgifter til alderspensjon og helserelaterte ytelser (sykepenger, arbeidsavklaringspenger og uføretrygd), som utgjør henholdsvis om lag 350 mrd. kroner og i overkant av 272 mrd. kroner.

Det er i hovedsak veksten i folketrygdens ytelser som forklarer utgiftsøkningen under budsjettet til Arbeids- og inkluderingsdepartementet. Mye av denne veksten følger av lønnsvekst og effekt av trygdeoppgjøret. Det blir samtidig også flere alderspensjonister, noe som også bidrar til økningen i utgifter.

Regjeringen er særlig opptatt av veksten i de helserelaterte ytelsene, og det er gjennomført en områdegjennomgang av disse. Ekstern utreder har foreslått en rekke tiltak for økt sysselsetting. Enkelte anbefalinger er allerede fulgt opp. Det gjelder arbeidsrettet ungdomsprogram, og i 2026 planlegges det for å starte opp et forsøk i Trondheim kommune med Et enklere Nav – aktivitetspenger for unge. Begge forsøkene skal bidra til at unge kommer raskere i gang med arbeidsrettet oppfølging, blant annet ved at de får tilgang til inntektssikring uten et helserelatert inngangsvilkår. Utprøving av denne type inntektssikringsordninger er viktig for regjeringen i arbeidet med å utforme gode velferdsordninger. Andre tiltak må utredes videre, og anbefalingene må også ses i sammenheng med annet pågående arbeid. Det gjelder ikke minst for anbefalinger om tiltak for redusert sykefravær, hvor regjeringen gjennom den nye avtalen om redusert sykefravær og frafall fra arbeidslivet (IA-avtalen) iverksetter en rekke tiltak rettet mot de ulike aktørene i et sykefraværsløp.

Regjeringen prioriterer den arbeidsrettede oppfølgingen overfor unge, og har derfor lansert Ungdomsløftet. Sammen med partene i arbeidslivet, flere store private bedrifter og brukerorganisasjoner har det blitt inngått en avtale som forplikter til samarbeid om å få flere unge i jobb. Blant virkemidlene i Ungdomsløftet er et nytt rekrutteringsprogram for å få flere i arbeid i helse- og omsorgssektoren.

Som følge av blant annet lavere prognose for ankomster av fordrevne fra Ukraina i 2025 og 2026, går utgiftene på integreringsområdet ned.

For å øke sysselsettingen, og føre en aktiv politikk for å få flere i jobb og færre på trygd, foreslår regjeringen å øke bevilgningen til arbeidsrettet innsats med nær 600 mill. kroner. Det innebærer blant annet økt bevilgning til arbeidsmarkedstiltakene, veilederressurser i Nav og tettere samarbeid med arbeidsgivere og midler til Ungdomsløftet. Regjeringen foreslår også 500 flere plasser til varig tilrettelagt arbeid (VTA), som er i tråd med regjeringens opptrappingsplan. For å bidra til god integrering og til at innvandrere med oppholdstillatelse deltar i arbeidslivet foreslår regjeringen videre å øke bevilgningen til Jobbsjansen.

Regjeringen foreslår endringer for å gjøre det mer lønnsomt å kombinere uføretrygd med arbeid. Det foreslås å innføre et tak på reduksjonsprosenten for uføretrygd mot arbeidsinntekt, og at minste inntekt før uførhet for gifte og samboende økes til samme nivå som for enslige.

For å stimulere til arbeid, foreslår regjeringen å fase ut stønadene til enslig mor eller far for nye mottakere med unntak av enslige med aleneomsorg for særlig tilsynskrevende barn og enslige med barn under 14 måneder. Overgangsstønaden kan gi svake insentiver til arbeid, særlig for enslige med utsikt til lav lønnsinntekt. Inntil tre års stønad, med mulighet for ytterligere forlengelse, kan virke innelåsende og motvirke overgang til selvforsørgelse, til tross for aktivitetskrav. Overgangsstønaden kan også føre til uønskede tilpasninger av samlivet, fordi det er krav for rett til stønad at en forelder har klart mer av den daglige omsorgen enn den andre.

Regjeringen foreslår å opprette en særskilt kompensasjonsordning for kjemikalieskadde oljepionerer. Ordningen baserer seg i stor grad på anbefalingene i NOU 2022: 19 Oljepionerene – en kompensasjonsordning.

2.4.8 Helse- og omsorgsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Programområde 10 Helse og omsorg

10.00 Helse- og omsorgsdepartementet mv.

1 438,1

1 508,1

4,9

10.10 Folkehelse mv.

1 271,6

1 472,8

15,8

10.30 Spesialisthelsetjenester

229 555,1

238 122,0

3,7

10.40 Sentral helseforvaltning

5 050,2

5 063,1

0,3

10.60 Helse- og omsorgstjenester i kommunene

9 742,5

9 820,7

0,8

10.70 Tannhelse

451,5

459,8

1,9

10.80 Kunnskap og kompetanse

874,1

919,1

5,2

Sum Helse og omsorg

248 383,0

257 365,6

3,6

Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden

30.10 Spesialisthelsetjenester mv.

8 022,4

8 582,4

7,0

30.50 Legehjelp, legemidler mv.

37 864,5

39 078,8

3,2

30.90 Andre helsetiltak

270,0

278,0

3,0

Sum Helsetjenester, folketrygden

46 156,9

47 939,2

3,9

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

294 539,9

305 304,8

3,7

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Helse- og omsorgsdepartementet:

spesialisthelsetjenesten - driftsbevilgning og investeringslån

eldre

allmennleger

opptrappingsplan for psykisk helse

Hoveddelen av Helse- og omsorgsdepartementets budsjett går til å yte spesialisthelsetjenester som diagnostikk, behandling og oppfølging av pasienter med akutte, alvorlige og kroniske sykdommer, skader og helseplager. Midlene finansierer drift og investeringer, forskning og utdanning i sykehusene over hele landet. Departementets budsjett omfatter i tillegg folkehelsearbeid, tannhelsetjenester og folketrygdens bidrag til å dekke utgifter til helsetjenester samt midler til drift av kommunehelsetjenesten og den sentrale helseforvaltningen.

Regjeringen foreslår å styrke de regionale helseforetakene med 3,4 mrd. kroner i 2026 sammenlignet med saldert budsjett 2025. Bevilgningsøkningen dekker økt aktivitet i sykehusene som følge av at befolkningen øker og blir eldre. De regionale helseforetakene pålegges et effektiviseringstiltak på administrasjon som ikke skal påvirke pasienttilbudet, og refusjoner innenfor offentlige laboratorie- og radiologiske undersøkelser underreguleres. Fratrukket disse effektiviseringstiltakene øker driftsbevilgningen med 3,1 mrd. kroner sammenlignet med saldert budsjett 2025.

Regjeringen foreslår en bevilgning til investeringslån til pågående og nye prosjekter på om lag 7 mrd. kroner i 2026. Det foreslås lånerammer til fem nye prosjekter i 2026. Det gjelder nytt Mjøssykehus ved Sykehuset Innlandet HF, nytt stråle- og somatikkbygg ved Sykehuset Østfold HF, nytt somatikkbygg ved Akershus universitetssykehus HF, utbygging av Sunnaas sykehus HF og bygg for psykisk helse og rus på Åsgård ved Universitetssykehuset Nord-Norge HF. Dette er store utbygginger som skal bidra til å sikre tilstrekkelig kapasitet og kvalitet i spesialisthelsetjenesten fremover.

Regjeringen følger opp Bo trygt hjemme-reformen i møte med en aldrende befolkning, og utfordringene og mulighetene som følger av denne samfunnsendringen. Målet er et mer aldersvennlig samfunn preget av inkludering, trygghet og fellesskap. For 2026 foreslår regjeringen et eldreløft, gjennom nye og forsterkede satsinger på bolig, bemanning og kvalitet, hørsel og aktivitet samt å fremheve pårørende. Det foreslås et nytt tilskudd til privatpersoner for å gjøre egen bolig mer aldersvennlig, investeringstilskudd til om lag 1 500 heldøgns omsorgsplasser samt en ny tilskuddsordning rettet mot frivillige og ideelle aktører, for å stimulere til aktivitetstiltak for eldre.

I Meld. St. 23 (2024–2025) Fornye, forsterke, forbedre – Framtidens allmennlegetjeneste og akuttmedisinske tjenester utenfor sykehus presenterte regjeringen mål og løsninger for å innrette allmennlegetjenesten for fremtiden. Det foreslås å øke bevilgningene til allmennlegetjenesten med til sammen 115 mill. kroner i 2026, hvorav 65 mill. kroner til utprøving av kommunal nettlege og 50 mill. kroner til stønad for konsultasjoner delegert fra fastlege til sykepleier. Bedre oppgavedeling, større innslag av annet personell og mer tverrfaglig samarbeid på fastlegekontorene vil bidra til å øke kapasiteten i tjenestene, gi riktigere bruk av personell, styrke innsatsen for innbyggere med store og sammensatte behov og legge til rette for en mer forebyggende og proaktiv allmennlegetjeneste.

Regjeringen la i juni 2023 frem Meld. St. 23 (2022–2023) Opptrappingsplan for psykisk helse (2023–2033). Gjennom opptrappingsplanen vil regjeringen styrke psykisk helsefeltet med minst 3 mrd. kroner over ti år. Så langt i planperioden har det blitt bevilget over 1 mrd. kroner. I 2026 foreslår regjeringen ytterligere 140 mill. kroner til tiltak i opptrappingsplanen, herunder utvikling, tilpasning og etablering av kunnskapsbaserte lavterskeltilbud innen psykisk helse- og rusmiddelfeltet, styrking av frivillige organisasjoner som driver lavterskeltilbud, økt utbredelse av digitale selvhjelps- og behandlingstilbud innen psykisk helse og helseteam tilknyttet alle barnevernsinstitusjoner.

Regjeringen vil starte arbeidet med en ny plan for en bærekraftig personellutvikling i helse- og omsorgstjenesten. Målet er at planen legges frem i 2026.

2.4.9 Barne- og familiedepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

Programområde 11 Barn og familie

11.00 Administrasjon og forskning

237,6

243,6

2,5

11.10 Familie og oppvekst

31 709,3

33 405,1

5,3

11.20 Barnevernet

11 143,5

11 943,1

7,2

11.30 Forbrukerpolitikk

309,3

336,1

8,7

11.50 Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

4 490,7

4 759,4

6,0

Sum Barn og familie

47 890,4

50 687,3

5,8

Programområde 28 Foreldrepenger mv.

28.50 Stønad ved fødsel, adopsjon og bidragsforskott

29 518,0

31 388,0

6,3

Sum Foreldrepenger mv.

29 518,0

31 388,0

6,3

Sum Barne- og familiedepartementet

77 408,4

82 075,3

6,0

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Barne- og familiedepartementet:

kvalitetsløftet i barnevernet

det statlige institusjonstilbudet i barnevernet

arbeid mot barne- og ungdomskriminalitet

kulturhistorisk verdifulle kirkebygg

Hoveddelen av Barne- og familiedepartements samlede budsjett går til stønadsordningene til barnefamilier, hvorav foreldrepenger ved fødsel og barnetrygden utgjør de største utgiftspostene. Barnevernet er også en vesentlig del av departementets budsjett og omfatter blant annet drift av det statlige barnevernet og utviklings- og kompetansehevingstiltak. Departementets budsjett omfatter i tillegg tilskudd til Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn, samt bevilgninger til forbrukerpolitikken.

Regjeringen vil i 2026 iverksette tiltak for å styrke kvaliteten i barnevernet, jf. Prop. 83 L (2024–2025) Endringer i barnevernsloven mv. (kvalitetsløftet i barnevernet). Tiltakene skal særlig bedre tilbudet til barn som ikke kan bo hjemme hos sine foreldre.

De overordnede målene på institusjonsområdet i barnevernet er ivaretakelse av bistandsplikten og god kostnadskontroll. I tillegg vil oppfølging av områdegjennomgangen av institusjonsbarnevernet og kvalitetsløftet med en ny retning for institusjonstilbudet være hovedprioriteringer fremover. Det er anslått at flere barn vil ha behov for institusjonsplassering i 2026. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til kjøp av private institusjonsplasser med nesten 550 mill. kroner for å ivareta bistandsplikten.

På familie- og oppvekstområdet har regjeringen prioritert 90 mill. kroner til økt innsats mot barne- og ungdomskriminalitet i kommunene. Midlene vil i hovedsak gå til én-til-én-oppfølging av barn og unge som har begått kriminalitet, eller som en er alvorlig bekymret for. Målet er at hvert enkelt barn og ungdom, og deres familier, skal følges tett opp.

På familie- og oppvekstområdet er det også foreslått å redusere engangsstønaden til 60 000 kroner med virkning fra 1. juli. Den foreslåtte satsen knytter ytelsen nærmere til anslåtte utgifter ved å ha barn det første året.

På forbrukervernområdet foreslår regjeringen midler til digitale tilsynsverktøy for å styrke tilsynet med barn og unges forbrukervern i sosiale medier.

Regjeringen foreslår å øke tilskuddsbevilgningen til bevaringsstrategien for kulturhistorisk verdifulle kirkebygg fra 300 mill. kroner til 400 mill. kroner i 2026. Forslaget følger opp tilsagnsfullmakten til kirkebygg i planperioden for bevaringsstrategien fra 2024 til 2054.

2.4.10 Nærings- og fiskeridepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Programområde 17 Nærings- og fiskeriformål

17.10 Forvaltning og rammebetingelser

13 136,5

14 617,9

11,3

17.20 Forskning og innovasjon

9 602,7

10 443,7

8,8

17.30 Markedsadgang og eksport

356,6

127,0

-64,4

17.40 Statlig eierskap

30 076,0

36 921,8

22,8

Sum før lånetransaksjoner

53 171,8

62 110,5

16,8

Lånetransaksjoner

81 160,0

81 378,8

0,3

Sum Nærings- og fiskeriformål

134 331,8

143 489,3

6,8

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.40 Arbeidsliv

90,0

90,0

0,0

Sum Arbeidsliv, folketrygden

90,0

90,0

0,0

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

134 421,8

143 579,3

6,8

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Nærings- og fiskeridepartementet:

oppgradering av infrastruktur på Svalbard

deltakelse i internasjonale romprogrammer

økning i kompensasjonsordningen for CO₂-avgift for fiskeflåten

økt innsats for bedre konkurranse i dagligvarebransjen

videreutvikling og effektivisering av virkemiddelapparatet

Sammenlignet med Saldert budsjett 2025 foreslår Regjeringen økte bevilgninger på til sammen over 1,1 mrd. kroner til nytt sjøfibersamband til Svalbard og Jan Mayen, tilskudd til oppgradering av energiforsyning i Longyearbyen og opprydding og avslutning etter gruvevirksomheten på Svalbard. Sikker energiforsyning legger til rette for at samfunnet i Longyearbyen kan opprettholdes og videreutvikles i tråd med de overordnede målene i norsk svalbardpolitikk etter at kulldriften i Gruve 7 ble avviklet første halvår 2025.

Norge deltar i europeisk romsamarbeid gjennom den europeiske romorganisasjonen ESA og i de fleste aktivitetene i EUs romprogram for perioden 2021–2027. Regjeringen foreslår å samle de nasjonale følgeprogrammene med virkemidler i ESA under nasjonal innflytelse i porteføljeprogrammet Norsk program for romkapasiteter (NORKAP). NORKAP og videreføring av ESA-engasjementet vil utgjøre en helhetlig norsktilpasset satsing på romvirksomhet.

Regjeringen foreslår å øke rammen for CO₂-kompensasjon til fiskeflåten med 140 mill. kroner. Ordningens innretning premierer drivstoffeffektiv drift. Forutsigbarhet rundt ordningen er viktig, og regjeringen legger opp til å videreføre ordningen også i 2027-budsjettet.

Regjeringen følger opp målsettingen om å øke konkurransen i dagligvarebransjen og foreslår å øke Konkurransetilsynets budsjett til dagligvaresatsing, og tilsynets mulighet til å ta i bruk det nye verktøyet markedsetterforskning. Videre foreslår regjeringen å overføre ansvaret for håndhevingen av lov om god handelsskikk til Konkurransetilsynet samtidig som Dagligvaretilsynet legges ned.

Virkemiddelaktørene må stadig videreutvikles for å sørge for en effektiv bruk av ressursene. I 2026 foreslår derfor regjeringen å redusere bevilgningene til flere av ordningene under det næringsrettede virkemiddelapparatet. Bevilgninger som forvaltes av Innovasjon Norge etter oppdrag fra NFD, foreslås redusert med i underkant av 160 mill. kroner. Videre foreslås det reduksjoner i bevilgningene til stiftelsen Design og arkitektur Norge og til Leverandørutviklingsprogrammet, at lånerammen for Grønn industrifinansiering reduseres fra 5 til 4,1 mrd. kroner, og at gjenværende tapsavsetning til låneordningen for bygging av lav- og nullutslippsskip ved årsskiftet føres tilbake til statskassen.

2.4.11 Landbruks- og matdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Programområde 15 Landbruk og mat

15.00 Administrasjon m.m.

208,0

216,0

3,9

15.10 Matpolitikk¹

1 765,3

1 701,2

-3,6

15.20 Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling¹

938,8

1 053,0

12,2

15.30 Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

30 700,7

31 876,1

3,8

Sum Landbruks- og matdepartementet

33 612,7

34 846,3

3,7

¹ Bevilgningen til kapittel 1112, post 50 er flyttet til kapittel 1135, post 50 fra 2026. Dette innebærer at bevilgningen er flyttet fra programområde 15.10 Matpolitikk til programområde 15.20 Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling fra 2026.

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Landbruks- og matdepartementet:

tetting av inntektsgapet for jordbruket

økt selvforsyning og beredskap, og et løft for klima- og miljøarbeidet i jordbruket

økt rekruttering til mat- og måltidsbransjen

reindriftsavtalen

Tetting av inntektsgapet for jordbruket, økt selvforsyning og beredskap og et løft for klima- og miljøarbeidet er sentralt i inngått jordbruksavtale. Økt nasjonal beredskap, inkludert matberedskap, er også en prioritet for regjeringen. Landbruksdirektoratet, Mattilsynet, Veterinærinstituttet og Norsk institutt for bioøkonomi er viktige i gjennomføringen av politikken på det landbruks- og matpolitiske området.

Bevilgningen til gjennomføring av jordbruksavtalen foreslås økt med 1,2 mrd. kroner, til 30,1 mrd. kroner. Økningen skal blant annet bidra til kompensasjon for prognosert kostnadsvekst og følger opp opptrappingsplanen for inntekt i jordbruket. Med jordbruksavtalene de fire siste årene, har regjeringen bidratt til et stort løft for bøndene. I tråd med opptrappingsplanen har regjeringen bidratt til at det beregnede inntektsgapet ligger an til å bli tettet i både 2025 og 2026.

Regjeringen prioriterer midler til tiltak som skal gi økt rekruttering til mat- og måltidsbransjen. Det foreslås en ny tilskuddsordning for opplæringskontor som har en overordnet plan for rekruttering av elever, lærlinger og lærebedrifter.

Bevilgningene til gjennomføring av reindriftsavtalen foreslås økt med 25 mill. kroner til 250 mill. kroner. Hovedprioriteringene i Reindriftsavtalen 2025/2026 er direkte tilskudd, ivaretakelse av reindriftens arealer, rådgivning og klimatilpasning og beredskap.

2.4.12 Samferdselsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Programområde 21 Innenlands transport

21.10 Administrasjon m.m.

504,2

540,3

7,2

21.20 Luftfartsformål

5 412,2

4 935,0

-8,8

21.30 Veiformål

46 891,5

50 449,7

7,6

21.40 Særskilte transporttiltak

8 723,2

8 477,0

-2,8

21.50 Jernbaneformål

32 086,3

31 703,9

-1,2

Sum før lånetransaksjoner

93 617,4

96 105,9

2,7

Lånetransaksjoner

0,0

4 016,2

Sum Innenlands transport

93 617,4

100 122,1

6,9

Programområde 22 Posttjenester

22.10 Posttjenester

1 890,5

2 012,0

6,4

Sum Posttjenester

1 890,5

2 012,0

6,4

Sum Samferdselsdepartementet

95 507,9

102 134,1

6,9

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Samferdselsdepartementet:

drift, vedlikehold og fornying av jernbaneinfrastrukturen

drift og vedlikehold av riksveier

rasjonell gjennomføring av igangsatte prosjekter, herunder anleggsstart i enkelte investeringsprosjekter

nye prosjekter i byvekstavtalene i de fire største byområdene

kjøp av 13 nye regiontog

Det foreslås bevilget i alt 96,1 mrd. kroner til oppfølging av Nasjonal transportplan 2025–2036, som er en økning på 1,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2025. Forslaget innebærer en reell reduksjon i bevilgningene til formålet på 1,9 mrd. kroner, blant annet knyttet til redusert behov for bevilgninger til igangsatte jernbaneinvesteringer, utbygging av lufthavnene i Bodø og ved Mo i Rana og statlig tilskudd til store kollektivprosjekter.

Drift, vedlikehold og fornying av jernbaneinfrastrukturen økte med 3,2 mrd. kroner i saldert budsjett for 2025. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen med ytterligere 1,0 mrd. kroner i 2026. Bevilgningen skal bidra til å nå målene om en sikker og tilgjengelig jernbaneinfrastruktur.

Drift og vedlikehold av riksveier ble økt med 1,1 mrd. kroner i Saldert budsjett 2025. Regjeringen prioriterer et fremdeles høyt nivå på drift og vedlikehold av riksveiene, med en økning på ytterligere 0,6 mrd. kroner i 2026. Dette gir en reell styrking som legger til rette for et trygt og fremkommelig veinett i hele landet.

Samlet legger regjeringen opp til å bruke over 40 mrd. kroner til rasjonell gjennomføring av igangsatte prosjekter, herunder anleggsstart i enkelte investeringsprosjekter. En rekke større og mindre investeringsprosjekter blir gjennomført med bygging av nye lufthavner, store kollektivprosjekter, riksveier og jernbanestrekninger. I Fellesprosjektet Vossebanen/E16 Arna–Stanghelle i Vestland er det lagt opp til anleggsstart på den første av de store kontraktene. Det er videre lagt til rette for anleggsstart i enkelte investeringsprosjekter på jernbanen, blant annet ny Hamar stasjon i Innlandet.

Regjeringen viderefører den langsiktige satsingen på attraktive og klimavennlige byer for å bidra til god fremkommelighet. Byvekstavtalene og andre ordninger skal gjøre reisehverdagen enklere i og rundt byene. I tråd med innmeldt behov fra byene, er det satt av midler til å starte flere nye prosjekter i byvekstavtalene i de fire største byområdene for å fremme kollektivtransport og få flere til å sykle og gå.

Regjeringen foreslår en kostnadsramme på 2,4 mrd. kroner for kjøp av 13 nye regiontog. Dette vil føre til flere tog fra 2028, og gi enklere og mer komfortabel reisehverdag.

2.4.13 Klima- og miljødepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Programområde 12 Klima og miljø

12.10 Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

2 685,0

2 816,0

4,9

12.20 Klima, naturmangfold og forurensning

19 637,6

17 964,2

-8,5

12.30 Kulturminner og kulturmiljø

874,9

912,6

4,3

12.60 Nord- og polarområdene¹

556,9

936,9

68,2

12.70 Internasjonalt klimaarbeid

4 551,0

4 389,7

-3,5

Sum Klima- og miljødepartementet

28 305,4

27 019,5

-4,5

¹ Økningen under programkategori 12.60 skyldes i stor grad bevilgning til kjøp av materiell til forskningsstasjonen Troll i Antarktis.

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Klima- og miljødepartementet:

nå klimamålene

ta vare på natur

viderefører Klima- og skoginitiativet

forskningsinfrastruktur i polarområdene

Regjeringen vil jobbe for å nå klimamålene og planlegger å nå målene gjennom utslippskutt i Norge og i samarbeid med EU. Se Regjeringens klimastatus og -plan for en nærmere gjennomgang av regjeringens klimaplan, herunder usikkerhet ved måloppnåelse.

Regjeringen har siden den tiltrådte satset på Enova som et sentralt virkemiddel for å stimulere til klima- og energiomstilling. I 2026 foreslår regjeringen å redusere overføringen til Klima- og energifondet med om lag 1,9 mrd. kroner, til 7,2 mrd. kroner. Det er 3,9 mrd. kroner høyere enn i 2021, og gir Enova betydelige midler til å støtte utvikling av klima- og energiteknologi.

Regjeringen foreslår 7,3 mrd. kroner til CO₂- kompensasjonsordningen for industrien. Fra 2025 er det krav om at minst 40 pst. av kompensasjonen skal brukes på klima- og energieffektiviseringstiltak i Norge.

For å bidra til en raskere innfasing av nullutslippsløsninger for utvalgte fylkeskommunale hurtigbåtsamband foreslår regjeringen at tilsagnsfullmakten for Hurtigbåtprogrammet økes. Det legger til rette for 246,7 mill. kroner i nye tilsagn i 2026. Regjeringen vil videreføre tilskuddsordningen Klimasats til kommunale klimatiltak til 2030.

Regjeringen fortsetter arbeidet med å ta vare på natur og foreslår 100 mill. kroner til tiltak for Oslofjorden for å bedre den økologiske tilstanden. Tiltakene omfatter naturrestaurering i Oslofjorden og nedbørsfeltet, i tråd med Helhetlig tiltaksplan for Oslofjorden. Regjeringen foreslår også økte midler til tilskuddsordningen for planlegging og prosjektering av nitrogenfjerning og mer ressurser til statsforvalterne til avløpsarbeidet i Oslofjordens nedbørsfelt.

Regjeringen foreslår flere tiltak for å bedre tilstanden for villrein, herunder reetablering av villreinstammen i Nordfjella, nye informasjonsmedarbeidere i villreinområder med mye menneskelig ferdsel, samt midler til oppfølging av tiltaksplaner etter kvalitetsnormen for villrein.

Regjeringen videreførerKlima- og skoginitiativet på et høyt nivå for å ivareta internasjonal klima- og natursatsing. I 2026 legger regjeringen opp til at Norge betaler for utslippsreduksjoner i bilaterale partnerskap som helt eller delvis omfatter betaling for verifiserte utslippsreduksjoner, og samtidig støtter bevaring av naturmangfold og bærekraftig utvikling.

I tråd med regjeringens nordområdestrategi foreslår regjeringen økt bevilgning til Norsk polarinstitutt for å opprettholde forskningsinfrastruktur i polarområdene og norsk forskningsledelse på Svalbard.

2.4.14 Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.10 Konstitusjonelle institusjoner

316,8

307,7

-2,9

Sum Konstitusjonelle institusjoner

316,8

307,7

-2,9

Programområde 01 Digitalisering og forvaltning

01.00 Administrasjon

431,0

445,1

3,3

01.10 Fellestjenester for departementene og Statsministerens kontor

2 557,6

4 282,1

67,4

01.20 Statsforvalterne

2 510,7

2 661,2

6,0

01.30 Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

14 805,3

12 058,1

-18,6

01.40 Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk

2 690,5

2 728,5

1,4

01.50 Personvern

87,8

95,8

9,0

01.60 Statlig arbeidsgiverpolitikk

694,6

728,0

4,8

Sum før lånetransaksjoner

23 777,5

22 998,7

-3,3

Lånetransaksjoner

7 600,0

7 200,0

-5,3

Sum Digitalisering og forvaltning

31 377,5

30 198,7

-3,8

Sum Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

31 694,4

30 506,4

-3,7

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet:

et digitalisert samfunn for alle

en omstillingsdyktig og effektiv offentlig sektor

Regjeringen arbeider for et digitalisert samfunn for alle, bygget på en sikker digital grunnmur, som skal bidra til gode tjenester for innbyggerne, næringslivet og frivillig sektor samt muliggjøre mer effektiv ressursbruk i offentlig sektor. Kunstig intelligens kan bidra til å forbedre og automatisere tjenester, løsninger og arbeidsprosesser i både offentlig forvaltning og næringslivet. Regjeringen prioriterer å etablere et myndighetsapparat for å håndheve ny KI-lov, som vil gjennomføre hoveddelen av EUs forordning om kunstig intelligens i norsk rett. Det foreslås også midler til etablering av KI Norge, en ny nasjonal arena for ansvarlig innovasjon, utvikling og bruk av kunstig intelligens.

Regjeringen la i september 2025 frem en sikkerhetsplan for elektronisk kommunikasjon. Regjeringen mener det er behov for å øke innsatsen for å redusere sårbarheter og heve motstandskraften i den digitale infrastrukturen, og foreslår en dobling av bevilgningen til telesikkerhet og -beredskap. Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet har fra august 2025 overtatt ansvaret for prosjektet for nytt nødnett, og regjeringen foreslår midler til det videre arbeidet med å utrede nytt nødnett.

Det er et mål for regjeringen at alle skal være inkludert og kunne delta i det digitale samfunnet. Regjeringen foreslår midler til en helhetlig, digital fullmaktsløsning som legger til rette for at ikke-digitale brukere kan la andre representere seg i digitale tjenester, og midler til å ferdigstille og rulle ut en teknisk løsning for utstedelse av en elektronisk ID i skolen. Regjeringen foreslår å styrke Nasjonal kommunikasjonsmyndighet for å håndheve kommende regelverk om digitale tjenester som skal forebygge ulovlige og skadelige aktiviteter på internett og motvirke spredning av desinformasjon.

Regjeringen ønsker en omstillingsdyktig og effektiv offentlig sektor som gir innbyggerne gode tjenester, valgfrihet og medvirkning. Tillitsreformen er en del av dette, med mindre detaljstyring mer faglig frihet og styrking av den norske arbeidslivsmodellen. Statsforvalteren ivaretar sentrale oppgaver for staten i fylkene og utgjør et effektivt apparat som i økende grad benyttes. Regjeringen har igangsatt en ressurskartlegging for å sikre en effektiv oppgaveløsning hos statsforvalteren. Det er satt i gang flere store byggeprosjekter de senere årene, blant annet Livsvitenskapsbygget, Bergen tinghus, Griegakademiet, og Innlandet fengsel, Ilseng avdeling. I 2026 flytter Statsministerens kontor og de første departementene inn i første byggetrinn av nytt regjeringskvartal. Samlokaliseringen vil legge til rette for tettere samspill mellom departementene. Regjeringen har gjennomført flere tiltak for å redusere kostnader og det samlede arealbehovet i nytt regjeringskvartal, blant annet skal alle departementene i nytt regjeringskvartal ha aktivitetsbasert arbeidsplasskonsept og dekningsgrad på 70 pst. Dette gir redusert arealbruk samtidig som det gir rom for mer fleksibel bruk av arealene i fremtiden.

2.4.15 Finansdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.30 Regjering

461,2

458,0

-0,7

00.40 Stortinget og tilknyttede organ

2 586,9

2 824,9

9,2

Sum Konstitusjonelle institusjoner

3 048,2

3 282,9

7,7

Programområde 23 Finansadministrasjon

23.10 Finansadministrasjon

2 325,3

2 480,7

6,7

23.20 Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

11 492,4

12 091,8

5,2

23.30 Offisiell statistikk

1 029,8

1 055,4

2,5

23.40 Andre formål

48 720,0

47 951,0

-1,6

Sum Finansadministrasjon

63 567,5

63 579,0

0,0

Programområde 24 Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

24.10 Statsgjeld, renter og avdrag mv.

16 426,2

20 081,4

22,3

Sum før lånetransaksjoner

16 426,2

20 081,4

22,3

Lånetransaksjoner

63 817,0

61 143,0

-4,2

Sum Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

80 243,2

81 224,4

1,2

Sum Finansdepartementet

146 858,8

148 086,3

0,8

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Finansdepartementet:

Fremtidens tollbehandling – ny felles løsning for plikter og arbeidsprosesser knyttet til inn- og utførsel av varer

Fremtidens innkreving – program for modernisering av innkrevingsarbeid

etablering av dataplattform for statistikkproduksjon (Dapla)

Programmet Fremtidens tollbehandling skal gjennomføres i perioden 2026–2030. Det gamle systemet for deklarasjonsprosesser skal erstattes med en sammenhengende og felles tjeneste hvor alle næringslivets plikter og arbeidsprosesser knyttet til grensekryssende vareførsel behandles samlet. Det nye systemet skal bidra til bedre etterlevelse av lover og regler for grensekryssende vareførsel. Samtidig skal det forenkle og effektivisere prosessene for næringslivet og offentlig sektor, gjennom både IT- og regelverksutvikling. Prosjektet er beregnet å være lønnsomt for samfunnet, med en netto nåverdi på om lag 5 mrd. kroner. Den største gevinsten gjelder reduserte kostnader og ressursbruk for importører og eksportører. Videre forventes store ikke-prissatte nyttevirkninger knyttet til samfunnssikkerhet, beredskap, ivaretakelse av internasjonale forpliktelser, personvern og forutsigbarhet i vareflyten.

Programmet Fremtidens innkreving, som ble startet i 2022, er planlagt ferdigstilt i 2029. Skatteetaten skal blant annet etablere mer effektive og brukerrettede tjenester, og legge til rette for samordnet behandling av krav fra flere kreditorer. I steg 2 (2025–2027) er planen å utvikle løsninger for å gi personer og foretak bedre oversikt over egne forhold og forebygge økonomiske problemer. Programmet forventes å gi store gevinster for både det offentlige og private. Arbeidet ledes av Skatteetaten, som i samarbeid med Politiet, Arbeids- og velferdsetaten, Brønnøysundregistrene og Lånekassen skal utvikle sammenhengende tjenester innenfor innkreving.

Etableringen av en ny skybasert dataplattform for statistikkproduksjon (Dapla) er et viktig tiltak for forbedring og effektivisering i SSB. Den nye løsningen vil legge til rette for en mer effektiv innhenting, bruk og deling av data i årene fremover. Arbeidet med Dapla vil foregå over flere år, og 2026 blir et viktig år der en rekke statistikker skal etableres på ny plattform.

2.4.16 Forsvarsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Programområde 04 Militært forsvar

04.10 Militært forsvar mv.

125 045,3

179 765,3

43,8

Lånetransaksjoner

24,2

27,1

12,0

Sum Forsvarsdepartementet

125 069,5

179 792,4

43,8

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Forsvarsdepartementet:

videre oppbygging av beredskap og utholdenhet i Forsvaret

økte driftsrammer i Forsvaret

styrket situasjonsforståelse

investeringer i materiell, IKT, eiendom, bygg og anlegg

støtte til Ukrainas forsvarskamp gjennom Nansen-programmet

Regjeringen foreslår å øke forsvarsbudsjettet med 4,2 mrd. kroner i 2026 til oppfølging av langtidsplanen for forsvarssektoren.

Regjeringen fortsetter oppbyggingen av beredskap og utholdenhet gjennom mer ressurser til materielldrift, reservedeler og personelloppbygging. Satsingen gir blant annet rom for å øke bemanningen i Forsvaret med om lag 600 fast ansatte, 750 reservister og 700 vernepliktige.

I lys av den sikkerhetspolitiske situasjonen er det nødvendig å ytterligere øke driftsrammene til Forsvaret. Regjeringens budsjettforslag legger til rette for at Forsvaret kan videreføre aktivitetsnivået på samme nivå som i 2025. I tillegg gir det rom for å øke aktivitetsnivået innenfor enkelte forsvarsgrener og avdelinger. Det foreslåtte driftsnivået er nødvendig for å understøtte at Forsvaret kan løse sine oppgaver.

Videre prioriteres videreutvikling av Etterretningstjenesten og styrket situasjonsforståelse.

I 2026 vil forsvarssektoren fortsette å gjøre betydelige investeringer i materiell, IKT og infrastruktur. Gjennom inneværende og tidligere langtidsplaner er det besluttet at Forsvaret skal moderniseres gjennom anskaffelse av strategiske kapasiteter. I 2026 vil de største utbetalingene til materiellinvesteringer gå til nye ubåter, våpen og tiltak knyttet til kampfly F-35-programmet, anskaffelse av Seahawk til støtte av Kystvakten og nye stridsvogner til Hæren. Den planlagte personellopptrappingen, innfasing av nytt materiell og nye systemer gir også behov for betydelige investeringer innenfor eiendom, bygg og anlegg.

Russlands angrepskrig mot Ukraina er Norges største sikkerhetspolitiske utfordring. Norge vil også i 2026 gi støtte til Ukrainas forsvarskamp gjennom Nansen-programmet. Regjeringen foreslår til sammen 85 mrd. kroner i militær og sivil støtte til Ukraina i 2026, tilsvarende som i 2025. Den militære støtten utgjør 70 mrd. kroner. kroner. I dette er det tatt høyde for donasjoner av materiell fra forsvarssektoren på 2 mrd. kroner. Forslaget inkluderer å videreføre den midlertidige og ekstraordinære økningen på 50 mrd. kroner fra 2025, som også i 2026 skal gå uavkortet til internasjonale initiativer og kjøp fra ukrainsk forsvarsindustri.

2.4.17 Energidepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Programområde 18 Energiformål

18.00 Administrasjon

342,9

368,8

7,5

18.10 Petroleum m.m.

650,0

709,6

9,2

18.20 Energi og vannressurser

8 907,6

15 603,2

75,2

18.30 Klima, industri og teknologi

3 529,5

3 354,0

-5,0

18.60 Sikkerhet og arbeidsmiljø i petroleumsvirksomheten og annen industrivirksomhet til havs

403,5

415,3

2,9

Sum Energidepartementet

13 833,5

20 450,9

47,8

Kilde: Finansdepartementet

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Energidepartementet:

Norgespris og strømstønad for strøm og fjernvarme

Langskip – fangst og lagring av CO₂

energieffektivisering og -omlegging

flom- og skredforebygging, tiltak etter ekstremværet «Hans»

energimyndigheten

Norgespris for strøm ble innført 1. oktober 2025, og skal gi trygghet og forutsigbarhet for folks strømutgifter. Ut 2026 vil Norgesprisen være 40 øre per kWh eksklusive avgifter. Den ordinære strømstønadsordningen videreføres med stønad på 90 pst. av strømprisen over en prisjustert terskelverdi på 77 øre per kWh ekslusive avgifter. Norgespris og strømstønad for fjernvarme videreføres også. Dersom husholdningen ikke aktivt inngår avtale om Norgespris for primærbolig, vil strømstønadsordningen gjelde. Regjeringen foreslår samlet å bevilge om lag 11,5 mrd. kroner til Norgespris og strømstønad for strøm og fjernvarme. Innføring av Norgespris for strøm og fjernvarme anslås å øke statens utgifter med 5,9 mrd. kroner i 2026.

Regjeringen følger opp Langskip-prosjektet, som er et viktig bidrag til utvikling av teknologi som kan gi globale utslippskutt. I august 2025 ble de første volumene med CO2 fra Heidelberg Materials CO₂-fangstanlegget i Brevik injisert i Northern Lights sitt lager under havbunnen på norsk sokkel. Hafslund Celsios CO₂-fangstprosjekt på Klemetsrud er under bygging. Det foreslås en bevilgning på 1,9 mrd. kroner til Langskip i 2026. Forventede kostnader for Langskip er 35 mrd. 2025-kroner, hvorav det statlige bidraget anslås til 23 mrd. 2025-kroner.

Regjeringen foreslår 1,6 mrd. kroner til oppfølging av regjeringens handlingsplan for energieffektivisering og tiltak for mer effektiv energibruk, energiomlegging og å redusere energibruken i bygg gjennom blant annet ordninger under Enova og Husbanken.

Regjeringen foreslår 782 mill. kroner til ulike tiltak for flom- og skredforebygging, herunder kartlegging, gjennomføring av sikringstiltak og oppfølging etter flom- og skredhendelser. Det foreslås også en bestillingsfullmakt på 300 mill. kroner til gjennomføring av hastetiltak i Nesbyen sentrum, som ble særlig hardt rammet av ekstremværet «Hans». Videre foreslås det å øke bevilgningen til NVE til økt saksbehandlingskapasitet innen flom- og skredforebygging, herunder overvåkings- og varslingstjenester.

Regjeringen fortsetter styrkingen av energimyndighetene og foreslår å øke bevilgningen til NVE til digitalisering, konsesjonsbehandling av fornybar energi og havvind og behandling av detaljplaner og tilsyn.

2.4.18 Ymse utgifter og inntekter

Det foreslås bevilget 6,3 mrd. kroner under kapittel 2309 Tilfeldige utgifter. Bevilgningen står som motpost til tilleggsbevilgninger knyttet til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder til lønnsoppgjøret for statsansatte og takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, og til uforutsette utgifter.

På kapittel 5309 Tilfeldige inntekter foreslås det bevilget 400 mill. kroner. Dette gjelder enkelte mindre, uforutsette inntekter som ikke inngår på andre inntektskapitler i statsbudsjettet.

2.5 Folketrygdens utgifter og inntekter

Regjeringens samlede forslag til utgifter under alle folketrygdens programområder for 2026 er på 744,0 mrd. kroner. Det er en økning på 41,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2025. Samtidig forventes det nå høyere utgifter i 2025 enn anslått i Saldert budsjett. Sammenlignet med anslag på regnskap for 2025 innebærer regjeringens forslag for 2026 en økning på 39,6 mrd. kroner. Den anslåtte økningen skyldes i hovedsak økte utgifter til alderspensjon, arbeidsavklaringspenger og uføretrygd.

Utgiftsanslaget for 2026 inkluderer en økning på 18,7 mrd. kroner som følge av anslått effekt av reguleringen av folketrygdens grunnbeløp per 1. mai 2026 og overhenget fra trygdeoppgjøret for 2025. Budsjettallene fordelt på programkategorier fremgår av omtalen av de ulike departementene tidligere i dette kapittelet.

Tabell 2.4 Folketrygdens utgifter

Mill. kroner

Programområde

Saldert budsjett 2025

Anslag på regnskap 2025

Gul bok 2026

Endring Saldert budsjett 2025 til Gul bok 2026 i pst.

28

Foreldrepenger mv., folketrygden

29 518,0

29 704,0

31 388,0

6,3

29

Sosiale formål, folketrygden

611 140,4

612 341,2

646 633,5

5,8

Sykepenger

71 297,5

71 281,2

74 941,2

5,1

Arbeidsavklaringspenger

50 789,0

52 284,0

56 550,0

11,3

Uføretrygd

132 715,5

133 574,0

140 730,0

6,0

Alderspensjon

335 878,0

334 000,0

352 070,0

4,8

Annet

20 460,4

21 202,0

22 342,3

9,2

30

Helsetjenester, folketrygden

46 156,9

45 586,6

47 939,2

3,9

33

Arbeidsliv, folketrygden

15 385,0

16 820,0

18 057,0

17,4

Sum

702 200,3

704 451,8

744 017,7

6,0

Kilde: Finansdepartementet.

Programområde 28 Foreldrepenger mv., folketrygden

Stønadsordningene under dette programområdet skal blant annet kompensere for inntektsbortfall i forbindelse med fødsel og adopsjon og gi økonomisk støtte til foreldre som ikke har opptjent rett til foreldrepenger. Programområdet omfatter foreldrepenger til yrkesaktive, engangsstønad ved fødsel og adopsjon, feriepenger av foreldrepenger mv. og bidragsforskott. Barne- og familiedepartementet har ansvaret for programområdet. Økningen i utgiftsanslaget for 2026 skyldes i stor grad lønnsvekst, samt en forventet vekst i antall mottakere. En foreslått reduksjon i satsen for engangsstønad ved fødsel og adopsjon fra 1. juli 2026 reduserer forventet utbetaling.

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

Programområdet omfatter ordninger som skal kompensere for inntektsbortfall ved sykdom og uførhet (sykepenger, arbeidsavklaringspenger og uføretrygd), pensjoner (alderspensjon og etterlattepensjon), stønader til enslige forsørgere, stønader og hjelpemidler til personer med nedsatt funksjonsevne og enkelte andre formål. Arbeids- og inkluderingsdepartementet har ansvar for programområdet. Økningen fra Saldert budsjett 2025 er på 35,5 mrd. kroner. Mye av økningen skyldes lønnsvekst og effekter av trygdeoppgjøret. Økningen fra anslag på regnskap for 2025 er på 34,3 mrd. kroner. Nedenfor gjennomgås utviklingen fra 2025 til 2026 på de største utgiftsområdene.

Sykepenger

Forslaget innebærer en økning på 3,6 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2025. Av dette skyldes 0,9 mrd. en økning i utgifter til pleiepenger. Anslaget for utgifter til sykepenger i 2025 er svakt redusert som følge av lavere utbetalinger enn ventet.

Sykepengeutgiftene påvirkes av utviklingen i sysselsetting- og lønnsvekst. I budsjettforslaget for 2026 er det lagt til grunn en økning i sysselsettingen på 0,8 pst. i 2025 og 0,7 pst. i 2026. Videre er det lagt til grunn en økning i sykepengegrunnlaget på 4,4 pst. i 2025 og 4,0 pst. i 2026. Justert for endringer i sysselsetting og sykepengegrunnlag, legges det til grunn en nedgang i utgiftene tilsvarende 1,5 pst. i 2025 og nullvekst i 2026.

Arbeidsavklaringspenger

Forslaget innebærer en økning på 5,8 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2025. Anslagene for både 2025 og 2026 er økt fordi det forventes flere mottakere. Økt antall mottakere skyldes både lavere avgang og økt tilgang til ytelsen. Det ventes at antall mottakere i gjennomsnitt vil øke fra 165 100 i 2025 til 171 900 i 2026.

Økt sykefravær, og særlig langtidsfravær, bidrar også til at det blir flere AAP-mottakere. Det skyldes at mange av de som går ut full i sykepengeperiode, vil få innvilget AAP.

Økt antall mottakere må ifølge Nav også ses i sammenheng med pandemien og endringene i regelverket fra 1. juli 2022. Midlertidige regelendringer, generelle forsinkelser i avklaringsløpene for alle mottakere og ettervirkninger av koronapandemien har bidratt til lav avgang fra ordningen. I tillegg ble det med de nye reglene fra 1. juli 2022 større åpning for å motta ytelsen utover varighetsbegrensningen på tre år, og det ble gitt mulighet til å få innvilget en ny stønadsperiode.

Effekten av trygdeoppgjøret er anslått å øke utgiftene med 2,2 mrd. kroner i 2026.

Uføretrygd

Forslaget innebærer en utgiftsøkning på omtrent 8 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2025. Dette skyldes i hovedsak trygdeoppgjøret, som er anslått å øke utgiftene med 5,4 mrd. kroner. Videre forventes det økt overgang fra AAP til uføretrygd neste år sammenlignet med i år. Samlet sett anslås det at gjennomsnittlig antall mottakere av uføretrygd vil øke fra om lag 375 300 i 2025 til 380 700 i 2026.

Alderspensjon

Utgiftene til alderspensjon øker i hovedsak på grunn av vekst i folketrygdens grunnbeløp og reguleringen av pensjoner under utbetaling, samt at det blir flere alderspensjonister. Fra 2025 til 2026 anslås det at gjennomsnittlig antall mottakere av alderspensjon vil øke med 25 000 til 1 098 000 personer. I årene fremover forventes det flere i alderen 62–66 år som mottar alderspensjon fordi omleggingen av AFP i offentlig sektor gjør det mulig å kombinere ny AFP med uttak av pensjon. AFP-reformen i offentlig sektor er antatt å bidra til høyere vekst i antall alderspensjonister hvert år frem til og med 2029, i takt med utfasingen av gammel offentlig AFP.

Etter at fleksibelt uttak av alderspensjon ble innført i 2011, ble det raskt flere alderspensjonister under 67 år. Utgiftene til tidlig uttak flatet ut etter 2016, og de siste årene har det vært en liten reduksjon i andelen med tidlig uttak. Selv om mange tar ut alderspensjon, har yrkesaktiviteten i aldersgruppen over 60 år økt etter 2010. Mange kombinerer arbeid og alderspensjon. Over tid påvirkes utgiftene til alderspensjon i liten grad av fleksibelt uttak, siden tidlig uttak gir en lavere årlig pensjon for den enkelte. På den andre siden har innføringen av levealdersjustering og endret regulering av pensjoner under utbetaling fått gradvis større betydning. Det anslås at pensjonsreformen samlet sett har bidratt til lavere utgifter til alderspensjon fra og med 2021. Pensjonsreformen gjør at utgiftene i 2026 vil være anslagsvis om lag 23 mrd. kroner lavere enn de ellers ville vært.

Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden

Programområdet omfatter folketrygdens bidrag til finansiering av helsetjenester, herunder lege- og psykologhjelp, fysioterapi samt legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept. Helse- og omsorgsdepartementet har ansvar for programområdet. Budsjettforslaget innebærer en økning i utgiftene til helsetjenester under folketrygden med 1,8 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2025. Det tilsvarer en vekst på 3,9 pst. Sammenlignet med anslag på regnskap for 2025 øker utgiftene til helsetjenester under folketrygden med 2,5 mrd. kroner. Refusjon av legemidler på blå resept er den største utgiften på stønadsbudsjettet for helsetjenester. Utgiftene til refusjon av legemidler på blå resept anslås å øke med 0,5 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2025. Anslaget for utgifter til refusjon av egenandeler over egenandelstaket øker med 0,2 mrd. kroner i 2026 sammenlignet med Saldert budsjett 2025. I sum foreslås egenandelbetalingene prisjustert med 3,9 pst. gjennom å øke egenandelstaket med 128 kroner. Nytt egenandelstak foreslås fastsatt til 3 406 kroner.

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

Programområdet omfatter dagpenger ved arbeidsledighet, statsgaranti for lønnskrav ved konkurs og stønad ved arbeidsledighet for fiskere og fangstmenn. Dagpenger ved arbeidsledighet utgjør den største utgiftsposten under dette programområdet.

Budsjettforslaget for 2026 innebærer en økning i dagpengeutgiftene på om lag 2,6 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2025. Utgiftsøkningen skyldes i hovedsak at det anslås flere dagpengemottakere og at anslaget for gjennomsnittlig utbetaling per dagpengemottaker er oppjustert. I Saldert budsjett 2025 ble det lagt til grunn om lag 45 200 dagpengemottakere i gjennomsnitt i 2025. Det legges nå til grunn om lag 48 600 dagpengemottakere i gjennomsnitt i år, og om lag 49 900 dagpengemottakere neste år.

2.5.1 Folketrygdens finansieringsbehov

Folketrygdens utgifter inngår i budsjettet på linje med andre utgifter, men er på inntektssiden formelt knyttet til de store avgiftsordningene (arbeidsgiveravgift og trygdeavgift) og enkelte gebyrer og refusjoner mv., jf. folketrygdloven 28. februar 1997 nr. 19, del VIII, Finansielle bestemmelser.

Folketrygdens inntekter i 2026 anslås til 517,1 mrd. kroner, med følgende hovedelementer: Trygdeavgift på 231,2 mrd. kroner (jf. kapittel 5700, post 71), arbeidsgiveravgift på 283,0 mrd. kroner (jf. kapittel 5700, post 72) samt enkelte mindre inntekter på til sammen 2,9 mrd. kroner (vederlag, gebyrer, ulike refusjoner, dividende mv., jf. kapitlene 5701, 5704, 5705 og 5706). Utgiftene utgjør til sammen 744,0 mrd. kroner.

Differansen mellom bevilgningsforslagene til folketrygdens utgifter og inntekter innebærer et beregnet finansieringsbehov for folketrygden i 2026 på 226,9 mrd. kroner, jf. oversikten i vedlegg 1 til Gul bok. Finansieringsbehovet for folketrygden utgjør tilskuddet fra staten, jf. folketrygdlovens § 23-10 første ledd, og inngår i statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd. Statstilskuddet inkluderer dekningen av folketrygdens utgifter som i henhold til folketrygdlovens § 23-10, tredje ledd, minst skal dekkes gjennom direkte tilskudd fra staten, det vil si uten henvisning til de store avgiftsordningene eller andre spesifiserte inntekter under folketrygden.

2.6 Forslag til vedtak

De forslag til vedtak som legges frem i denne proposisjonen, er i de fleste tilfeller nærmere omtalt i Prop. 1 S for de enkelte departementene. Enkelte bevilgningsforslag blir bare omtalt i denne proposisjonen. Det gjelder blant annet bevilgningene til kapittel 2309 Tilfeldige utgifter og kapittel 5309 Tilfeldige inntekter, som omtales i avsnitt 2.4.18. Renter og avskrivninger fra statens forvaltningsbedrifter under kapitlene 5491 og 5603 omtales i avsnitt 3.2. Overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland, som er bevilget på kapitlene 2800 og 5800 i statsbudsjettet, omtales i avsnitt 3.4. Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov dekkes gjennom lån bevilget på kapittel 5999, jf. avsnitt 3.5.

3 Budsjettets inntekter og utgifter etter art

3.1 Budsjettets samlede inntekter og utgifter

Dette kapittelet gir en oversikt over statsbudsjettets inntekter og utgifter, gruppert etter art, jf. boks 3.1.

Boks 3.1 Statsbudsjettets inndeling

Statsbudsjettet blir inndelt i kapitler som igjen er inndelt i poster, jf. § 4 i bevilgningsreglementet. Stortingets bevilgningsvedtak gjelder beløpet under den enkelte post. Kapitlene nummereres fortløpende i nummerserier for de ulike departementene. Nummereringen av postene følger et fast mønster hvor postnummeret angir hva slags type inntekt eller utgift det er tale om. Bevilgningsreglementet krever at inntektene og utgiftene inndeles i fire avdelinger. Dette skjer ved å inndele postnummerseriene i følgende avdelinger etter art:

Inntekter

Salg av varer og tjenester: Postene 01–29

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.: Postene 30–49

Overføringer fra andre: Postene 50–89

Tilbakebetalinger mv.: Postene 90–99

Utgifter

Statens egne driftsutgifter: Postene 01–29

Nybygg, anlegg mv.: Postene 30–49

Overføringer til andre: Postene 50–89

Utlån, statsgjeld mv.: Postene 90–99

De samlede inntektsbevilgningene i statsbudsjettet for 2026 er anslått til 2 859,7 mrd. kroner. Dette inkluderer petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Holdes disse utenom, anslås inntektene i 2026 til 1 712,2 mrd. kroner.

Tabell 3.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 01–29)

247,6

212,6

-14,1

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

36,3

43,5

19,8

Overføringer fra andre (postene 50–89)

2 411,9

2 465,8

2,2

Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

133,2

137,8

3,5

Sum inntekter

2 828,9

2 859,7

1,1

Kilde: Finansdepartementet

Forslaget til utgiftsbevilgninger i statsbudsjettet for 2026 utgjør samlet sett 2 955,2 mrd. kroner, medregnet petroleumsvirksomhet, overføring til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner. Holdes disse utenom, foreslås det utgifter på 2 164,5 mrd. kroner.

Tabell 3.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Driftsutgifter (postene 01–29)

274,9

317,2

15,4

Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

103,8

107,5

3,5

Overføringer til andre (postene 50–89)

2 317,0

2 297,2

-0,9

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99)

309,5

233,4

-24,6

Sum utgifter

3 005,3

2 955,2

-1,7

Kilde: Finansdepartementet

Boks 3.2 Statens forvaltningsbedrifter

Statens forvaltningsbedrifter omfatter Statsbygg, Statens pensjonskasse og Eksportfinansiering Norge (Eksfin). Det budsjetteres med 5,2 mrd. kroner i inntekter under disse virksomhetene i 2026. Statens forvaltningsbedrifter omfatter også Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) som omtales nærmere under avsnitt 3.4. Inntektsbevilgningene under statens forvaltningsbedrifter gjelder flere inntektsarter, men omtales samlet nedenfor.

Det samlede avskrivningsbeløpet for de statlige forvaltningsbedriftene føres under kapittel 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forvaltningsbedrifter. Avskrivningene beregnes på grunnlag av bokført kapital i forvaltningsbedriftene. Det benyttes et lineært avskrivningssystem, der avskrivningstiden for ulike avskrivningsobjekter varierer med forventet levetid. Ved salg av eiendommer i Statsbygg avskrives også bokført verdi av eiendommene. Avskrivningene utgiftsføres under hver enkelt virksomhets driftsbudsjett.

Renter av statens kapital i forvaltningsbedriftene tas samlet til inntekt under kapittel 5603 Renter av statens kapital i statens forvaltningsbedrifter. Grunnlaget for renteberegningen er bedriftenes brutto investeringer fratrukket avskrivninger og bedriftenes egne avsetninger til investeringsformål. Rentesatsen for netto investeringsbidrag det enkelte år tilsvarer gjennomsnittlig rente på 5-års statsobligasjoner i 12-månedersperioden frem til 30. september året før budsjettåret. For Statsbygg er det fastsatt en fast rentesats på 3,5 pst.

Avsetning til investeringsformål tas til inntekt under hver enkelt virksomhet som foretar slike avsetninger. Avsetningen utgjør en del av kontantoverskuddet fra driften som benyttes til å finansiere investeringer. Det aktuelle beløpet utgiftsføres på driftsbudsjettet under hver enkelt forvaltningsbedrift før driftsresultatet fastsettes, og avsetningene må derfor også føres opp på statsbudsjettets inntektsside.

Tabell 3.3 Renter, avskrivninger og avsetninger til investeringsformål i 2026 for statens forvaltningsbedrifter

Mill. kroner

Avskrivninger

Renter

Avsetninger til investeringsformål

Statsbygg

2 281,0

2 741,0

–¹

Statens pensjonskasse

115,0

4,0

90,0

Sum

2 396,0

2 745,0

90,0

¹ Brukes normalt ikke lenger, jf. egne regler for rente og kapital i Statsbygg fra 2022.

Kilde: Finansdepartementet.

I tabell 3.3 er inntekter på statsbudsjettet under statens forvaltningsbedrifter splittet opp. I tillegg til tallene nevnt i tabellen er det også enkelte andre inntekter under forvaltningsbedriftene.

Beregning av rente for mellomværende med statskassen

Forvaltningsbedriftenes mellomværende med statskassen kan betraktes som en bruks- og kassakredittkonto for håndtering av kortsiktige likviditetssvingninger. For samtlige virksomheter under statens forvaltningsbedrifter skal det beregnes renter av mellomværende med statskassen. Renten er knyttet opp mot renten på statssertifikater etter en nærmere bestemt beregningsregel, slik at den reflekterer rentenivået i Norge.

Kapittel 5603 Renter av statens kapital i statens forvaltningsbedrifter, post 81 Renter av mellomregnskapet, budsjetteres ikke.

3.2 Gruppering av statsbudsjettets inntekter

3.2.1 Driftsinntekter (postene 01–29)

Tabell 3.4 Driftsinntekter (postene 01–29)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

218,7

184,9

-15,5

Andre driftsinntekter

28,9

27,7

-4,1

Sum driftsinntekter

247,6

212,6

-14,1

Kilde: Finansdepartementet.

Driftsinntekter fra statens petroleumsvirksomhet utgjør hoveddelen av de samlede driftsinntektene. Petroleumsvirksomheten omtales nærmere i avsnitt 3.4.

I tillegg benyttes postene 01–29 for inntekter fra salg av varer og tjenester, for eksempel:

salg av materiell, publikasjoner og andre varer

utleie av materiell, bygninger og anlegg

oppdrag

gebyrer

tilfeldige inntekter

Inntektene på postene 01–29 gjelder en rekke virksomheter. Blant virksomheter hvor det budsjetteres med størst inntekter i 2026, er Forsvarsbygg og Forsvaret, Politiet, Utlendingsdirektoratet, Statens vegvesen, Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, Statens kartverk, Havforskningsinstituttet og Brønnøysundregistrene.

3.2.2 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Inntektene i forbindelse med nybygg, anlegg mv. fremgår av tabell 3.5. Det er inntektene fra statens petroleumsvirksomhet som utgjør størstedelen av disse inntektene.

Tabell 3.5 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

32,1

39,3

22,4

Andre inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

4,2

4,2

0,0

Sum inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

36,3

43,5

19,8

Kilde: Finansdepartementet.

Inntektspostene 30–49 deles i to grupper.

Postene fra 30 til 39 inneholder inntektsbevilgninger under statens forvaltningsbedrifter. Det omfatter avskrivninger på statens kapital i statens forvaltningsbedrifter, avsetninger til investeringsformål, overføringer fra bedriftenes egne fond og andre fond, samt andre inntekter fra statens forvaltningsbedrifter i forbindelse med bygg og anlegg, jf. omtalen i boks 3.2. Inntektene fra statens forvaltningsbedrifter i forbindelse med nybygg og anlegg mv. på postene 30–39 utgjør 1,8 mrd. kroner.

Post 30 brukes også for avskrivninger under kapittel 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten. Det foreslås inntekter på 39,3 mrd. kroner på denne posten i 2026.

Postene fra 40 til 49 gjelder salg av fast eiendom og tilskudd og refusjoner i forbindelse med statens bygge- og anleggsarbeider fra statlige særregnskap, kommuner og andre. Samlet utgjør disse inntektene 2,4 mrd. kroner i 2026, i hovedsak innen forsvarssektoren.

3.2.3 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Inntektspostene 50–89 deles inn i følgende undergrupper:

Postene fra 50 til 59 nyttes til overføringer fra andre statlige regnskaper, for eksempel statlige fond.

Postene fra 60 til 69 omfatter overføringer fra kommunesektorens forvaltningsbudsjetter.

Postene fra 70 til 79 brukes til statsskatt på formue og inntekt, avgifter på omsetning, produksjon og driftsmidler, dokumenter, spill og andre fiskalavgifter.

Under postene fra 80 til 84 føres renteinntekter, mens utbytte på aksjer, bøter, erstatninger, tilbakebetaling av gitte tilskudd mv. budsjetteres på postene 85–89.

Tabell 3.6 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Postene 50–59

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

445,8

452,2

1,4

Øvrige overføringer fra andre statsregnskap

1,5

1,9

25,8

Sum overføringer fra andre statsregnskap

447,3

454,1

1,5

Postene 60–69

Overføringer fra kommunesektoren

2,7

3,1

14,5

Postene 70–79

Inntekter under postene 70–79

1 814,3

1 864,8

2,8

Postene 80–89

Renter, utbytte mv.

147,6

143,8

-2,6

Sum overføringer fra andre (postene 50–89)

2 411,9

2 465,8

2,2

Kilde: Finansdepartementet.

Utbytte

Utbytteinntektene i budsjettforslaget for 2026 fremgår av tabell 3.7. Tabellen viser utbytte fra de enkelte selskapene slik det var anslått i Saldert budsjett 2025 og forslag i 2026. Tabellen omfatter også utbytte fra Equinor ASA, som inngår i kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten. Det er i tråd med vanlig praksis ikke laget egne anslag på utbytte fra de børsnoterte selskapene i 2026, men teknisk videreført utbetalt utbytte per aksje i 2025.

Tabell 3.7 Utbytte fra statlig eide selskaper

Mill. kroner

Kap.

Post

Selskap

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

5656

85

Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementet¹

28 699,0

27 304,6

-4,9

5685

85

Equinor ASA

27 768,1

25 804,6

-7,1

5616

85

Kommunalbanken AS

700,0

700,0

0,0

5692

85

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank

64,4

190,0

195,0

5625

85

Innovasjon Norge/Lavrisikolåneordningen

70,0

75,0

7,1

5645

85

Rygge 1 AS

0,0

15,0

5652

85

Statskog SF

29,0

10,0

-65,5

5635

85

Electronic Chart Centre AS

3,0

3,0

0,0

5693

85

Folketrygdfondet

1,7

1,7

0,0

5680

85

Statnett SF

1 660,0

0,0

-100,0

5672

85

Bane NOR SF

0,0

0,0

0,0

5631

85/86

AS Vinmonopolet

79,5

0,0

-100,0

5611

85

Vygruppen AS

0,0

0,0

0,0

Sum utbytte

59 074,7

54 103,9

-8,4

¹ Statkraft SF, Telenor ASA, DNB Bank ASA, Yara International ASA, Norsk Hydro ASA, Kongsberg Gruppen ASA, Posten Bring AS, Argentum Fondsinvesteringer AS, Mesta AS og Baneservice AS.

Kilde: Finansdepartementet.

3.2.4 Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

Postene 90–99 inneholder avdrag på lån fra staten, salg av statens aksjer og obligasjoner, samt opptak av lån. Postene beskriver endringer i sammensetningen av statens formue som fremkommer i statens kapitalregnskap.

Tabell 3.8 Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Statsbankene

109,9

112,9

2,7

Andre tilbakebetalinger

23,3

24,9

7,0

Sum tilbakebetalinger

133,2

137,8

3,5

Kilde: Finansdepartementet.

3.3 Gruppering av budsjettets utgifter

3.3.1 Driftsutgifter (postene 01–29)

Driftsutgifter budsjetteres over postene 01–29. Driftsutgiftene omfatter lønn til statsansatte og kjøp av varer og tjenester til statlige virksomheter, i tillegg til statens forvaltningsbedrifter. Det blir ikke bevilget driftsutgifter og driftsinntekter for statsaksjeselskap, statsforetak og statlige virksomheter som er omgjort til stiftelser, ettersom disse ikke er inkludert i statsbudsjettet. Det bevilges heller ikke driftsutgifter på postene 01–29 for statlige nettobudsjetterte virksomheter eller helseforetak. Samtidig er det enkelte utgifter som budsjetteres over postene 01–29 som har mer karakter av overføringer enn av drift. Dette gjelder blant annet pensjoner til statsansatte mv.

Tabell 3.9 gir en oversikt over driftsutgiftene på de største utgiftsområdene. Tabellen viser at store etater som Arbeids- og velferdsetaten, Statens vegvesen og politi og påtalemyndighet, samt etatene i forsvarssektoren, står for de største driftsutgiftene.

Tabell 3.9 Driftsutgifter (postene 01–29)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Forsvar¹

62,2

95,6

53,8

Politi og påtalemyndighet

29,2

30,4

4,3

Statens vegvesen

24,7

27,8

12,7

Andre store direktorater mv. 2

24,8

26,0

5,0

Arbeids- og velferdsetaten

15,1

15,7

3,6

Statens pensjonskasse

13,4

14,8

9,8

Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

11,1

11,6

5,2

Barnevernet

10,7

11,5

7,1

Departementene og Statsministerens kontor

11,6

11,4

-1,5

Kriminalomsorg

6,5

7,0

7,2

Rettsvesen

4,1

4,3

5,9

Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda

4,6

4,0

-12,3

Statsforvalterne

2,5

2,7

6,0

Statens forvaltningsbedrifter

-0,3

-0,3

10,5

Andre driftsutgifter

54,7

54,6

-0,2

Sum driftsutgifter

274,9

317,2

15,4

¹ Økningen fra Saldert budsjett 2025 til Gul bok 2026 skyldes i stor grad at bevilgningen på 50 mrd. kroner i midlertidig og ekstraordinær støtte til Ukraina ikke lå inne i Saldert budsjett 2025. Deler av økningen skyldes også at det foreslås opprettet et nytt kapittel 1750, post 21 for militær støtte til Ukraina. Midlene flyttes til dels fra andre driftsposter, investeringsposter og tilskuddsposter under FDs budsjettområde. Det foreslås også å prioritere drift fremfor investering i opptrappingen av LTP.

² Inkluderer Direktoratet for Utviklingssamarbeid (Norad), Utdanningsdirektoratet, Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB), Statens kartverk, Arbeidstilsynet, Helsedirektoratet, Folkehelseinstituttet, Kystverket, Fiskeridirektoratet, Havforskningsinstituttet, Mattilsynet, Jernbanedirektoratet, Miljødirektoratet, Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon (DSS), Digitaliseringsdirektoratet, Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ), Statistisk sentralbyrå (SSB), Sokkeldirektoratet og Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE).

Kilde: Finansdepartementet.

I regjeringens budsjettforslag utgjør forsvarssektorens driftsutgifter 30,2 pst. av de samlede driftsutgiftene på statsbudsjettet. Forslagene til økte driftsutgifter til politi og påtalemyndighet, innebærer at disse står for 9,6 pst. av de samlede driftsutgiftene. Driftsutgiftene til Statens vegvesen vil med regjeringens budsjettforslag utgjøre 8,8 pst. av de samlede driftsutgiftene.

Mesteparten av utgiftene under Statens pensjonskasse i tabell 3.9 er utgifter til pensjoner til statsansatte mv. som dekkes etter lov om Statens pensjonskasse. Det resterende omfatter blant annet arbeidsgiveravgift til folketrygden for arbeidsgiverdelen av pensjonsinnskuddet mv., og utgifter til særskilte pensjoner fra statskassen. I tillegg er erstatningsutbetalinger under forsikringsordningene inkludert. Driftsresultatet til Statens pensjonskasse inngår i driftsresultatet til statens forvaltningsbedrifter i tabellen.

Boks 3.3 Driftsresultatet til statens forvaltningsbedrifter

Driftsresultatet til statens forvaltningsbedrifter skal i henhold til bevilgningsreglementet føres opp i statsbudsjettets utgiftsdel. Denne bestemmelsen omfatter forvaltningsbedriftene under budsjettkapitlene 2445–2490. Driftsresultatet består av de ulike forvaltningsbedriftenes driftsinntekter fratrukket driftsutgifter, avskrivninger, renter og eventuelle avsetninger til reguleringsfond. Driftsresultatet føres på post 24. Brutto driftsinntekter i statens forvaltningsbedrifter tas inn i budsjettet på underpost som et negativt beløp, siden de føres på budsjettets utgiftsside. Et negativt tall for statens forvaltningsbedrifter i tabell 3.9 betyr dermed at det er et netto driftsoverskudd. Unntaket fra bruttoprinsippet gjelder bare driftsbudsjettet. For investeringsutgifter, tilskudd mv., følges bruttoprinsippet for føringer i statsbudsjettet også for forvaltningsbedriftene. Disse beløpene inngår i oversiktene over de ulike utgiftsartene nedenfor.

Selv om alle investeringer i forvaltningsbedriftene blir utgiftsført brutto, blir renter av statens kapital beregnet som om statens netto investeringsbidrag skulle være et lån fra statskassen, og det foretas avskrivninger på grunnlag av bokført kapital. Avskrivninger og renter blir ført som underposter på post 24, og det samlede avskrivnings- og rentebeløp for forvaltningsbedriftene tas til inntekt på statsbudsjettets inntektsside, jf. nærmere omtale av forvaltningsbedriftene i avsnitt 3.2.1.

3.3.2 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Utgiftene til investeringer budsjetteres på postene 30–49, og omfatter nybygg og anlegg, vedlikehold, ombygginger og utstyrsanskaffelser som er så betydelige at de har karakter av investering. Bevilgningene på postene 30–49 gir imidlertid ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet, ettersom blant annet investeringer i helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF finansieres med tilskudd over statsbudsjettet. Videre finansieres deler av veiutbyggingene med bompenger som ikke budsjetteres på statsbudsjettet.

Tabell 3.10 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

29,6

36,1

22,0

Forsvar¹

41,3

41,5

0,5

Statens vegvesen

10,8

10,2

-5,5

Statsbygg

7,8

5,7

-27,1

Bygg utenfor husleieordningen

7,3

6,5

-10,3

Redningshelikoptertjenesten

1,0

0,8

-20,2

Andre investeringsbevilgninger

6,1

6,7

10,0

Sum investeringer

103,8

107,5

3,5

¹ Investeringsbudsjettet til FD er stabilt på tross av at LTP-rammen økes med 4,2 mrd. kroner. Det skyldes: (1) tekniske endringer i tråd med etablert praksis gir en reduksjon på 2,3 mrd. kroner på post. 1760, kapittel 45; (2) prioritering av drift fremfor investering i opptrappingen av LTP; (3) forslag om nytt kapittel 1750, post 21 for militær støtte til Ukraina. Midlene til posten flyttes til dels fra andre investeringsposter under FD.

Kilde: Finansdepartementet.

Størstedelen av statens investeringer foretas innenfor petroleumsvirksomheten, forsvarssektoren, samferdselssektoren og statlige byggeprosjekter. Dersom investeringer innenfor petroleumsvirksomheten holdes utenom, reduseres utgiftene på postene 30–49 med til sammen 2,9 mrd. kroner, eller 3,8 pst., fra Saldert budsjett 2025.

3.3.3 Overføringer til andre (postene 50–89)

Overføringer til andre budsjetteres på postene 50–89 i statsbudsjettet. Bevilgninger i denne kategorien utgjør 78 pst. av de totale bevilgningene på utgiftssiden. Overføringen til Statens pensjonsfond utland og overføringene under folketrygden utgjør hoveddelen av disse bevilgningene.

Overføringene deles inn i tre faste undergrupper:

Overføringer til andre statsregnskap: Postene 50–59

Overføringer til kommuneforvaltningen: Postene 60–69

Andre overføringer: Postene 70–89

Tabell 3.11 Overføringer til andre (postene 50–89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Postene 50–59

Overføring til Statens pensjonsfond utland

643,0

521,3

-18,9

Øvrige overføringer til andre statsregnskap (nettobudsjetterte virksomheter, fond mv.)

72,9

75,5

3,6

Sum overføringer til andre statsregnskap

715,8

596,8

-16,6

Postene 60–69

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

245,4

259,0

5,6

Øvrige overføringer til kommuneforvaltningen

106,0

98,1

-7,5

Sum overføringer til kommuneforvaltningen

351,4

357,1

1,6

Postene 70–89

Folketrygden

701,6

743,4

6,0

Regionale helseforetak

228,6

237,1

3,7

Øvrige overføringer

319,6

362,8

13,5

Sum andre overføringer

1 249,8

1 343,2

7,5

Sum overføringer til andre (postene 50–89)

2 317,0

2 297,2

-0,9

Kilde: Finansdepartementet.

Den største bevilgningen på 50-postene er overføringen fra statsbudsjettet til Statens pensjonsfond utland. Denne overføringen tilsvarer statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Postene 50–59 brukes også til overføringer til statlige institusjoner hvor drifts- og investeringsutgifter gis som en netto bevilgning. Slike institusjoner er underlagt departemental instruksjonsmyndighet og defineres ikke som selvstendige rettssubjekter. Universitetene og de statlige høyskolene utgjør hovedparten av de nettobudsjetterte virksomhetene. Det vises til vedlegg 4 for nærmere oversikt over den samlede aktiviteten i disse virksomhetene og spesifikasjon av kontantbeholdningen i virksomhetene.

Overføringer til statlige fond eller avsetningskonti i Norges Bank budsjetteres også på overføringspostene til andre statsregnskap (postene 50–59). Når Stortinget har vedtatt en bevilgning, overfører det aktuelle departement midlene til fondet, og utbetaling fra fondene skjer dels i budsjettåret og dels i påfølgende år.

Postene 60–69 omfatter overføring til kommunenes og fylkeskommunenes forvaltningsbudsjetter. Overføringer til kommunesektoren gis dels som rammetilskudd over Kommunal- og distriktsdepartementets budsjett og dels som øremerkede tilskudd som bevilges over flere departementers budsjetter. Kommunesektoren har i tillegg inntekter fra blant annet skatter og gebyrer.

Utgiftspostene 70–89 omfatter overføringer til private, for eksempel husholdninger, organisasjoner, private bedrifter mv. I budsjettforslaget for 2026 er 55,3 pst. av bevilgningene på disse postene utgifter under folketrygden. Postene omfatter også overføringer til statlige foretak som er organisert som selvstendige rettssubjekter. Dette gjelder blant annet tilskudd til de regionale helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF. Øvrige overføringer til private inkluderer et bredt spekter av ordninger som er forskjellige med hensyn til målgrupper, formål og bevilgningsstørrelse. Eksempler på slike overføringer er barnetrygd, kontantstøtte, AFP-tilskudd, tilskudd til internasjonale organisasjoner, bistandsmidler og renter på innenlandsk statsgjeld.

3.3.4 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90–99)

Postene 90–99 inneholder bevilgninger som endrer sammensetningen av statens formue i kapitalregnskapet. Lån mv. til statsbankene i tabell 3.12 omfatter utlån gjennom Husbanken og Statens lånekasse for utdanning, samt lån til Innovasjon Norge og SIVA. Utlån under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportfinansiering Norge, er også medregnet her.

Tabell 3.12 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90–99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Lån mv. til statsbankene

154,0

158,4

2,8

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

7,6

7,2

-5,3

Avdrag innenlandsk statsgjeld

63,8

61,1

-4,2

Andre lånetransaksjoner¹

84,1

6,6

-92,1

Sum utlån, statsgjeld mv.

309,5

233,4

-24,6

¹ Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland i 2025.

Kilde: Finansdepartementet.

Samlet reduseres utgiftene på postene 90–99 med 76,2 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2025. Dette skyldes i hovedsak at det i 2025-budsjettet ble gjennomført en ettårig korreksjon, der 82,1 mrd. kroner fra balansen på statens kontantbeholdning i Norges bank ble tilbakeført til tilbakeført Statens pensjonsfond utland. Nærmere omtale fremgår av Prop. 1 S (2024–2025) avsnitt 8.1. I tråd med ny praksis vil det i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett foretas en årlig korreksjon.

3.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

3.4.1 Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Inntektene fra petroleumsvirksomheten omfatter skatt og avgift på utvinning, aksjeutbytte fra Equinor ASA og inntekter fra Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE). Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter.

Tabell 3.13 Inntekter fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

SDØE – driftsresultat

218,7

184,9

-15,5

SDØE – avskrivninger og renter

37,1

44,2

19,1

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOx-avgift

389,0

302,5

-22,2

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

27,8

25,8

-7,1

Sum inntekter fra petroleumsvirksomheten

672,6

557,4

-17,1

Kilde: Finansdepartementet.

Driftsresultat fra SDØE er anslått 33,8 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2025. Mens det i budsjettet for 2025 var lagt til grunn en gjennomsnittlig oljepris på 829 kroner per fat i 2025, legges det nå til grunn en forventet pris på 724 kroner per fat i 2025 og 675 kroner i 2026 målt i løpende priser.

De kalkulatoriske størrelsene avskrivninger og renter inngår som utgifter ved beregningen av SDØEs driftsresultat, samtidig som de føres som inntekter på egne poster. På denne måten skiller man ut den delen av driftsinntektene som dekker avskrivning av investeringer og finansieringskostnadene ved investeringene.

Det budsjetterte utbyttet fra Equinor ASA i 2026 er en teknisk fremskriving av selskapets utbytteutbetaling for første kvartal 2025. Equinor utbetaler utbytte fire ganger i året. I løpet av et kalenderår utbetales utbyttet for tredje og fjerde kvartal fra året før, samt første og andre kvartal i inneværende år.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten består av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomhetens (SDØEs) andel av investeringene på norsk kontinentalsokkel, jf. tabell 3.14.

Tabell 3.14 Utgifter til petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

SDØE – investeringer

29,6

36,1

22,0

Øvrige utgifter

0,0

0,0

0,0

Sum utgifter til petroleumsvirksomheten

29,6

36,1

22,0

Kilde: Finansdepartementet.

Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er summen av inntekter fra petroleumsvirksomheten fratrukket utgiftene. Tabell 3.15 viser hvordan netto kontantstrøm fremkommer.

Tabell 3.15 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Inntekter SDØE

255,8

229,1

-10,4

-

Utgifter SDØE

29,6

36,1

22,0

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

389,0

302,5

-22,2

+

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

27,8

25,8

-7,1

=

Netto kontantstrøm

643,0

521,3

-18,9

Kilde: Finansdepartementet.

3.4.2 Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet fra statsbudsjettets utgiftsside på kapittel 2800 til Statens pensjonsfond utland.[2] Sammen med avkastningen på fondets plasseringer utgjør dette fondets samlede inntekter.

Deler av fondets inntekter brukes til å dekke det oljekorrigerte underskuddet, og overføres fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettets inntektsside på kapittel 5800. Det blir dermed avsatt midler i utenlandsdelen av Statens pensjonsfond dersom overføringen fra fondet til statsbudsjettet er lavere enn netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Anslagene på overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland vil bli endret i løpet av budsjettåret, basert på oppdaterte anslag på kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten og statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd. Det følger av lov om Statens pensjonsfond at statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i sin helhet skal overføres til fondet. Denne overføringen fastlegges dermed endelig ut fra regnskapsførte netto petroleumsinntekter som fremkommer først etter terminavslutning. Det innebærer at det normalt vil være avvik mellom den budsjetterte overføringen til fondet i nysalderingen og i statsregnskapet. Videre vil også det faktiske oljekorrigerte underskuddet, slik det fremkommer i statsregnskapet, normalt avvike fra anslaget som ble lagt til grunn for Stortingets endelige vedtak om overføring fra Statens pensjonsfond utland i forbindelse med nysalderingen av budsjettet. Fra og med statsbudsjettet for 2025 er det innført en årlig korreksjonsmekanisme, hvor det i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett blir foreslått et korrigert bevilgningsvedtak på kapittel 2800, post 96, tilsvarende avviket mellom anslått og faktisk oljekorrigert underskudd i statsregnskapet for foregående år.

Grunnkapitalen i Statens pensjonsfond Norge stammer i hovedsak fra overskudd på trygderegnskapene etter innføringen av folketrygden i 1967 og frem til slutten av 1970-tallet. Avkastningen av midlene i Statens pensjonsfond Norge har tidligere ikke blitt overført til statskassen, men løpende blitt lagt til denne delen av fondet. Fra og med statsbudsjettet for 2025 er det innført en regel for årlige uttak fra Statens pensjonsfond Norge.

Tabell 3.16 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

643,0

521,3

-18,9

-

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

445,8

452,2

1,4

-

Overføring fra Statens pensjonsfond Norge

11,7

12,3

5,1

+

Rente- og utbytteinntekter mv.

451,6

482,5

6,9

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

637,0

539,3

-15,3

Memo:

Anslått kapital i Statens pensjonsfond per 31.12.2025 (målt til markedsverdi)

20 910

Hvorav utlandsdelen utgjør

20 500

Kilde: Finansdepartementet.

3.5 Oppsummering. Saldering av statsbudsjettet og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes derfor av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger og bevilges over kapittel 5999 Statslånemidler, post 90. Bevilgningen til statslånemidler er en saldering av statsbudsjettets inntekter og utgifter medregnet lånetransaksjoner. Ved nysalderingen om høsten gjøres det et endelig vedtak om statslånemidler. Ved årsavslutningen blir statsregnskapet gjort opp, og det blir foretatt en endelig årsavslutningsrapportering slik at kapittel 5999 viser bruttofinansieringsbehovet slik det fremkommer i regnskapet. Brutto finansieringsbehov vil kunne avvike fra budsjettvedtaket i forbindelse med nysalderingen om høsten som følge av at det endelige regnskapet på de enkelte budsjettpostene vil kunne avvike noe fra de vedtatte bevilgningene.

Tabell 3.17 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

Endring i pst.

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

2 249,9

2 269,6

0,9

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

2 695,8

2 721,9

1,0

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-445,8

-452,2

1,4

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

445,8

452,2

1,4

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.¹

309,5

233,4

-24,6

7.

Tilbakebetalinger mv.

133,2

137,8

3,5

8.

Utlån mv., netto (6-7)

176,3

95,6

-45,8

9.

Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

176,3

95,6

-45,8

¹ Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland i 2025.

Kilde: Finansdepartementet.

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 3.17. Det skyldes at det ved vurderingen av statens lånebehov i markedet også tas hensyn til virkningen av statens transaksjoner på likviditeten i pengemarkedet. Det vises til nærmere omtale av statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter i kapittel 7.

4 Utviklingstrekk på statsbudsjettets utgiftsside i perioden 2017–2026

4.1 Innledning

Dette kapittelet analyserer utviklingen i statsbudsjettets utgifter i perioden 2017–2026. For å gi et bedre bilde av ressursbruken på ulike utgiftsområder over tid beregnes realvekst – det vil si endringer i bevilgningene utover pris- og lønnsvekst. Beregningene er også justert for endringer i oppgavefordelingen mellom forvaltningsnivåer og for enkelte endringer i statsbudsjettets inndeling.

Kapittelet innledes med en oversikt over den samlede utgiftsveksten for statsbudsjettet som helhet (avsnitt 4.2), etterfulgt av en mer detaljert gjennomgang av utviklingen innenfor ulike utgiftsområder (avsnitt 4.3). Deretter sammenlignes utgiftsveksten på disse områdene med den generelle økonomiske utviklingen (avsnitt 4.4). Folketrygdens utgifter (avsnitt 4.5) og bevilgningene over statsbudsjettet til forskning (avsnitt 4.6) omtales særskilt.

Endringer i statsbudsjettets utgifter gjenspeiler både nye politiske prioriteringer og tidligere vedtak. For enkelte rettighetsbaserte ordninger, som pensjons- og trygdeytelser, har demografiske endringer stor betydning for utgiftsutviklingen.

Realvekst i bevilgninger er ikke nødvendigvis et godt mål på resultater eller kvaliteten på tjenester innenfor et utgiftsområde. Hvordan de tildelte midlene brukes har stor betydning for måloppnåelsen. Økt produktivitet i statlige virksomheter kan bidra til både høyere tjenesteproduksjon og bedre kvalitet, uten at ressursbruken øker. Slike forbedringer er imidlertid krevende å måle presist.

Utgiftsutviklingen gir heller ikke et fullstendig bilde av de samlede politiske prioriteringene på et område, særlig i tilfeller hvor skatte- og avgiftspolitikken har stor betydning. For eksempel vil et nytt tilskudd til et formål inngå i analysene, men ikke et tilsvarende skattefradrag.

Beregningene i kapittelet bygger på regnskapstall for 2017–2024, anslag på regnskap for 2025 og forslaget til budsjett for 2026. Anslagene for 2025 er basert på gjeldende budsjett etter Stortingets behandling av forslag til tilleggsbevilgninger våren 2025 og oppdaterte anslag på enkelte områder, jf. omtale i kapittel 6.

Realveksten er beregnet med utgangspunkt i Finansdepartementets anslag for budsjettdeflatorer, som bygger på prisstatistikk fra Statistisk sentralbyrå og lønnsvekstberegninger fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene. Beregningene er i hovedsak korrigert for endringer i statsbudsjettets inndeling, og tar utgangspunkt i kapittel- og poststrukturen i 2026-budsjettet. Metodikk og datagrunnlag er nærmere omtalt i boks 4.1.

Boks 4.1 Datagrunnlaget for beregningene

Grunnlagsdataene for analysene i dette kapittelet er hentet fra statsregnskapet, anslag på regnskap for 2025 (jf. avsnitt 6.1) og budsjettforslaget for 2026. For noen bevilgninger har det vært nødvendig å foreta en skjønnsmessig gruppering på områder. Lånetransaksjoner er i sin helhet holdt utenfor beregningene.

I analyseperioden har det vært endringer i funksjonsdeling mellom departementene, omlegginger i budsjetteringspraksis og omorganiseringer av statlige virksomheter. Det er derfor foretatt flere korreksjoner for at dataene skal bli mest mulig sammenlignbare mellom år. Det gjelder blant annet overgang til bruttobudsjettering og omdanning av statlige virksomheter.

Fra og med 2017 har de fleste statlige virksomheter som ikke tidligere betalte pensjonspremie, betalt en sjablongmessig beregnet pensjonspremie til Statens pensjonskasse. Fra 2022 er det innført virksomhetsspesifikk hendelsesbasert pensjonspremie for statlige virksomheter. I den forbindelse ble tilskuddet til Statens pensjonskasse under kap. 612 økt med 1,1 mrd. kroner, mot en tilsvarende netto nedjustering av virksomhetenes bevilgninger. Bevilgningene i tidligere år er korrigert for omleggingen, slik at realveksten mellom år ikke skal påvirkes av 2017- og 2022-reformene. Korreksjonene medfører at det for utgiftsområdene ikke er direkte samsvar mellom de tallene som er brukt her, og de som finnes i andre publikasjoner.

Ved endret funksjonsdeling som følge av endret regjeringssammensetning i 2019, presenteres likestillingsområdet som Kultur- og likestilling, mens Kirke- og livssynsamfunn inngår i Barn, familie, tros- og livssynssamfunn. Etter ny regjering høsten 2021 ble ansvaret for integreringsområdet overført fra Kunnskapsdepartementet til Arbeids- og inkluderingsdepartementet, men integreringsområdet i oversikten presenteres under Utlendingsområdet inkl. integrering av flyktninger. Kystverket, som er overført fra Samferdselsdepartementet til Nærings- og fiskeridepartementet, presenteres i oversikten fortsatt under Andre samferdselsformål. Etter opprettelsen av Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2024 er utgiftsområdet Kommunal- og distriktsformål utenom rammetilskudd delt i henholdsvis Digitaliserings- og forvaltningsområdet og Kommunal- og distriktsformål utenom kommunale rammetilskudd. Sammensetningen av Statlig administrasjon, EØS-finansieringsordninger mv. er endret sammenlignet med i fjor. Utgifter til administrasjon av departementene er fordelt ut på politikkområdene, med unntak av finansadministrasjon, utenriksadministrasjon og konstitusjonelle institusjoner.

Alle kronebeløp er oppgitt i nominelle priser. For 2017–2024 er det tatt utgangspunkt i regnskapstall, mens anslagene for 2025 er basert på gjeldende budsjett etter Stortingets behandling av forslag til tilleggsbevilgninger våren 2025 samt oppdaterte anslag på enkelte områder.

Realveksten er beregnet med utgangspunkt i Finansdepartementets anslag for budsjettdeflatorer, som bygger på prisstatistikk fra Statistisk sentralbyrå og lønnsvekstberegninger fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene. Disse prisindeksene er valgt for å gi et best mulig uttrykk for utgiftsveksten. Prisindeksene i beregningene gjelder for relativt brede grupper som statlig lønn, andre driftsutgifter, investeringer og overføringer til kommuneforvaltningen og private. Siden en analyserer ressursbruken sett fra utgiftssiden på statsbudsjettet, benyttes flere prisindekser som reflekterer prisutviklingen for disse områdene, og disse kan være ulike. Det betyr for eksempel at realveksten på to områder vil være ulik selv om de har samme relative økning i bevilgningene, dersom sammensetningen av deflatorene på de to områdene er ulike.

Realveksten er beregnet basert på bruken av innsatsfaktorer i de enkelte statlige virksomheter. Den årlige veksten i statlige virksomheters produktivitet vil dermed ikke være reflektert i realveksten i dette kapittelet.

4.2 Samlet utgiftsvekst for statsbudsjettet

Figur 4.1 Reell, underliggende utgiftsvekst på statsbudsjettet. Prosentvis vekst

Kilder: Finansdepartementet og Statistisk sentralbyrå.

Figur 4.1 viser statsbudsjettets reelle, underliggende utgiftsvekst (medregnet folketrygden) i perioden 2017–2026. Ved beregning av den underliggende utgiftsveksten holdes utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter utenom, og det korrigeres også for enkelte regnskapsmessige forhold. Se nærmere omtale i boks 2.1.

I 2020 ble utgiftsveksten svært høy som følge av de ekstraordinære tiltakene i møte med pandemien. Også i 2021 var det et betydelig omfang av slike tiltak. Den reelle underliggende utgiftsveksten for 2021 er likevel negativ, siden omfanget av ekstraordinære tiltak var lavere. De senere årenes budsjetter har vært preget av betydelige merutgifter til blant annet å håndtere de omfattende direkte og indirekte konsekvensene av Russlands angrepskrig i Ukraina. Den endrede sikkerhetspolitiske situasjonen har gjort det nødvendig å prioritere forsvar og beredskap høyere enn tidligere.

Veksten fra i fjor til i år er nå anslått til 5,2 pst., mot 1,0 pst. da budsjettet for 2025 ble fremmet høsten 2024. Økningen skyldes særlig Stortingets vedtak i vår om en ekstraordinær og midlertidig økning av støtten til Ukraina gjennom Nansen-programmet med 50 mrd. kroner, til totalt 85 mrd. kroner i 2025. Videre ble utgiftene på flere områder foreslått økt i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2025, herunder til å dekke merkostnader i kommunesektoren og til innføringen av Norgespris. I stortingsbehandlingen ble utgiftene økt ytterligere, blant annet til økt vekst i kommunenes frie inntekter, redusert makspris og økt bemanning i barnehager, samt økt satsing på samferdsel i fylkeskommunene.

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2025 til 2026 anslås til 1,0 pst. I regjeringens forslag ligger det inne en videreføring av årets ramme for Nansen-programmet på totalt 85 mrd. kroner i 2026-budsjettet, inkludert 50 mrd. kroner som en midlertidig og ekstraordinær bevilgning.

4.3 Realvekst på statsbudsjettets utgiftsområder

Tabell 4.1 viser årlig realvekst i prosent innenfor ulike utgiftsområder. Figur 4.2 viser utgiftsområdenes størrelse i 2026. Folketrygden omtales i avsnitt 4.5.

Forslag til bevilgning til internasjonal bistand i 2026 viser en marginal nominell økning fra anslag på regnskap for inneværende år. Utgifter innenfor bistand har økt vesentlig i senere år, noe som reflekteres i den årlige realveksten på 2,8 pst. fra 2021 til 2025. Bevilgningene som er inkludert i kategorien internasjonal bistand, sammenfaller ikke helt med det som inngår i regjeringens forslag til bistandsramme, jf. tabellnote. Regjeringens forslag til bistandsramme på 56,6 mrd. kroner utgjør 1,0 pst. av bruttonasjonalinntekt (BNI) i 2026.

Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager gjelder i all hovedsak bevilgninger til grunnopplæring (herunder kvalitetsutvikling og private skoler), statlige øremerkede tilskudd til barnehager, og voksenopplæring. Kategorien omfatter ikke rammetilskuddene til kommunesektoren, og omfatter dermed bare en liten del av finansieringen av grunnskolen. Beregningene viser en liten økning på området fra 2025 til 2026. Fra 2021 til 2025 var det for området samlet sett en nedgang som kan tilskrives utfasing av ekstraordinære pandemitiltak, mens det isolert sett var en kraftig realvekst på 12,1 pst. på barnehageområdet i perioden. Økningen skyldes en rekke ulike tiltak for å øke kvaliteten og kompetansen i barnehagene. Den samlede veksten fra 2017 til 2021 kan tilskrives økte utgifter i grunnopplæringen, hvor utgiftene har økt med 4,7 pst. årlig i perioden. Det er korrigert for innlemming av øremerkede tilskudd i rammetilskuddet.

Høyere utdanning og forskning består i hovedsak av bevilgninger til universiteter, høyskoler, fagskoler og forskningsbevilgninger under Kunnskapsdepartementet. Økningen fra 2025 til 2026 skyldes hovedsakelig økte anslag for utbetalinger fra Forskningsrådet, økt tilskudd til fagskoler, økt rammebevilgning til universiteter og økte kontingentutgifter til EUs rammeprogram for forskning og innovasjon. Norges kontingent fastsettes ut fra Norges BNP i forhold til EU-landenes, og de økte kontingentutgiftene i 2026 skyldes en økning i Norges relative BNP. Realveksten i perioden 2021–2025 skyldes i hovedsak økte kostnader ved å gi rentefrie lån under utdanning, som følge av økt rente. I perioden 2017–2021 utgjør den gjennomsnittlige årlige utgiftsveksten i høyere utdanning utenom forskning 1,9 pst. SSB publiserer årlig en oversikt over nivået på de samlede bevilgningene til forskning og utvikling (FoU) på statsbudsjettet og utviklingen over tid, jf. omtale i avsnitt 4.6.

Boks 4.2 Rammetilskudd til kommuneforvaltningen

Flere av de største offentlige velferdsordningene ivaretas av kommunene. Dette gjelder blant annet barnehage, grunnskole, primærhelsetjenester og eldreomsorg. Kommuneforvaltningens viktigste inntektskilder er lokale skatter og overføringer fra staten. Overføringene fra staten er både generelle rammetilskudd og øremerkede tilskudd til spesifikke formål. Rammetilskuddene fra staten til kommuner og fylkeskommuner er ikke fordelt på de enkelte kommunale utgiftsformålene. Beregningene for de statlige bevilgningene på de ulike utgiftsområdene inkluderer dermed bare de øremerkede tilskuddene til kommunene og ikke finansiering gjennom rammetilskudd.

I analyseperioden er det foretatt enkelte endringer i oppgavefordelingen mellom staten og kommunene/fylkeskommunene, blant annet på samferdselsområdet. Fra 2020 er en rekke øremerkede tilskudd innlemmet i rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner. Dette utgjør om lag 5 mrd. kroner. Fra 2022 er rammetilskuddet økt med 1,3 mrd. kroner som følge av barnevernsreformen. Det er korrigert for disse innlemmingene i tallene for rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner og i presentasjonen av realveksten for de berørte politikkområdene.

Skattenes andel av samlede inntekter for kommunene og fylkeskommunene har blitt justert i løpet av perioden, og dette reflekteres i størrelsen på de statlige overføringene til kommuneforvaltningen. Disse endringene er det i hovedsak ikke korrigert for i rammetilskuddene til kommuneforvaltningen i beregningene i dette kapittelet. For en samlet omtale av kommuneøkonomien vises det til avsnitt 3.4 i Nasjonalbudsjettet 2026.

Tabell 4.1 Utviklingen i utgiftsområder 2017–2026. Nominelle tall i mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst

Nominell verdi

Gjennomsnittlig årlig realvekst

Utgiftsområde

2017

2021

2025

2026

2017– 2021

2021– 2025

2025– 2026

Internasjonal bistand¹

28,7

35,1

47,3

47,4

2,1 %

2,8 %

-2,3 %

Utdanning

– Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager

12,5

16,1

19,2

19,8

3,4 %

-0,1 %

0,1 %

– Høyere utdanning og forskning under Kunnskapsdepartementet

55,7

67,0

82,7

87,0

1,9 %

0,7 %

2,6 %

Kultur og likestilling

17,4

25,8

25,9

27,0

7,1 %

-4,5 %

1,9 %

Rettsvesen og beredskap inkl. Svalbardbudsjettet

35,2

42,2

54,4

55,1

1,5 %

1,7 %

-1,1 %

Utlendingsområdet inkl. integrering av flyktninger

24,2

11,6

32,7

28,9

-19,2 %

23,3 %

-13,6 %

Kommunal- og distriktsformål utenom rammetilskudd til kommunesektoren

8,3

12,0

10,0

10,0

6,9 %

-8,8 %

-3,6 %

Digitaliserings- og forvaltningsområdet

10,8

10,0

24,0

23,0

-4,1 %

16,8 %

-7,2 %

Arbeid og sosiale formål

32,0

40,1

47,9

51,6

2,8 %

-0,3 %

4,8 %

Helse

– Spesialisthelsetjenesten

144,6

187,0

232,7

243,0

3,8 %

0,8 %

1,2 %

– Andre helseformål

17,0

27,6

19,3

19,9

9,4 %

-12,6 %

0,2 %

Barn, familie, tros- og livssynssamfunn

28,3

33,1

48,2

50,2

1,5 %

5,2 %

1,9 %

Næringsformål

– Næring og fiskeri

13,0

28,0

20,5

22,4

17,4 %

-11,7 %

6,5 %

– Landbruk og mat

18,2

20,7

34,0

34,6

0,1 %

8,0 %

-2,0 %

Energiformål, inkl. strømstønad (ekskl. statlig petroleumsvirksomhet)

4,0

6,4

15,2

20,5

8,4 %

19,5 %

30,6 %

Samferdselsformål

– Vei- og jernbaneformål

54,6

71,4

80,1

82,3

3,4 %

-1,9 %

0,0 %

– Andre samferdselsformål

4,0

12,5

20,1

19,0

24,1 %

6,6 %

-8,5 %

Forsvarsformål²

48,2

62,3

165,6

171,8

3,1 %

21,7 %

1,0 %

Klima og miljø³

12,8

15,7

28,2

27,0

1,8 %

10,3 %

-6,7 %

Statlig administrasjon, EØS-finansieringsordninger mv.

19,5

22,9

24,9

26,0

0,9 %

-2,5 %

1,7 %

Underliggende utgiftsvekst i statsbudsjettet, samlet

2,5 %

3,1 %

1,0 %

Rammetilskudd til kommunesektoren⁴

177,9

206,5

266,5

273,6

Kompensasjon for merverdiavgift til offentlig forvaltning og private

31,0

38,6

47,0

48,0

Renter på statsgjeld

8,9

9,9

18,9

20,7

Statlig petroleumsvirksomhet

26,6

24,7

31,4

36,1

¹Internasjonal bistand inkluderer ikke bevilgninger som regnes som bistand under andre departementer enn Utenriksdepartementet, herunder klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet. Utgiftsområdet inkluderer heller ikke ODA-godkjente flyktningutgifter i Norge og kapitaltransaksjoner (kapital til Norfund/Klimainvesteringsfondet). Utgifter til administrasjon som fra 2025 er gått inn i Utenriksdepartementets driftsbevilgninger, er korrigert for og i tabellen presentert under internasjonal bistand.

²Forsvarsformål er her definert annerledes enn ved rapportering til NATO. Blant annet er ikke bevilgninger til anskaffelsen av nye redningshelikoptre inkludert i tabellen. Administrasjon av Forsvarsdepartementet og den militære delen av Nansen-programmet for støtte til Ukraina inngår.

3 Politikkområdet omfatter utgifter til klima- og miljøtiltak kun på Klima- og miljødepartementets områder.

4 Realvekst i kommunesektoren omtales i Nasjonalbudsjettet 2026, avsnitt 3.4.

Kilde: Finansdepartementet.

Innenfor området kultur og likestilling var det en sterk vekst i perioden 2017 til 2021, som skyldes ekstraordinære bevilgninger i forbindelse med pandemien. Utfasing av tiltak etter pandemien bidrar til nedgangen i perioden 2021–2025. Samlet er ressursinnsatsen på området økt etter 2017, selv etter den nevnte utfasingen. Det er beregnet en realvekst på 1,9 pst. neste år. Bevilgningsøkninger til merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner og økte tilskudd til kulturinstitusjoner forklarer mye av denne veksten.

Bevilgningene til rettsvesen og beredskap hadde i perioden 2017 til 2021 en årlig realvekst på 1,5 pst., som blant annet skyldes investeringer i landsdekkende nødnett, redningshelikoptre, politihelikoptre, nytt beredskapssenter for politiet og sikrede datasentre i justissektoren, samt økte bevilgninger til politiet. I perioden 2021–2025 har den årlige realveksten økt. Dette skyldes blant annet at det har blitt iverksatt flere tiltak i møte med krigen i Ukraina, og at sikkerhet og beredskap generelt har vært høyt prioritert. Bevilgninger til politi og sivile beredskapsaktører er økt betydelig.[3] Realnedgangen fra 2025 til 2026 skyldes blant annet redusert bevilgning til Redningshelikoptertjenesten i takt med at anskaffelsen av nye redningshelikoptre ferdigstilles, og reduserte anslag på regelstyrte poster. Den største reduksjonen på de regelstyrte postene er erstatninger til voldsofre. Nedgangen skyldes at Kontoret for voldsoffererstatning har arbeidet med å få ned restanser, som ventes å gi lavere utbetalinger i 2026. I motsatt retning trekker økte tildelinger til kriminalomsorgen, politiet og PST, og Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap.

Utgiftene på utlendingsområdet[4] varierer fra år til år fordi tilstrømningen av asylsøkere varierer. Det store antallet ankomster høsten 2015 medførte spesielt høye utgifter på området i perioden 2015 til 2017 og en nedgang i etterkant. Bevilgningsnivået fra 2021 til 2025 har igjen økt kraftig som følge av ankomster fra Ukraina. Fra 2025 til 2026 anslås en reduksjon i utgiftene som følge av lavere ankomster enn foregående år. Dette skyldes blant annet endringer i regelverket om kollektiv beskyttelse.

Figur 4.2 Statsbudsjettets utgifter i 2026. Mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet.

Området kommunal- og distriktsformål utenom rammetilskudd til kommunesektoren[5] omfatter distriktsutvikling og regional utvikling, samiske forhold og nasjonale minoriteter, og bolig- og bomiljøtiltak. Nedgangen fra 2025 til 2026 skyldes i hovedsak en reduksjon i de regional- og distriktspolitiske virkemidlene. Nedgangen i perioden 2021–2025 har sammenheng med utfasing av den kommunale kompensasjonsordningen til lokale virksomheter under pandemien.[6] Kategorien omfatter ikke toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester eller rammetilskuddene til kommunesektoren, som utgjør den klart største delen av Kommunal- og distriktsdepartementets budsjett.[7] I 2026 foreslår regjeringen en realvekst i kommunesektorens frie inntekter på 4,2 mrd. kroner, tilsvarende 0,7 pst.

Digitaliserings- og forvaltningsområdet omfatter fellestjenester for departementene og Statsministerens kontor, statsforvalterne, statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning, forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, personvern, og statlig arbeidsgiverpolitikk. Utgiftene til disse formålene økte kraftig i perioden 2021–2025, etter en realnedgang i perioden 2017–2021. Økningen i denne perioden skyldes i hovedsak statlige byggeprosjekter, herunder nytt regjeringskvartal. På grunn av oppstart og ferdigstillelse av byggeprosjekter vil utgiftene til slike prosjekter kunne variere betydelig mellom år, noe som også hovedsakelig forklarer den beregnede realnedgangen på 7,2 pst. til neste år.

Utgiftsområdet arbeid og sosiale formål viser en stor økning fra 2025 til 2026 på 4,8 pst. De største endringene er økt anslag for tilskuddet til Statens pensjonskasse (SPK) og forslaget om å opprette en kompensasjonsordning for oljepionerer. I tillegg foreslås økt bevilging til ulike arbeidsmarkedstiltak. I perioden 2021–2025 var det en nedgang på utgiftsområdet blant annet fordi midlertidige bevilgningsøkninger til Nav i forbindelse med koronapandemien ble faset ut. Folketrygden inngår ikke i dette utgiftsområdet, men omtales i avsnitt 4.5.

For bevilgningene til spesialisthelsetjenesten anslås det en samlet realvekst på om lag 1,2 pst. fra i år til neste år. Det er høyere enn i perioden 2021–2025, da ekstraordinære bevilgninger som følge av pandemien ble faset ut. Bevilgningene til de regionale helseforetakene øker for å kompensere for behovet som følger av den demografiske utviklingen. I tillegg foreslås det å øke bevilgningen til investeringslån i 2026, som følge av at regjeringen foreslår lånerammer til fem nye investeringsprosjekter. Betaling av avdrag på investeringslån er trukket fra de samlede utgiftene i tabell 4.1.

Området Andre helseformål består av tiltak for folkehelsen, helseforvaltning, støtte til helse- og omsorgstjenester i kommunene, tannhelse og oppbygging av kunnskap og kompetanse. Nedgangen i perioden 2021–2025 skyldes utfasing av ekstraordinære bevilgninger i 2021, 2022 og 2023 som følge av pandemien, herunder bevilgninger til vaksine mot covid-19 og innkjøp av hurtigtester.

Området barn, familie og tros- og livssynssamfunn omfatter barne- og familievern, barnetrygd, kontantstøtte og tiltak innen tros- og livssynssamfunn. Mens utbetalingene av barnetrygd ventes å øke neste år, faller utbetalingene av kontantstøtte. Utgiftene til tilskudd til tros- og livssynssamfunn har økt betydelig fordi staten i 2021 overtok ansvaret for den kommunale delen av tilskudd til tros- og livssynssamfunn, og på grunn av endringer i medlemstall. Utgiftene på dette området har også økt siden 2023 som følge av bevaringsstrategi for kulturhistorisk verdifulle kirkebygg. Utgifter til statlige barnevernstiltak har økt i senere år, blant annet som følge av økte priser på tiltak.

Området næring og fiskeri viser en realøkning neste år på 6,5 pst. Økningen kan særlig knyttes til bevilgninger til nytt sjøfibersamband til Svalbard og Jan Mayen og oppgraderingen av energiforsyningen på Svalbard. Realnedgangen i perioden 2021–2025 skyldes i hovedsak utfasing av midlertidige støtteordninger under koronapandemien.

Området landbruk og mat gjelder i hovedsak bevilgninger i forbindelse med jordbruksavtalen. Budsjettstøtten over jordbruksavtalen har økt markant de seneste årene. Reduksjonen fra 2025 til 2026 skyldes blant annet tilleggsbevilgninger til særskilte formål i forbindelse med RNB 2025 samt reduksjoner i anslagsstyrte poster. Det ytes også betydelig støtte til landbruket gjennom importvernet for landbruksvarer og skattefordeler gjennom jordbruksfradraget som ikke inngår i denne beregningen.

Området energiformål, inkl. strømstønad (ekskl. statlig petroleumsvirksomhet) omfatter Sokkeldirektoratet, Norges vassdrags- og energidirektorat, Havindustritilsynet, tiltak for å fremme CO₂-håndtering og overføring til Norges forskningsråd over Energidepartementets budsjett. Den høye realveksten i perioden 2021–2025 forklares i hovedsak av strømstønadsordningen for husholdninger og borettslag som ble etablert i 2022. Den videre realveksten på over 30 pst. fra 2025 til 2026 skyldes i hovedsak innføringen av Norgespris.

Utgiftene til vei- og jernbaneformål[8] viser en om lag reell videreføring av nivået fra i år til neste år. Utgiftene til veiformål i 2026 øker med 3,8 pst., mens jernbaneformål reduseres med 5,5 pst. For veiformål henger økningen i hovedsak sammen med forpliktelser i igangsatte store investeringsprosjekter, særlig til OPS-prosjekter og Fellesprosjektet Vossebanen/E16 Arna-Stanghelle. Reduksjonen under jernbaneformål skyldes blant annet at flere store investeringsprosjekter er forsinket i forhold til opprinnelig plan. Budsjettforslaget legger til rette for å opprettholde rasjonell gjennomføring av alle oppstartede infrastrukturprosjekter. Det foreslås ikke kostnadsrammer for oppstart av nye, store infrastrukturprosjekter i 2026-budsjettet.

Fra i år til neste år reduseres utgiftene til andre samferdselsformål reelt med 8,5 pst. Behovet for statlig bevilgning til byggingen av nye lufthavner i Bodø og Mo i Rana går ned i 2026, som er i henhold til fremdriftsplanene. Samtidig er det høy realvekst til formålet over perioden 2017 til 2026. Økningene i senere år skyldes i hovedsak økt tilskudd til Avinor knyttet til de to lufthavnene i Nordland samt halverte maksimaltakster og økt kapasitet på flyrutene staten kjøper på kortbanenettet (FOT-rutene).

For nærmere omtale av oppfølging av Nasjonal transportplan 2025–2036, vises det til omtale under Samferdselsdepartementet i kapittel 2.

Utgiftene til forsvarsformål har økt kraftig de senere årene. Økningen siden 2021 skyldes i stor grad opprettelse av Nansen-programmet for støtte til Ukraina i 2023 og utvidelsene av dette programmet. Videre har det vært store bevilgningsøkninger til opptrapping av forsvarsbudsjettet i tråd med foregående og nåværende langtidsplan, tiltak for økte ambisjoner ut over langtidsplanen og økte utgifter som følge av valutajustering av investeringskostnader. Økningen fra 2025 skyldes i hovedsak forslaget om opptrapping av forsvarsbudsjettet med 4,2 mrd. kroner, i tråd med de økonomiske rammene i langtidsplanen. I motsatt retning reduseres utgiftene med 2,5 mrd. kroner som følge av forslag om redusert militær andel av Nansen-programmet.

Utgiftsområdet klima og miljø omfatter tiltak under Klima- og miljødepartementet. Det har vært en betydelig vekst i utgiftene de seneste årene, blant annet som følge av økte overføringer til Klima- og energifondet som forvaltes av Enova, økte bevilgninger til CO₂-kompensasjonsordningen for industrien og til det internasjonale Klima- og skoginitiativet. Nedgangen fra 2025 til 2026 skyldes i hovedsak en reduksjon i overføringene til Klima- og energifondet på 1,9 mrd. kroner, blant annet som følge av at øremerkede midler til punktutslippsprogrammet ikke videreføres. Utgifter til klima- og miljøtiltak under andre departementer er ikke medregnet i dette utgiftsrområdet. Beregningene gir derfor ikke et fullstendig uttrykk for de samlede prioriteringene av norsk klima- og miljøpolitikk på utgiftssiden. Klima- og miljøpolitikken føres dessuten i stor grad ved hjelp av skatter, avgifter, kvoter og reguleringer.

Utgiftsområdet statlig administrasjon, EØS-finansieringsordningene mv. omfatter i hovedsak utgifter til Kongehuset, Stortinget, regjeringen, samt deler av budsjettene til Utenriksdepartementet og Finansdepartementet som har karakter av fellesadministrasjon, herunder EØS-finansieringsordningene. Bevilgningene til EØS-finansieringsordningene øker nominelt fra 1 mrd. kroner i 2025 til 1,6 mrd. kroner i 2026, tilsvarende en reell oppgang på 52,5 pst. Bevilgningen til EØS-finansieringsordningene varierer mye, i hovedsak som følge av variasjon i gjennomføringstakten i prosjektene. I 2024 ble det signert ny avtale om EØS-finansieringsordningene for perioden 2021–2028. Flere prosjekter er nå i implementeringsfasen og det fører til økte utbetalinger under ordningen i 2026. Utenom EØS-finansieringsordningene er det en reell nedgang neste år på om lag 0,5 pst., mens den årlige økningen i gjennomsnitt var 0,8 pst. over perioden 2021–2025.

Tabell 4.1 viser nominelle tall for rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner. Ettersom rammetilskuddene kun er én av flere finansieringskilder for kommuner og fylkeskommuner, er det ikke beregnet realvekst for dette området. Videre kan rammetilskuddene endres betydelig mellom år som følge av innlemming av øremerkede tilskudd og fastsettelsen av skattørene for kommunene og fylkeskommunene. Det er i tabell 4.1 korrigert for store reformer som påvirker nivået på rammetilskuddene, jf. boks 4.2 Rammetilskudd til kommuneforvaltningen. Når en beregner den samlede underliggende realveksten i statsbudsjettet medregnet folketrygden, korrigeres ofte de kommunale rammetilskuddene for skatteendringer som påvirker veksten i kommuneforvaltningens økonomi. Det er ikke korrigert for endringer i skattereglene i tabell 4.1. Kommuneøkonomien omtales utførlig i den årlige kommuneproposisjonen og av Det tekniske beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Det gis årlig et betydelig beløp i kompensasjon for merverdiavgift til kommuner, statlige virksomheter og private. I tabell 4.1 er ikke disse bevilgningene fordelt på formål.

Utgiftene til renter av statsgjelden varierer som følge av statens lånestrategi og endringer i rentenivået. Bevilgningene er et resultat av tekniske forutsetninger om låneopptak og renteutviklingen mer enn prioriteringer i budsjettet. I Norge dekkes det oljekorrigerte underskuddet av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettets renteutgifter er dermed uavhengig av den oljekorrigerte balansen på statsbudsjettet.

Statlig petroleumsvirksomhet omfatter utgifter til statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) og utgifter i forbindelse med disponering av innretninger på kontinentalsokkelen. Utgiftene til petroleumsvirksomheten varierer til dels betydelig mellom år. Det er særlig investeringsutgiftene som varierer mye.

4.4 Utvikling i statsbudsjettets utgifter i forhold til BNP-veksten

Det vil normalt være vekst i økonomien. Dette avsnittet viser utviklingen i utgiftsområder sammenlignet med den generelle årlige veksten i økonomien, det vil si i hvilken grad utgiftsområdene følger utviklingen i brutto nasjonalprodukt (BNP) for fastlandet. Høyere vekst på et utgiftsområde enn i økonomien generelt kan peke i retning av at området har vært særlig prioritert, men høyere vekst kan også skyldes endringer i sammensetningen i befolkningen eller andre forhold som ikke er politisk bestemt.

Figur 4.3 sammenligner gjennomsnittlig årlig vekst for de enkelte utgiftsområdene med veksten i fastlands-BNP i perioden 2017–2026. Fra 2017 til 2026 anslås nå veksten i fastlands-BNP til 16,5 pst. reelt og 59,0 pst. nominelt. I figuren er de samme utgiftsområdene som i avsnitt 4.3 vist etter vekst i mrd. 2026-kroner. Utgiftene er her omregnet med nominell vekst i BNP, og ikke de ulike budsjettdeflatorene. Tallene er derfor sammenlignbare på tvers av utgiftsområder og gir et uttrykk for prioritering av områder på statsbudsjettet. Folketrygden er nærmere omtalt i avsnitt 4.5.

I perioden er det utgifter til forsvarsformål, folketrygden, energiformål med strømstønad, andre samferdselsformål og spesialisthelsetjenesten som viser størst vekst målt i kroner utover det en vekst tilsvarende fastlands-BNP skulle tilsi. Veksten under forsvar skyldes opptrappingen av forsvarsbudsjettet og opprettelsen av Nansen-programmet for Ukraina, jf. omtale under 4.3. Innføringen av Norgespris bidrar, sammen med videreføringen av den etablerte strømstønadsordningen, til vekst på energiområdet. Utviklingen for folketrygden omtales under 4.5.

De områdene som går mest ned i forhold til veksten i BNP, er kategorien andre helseformål og utlendingsområdet inkludert integrering av flyktninger. Nedgangen for andre helseformål skyldes særlig reduksjon i utgiftene til investeringstilskudd til kommunale omsorgstjenester, og utfasing av forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene. Ved utfasingen ble finansier-ingen tilbakeført til rammetilskuddet til deltakerkommunene. Utgiftene til utlendingsområdet, inkludert integrering av flyktninger, påvirkes av både antall ankomster og sammensetningen av flyktninger. Siden 2017 har de årlige utgiftene variert, og i 2026 anslås det en reell nedgang sammenlignet med 2017.

Ordinære utgifter på statsbudsjettet finansieres hovedsakelig av løpende skatte- og avgiftsinntekter fra Fastlands-Norge og av overføringen av fondsmidler fra Statens pensjonsfond utland. Samlet har utgiftssiden på statsbudsjettet vokst mer enn BNP-veksten i perioden. Samtidig har skatte- og avgiftsinntektene fra Fastlands-Norge over tid vært forholdsvis stabile som andel av BNP for Fastlands-Norge. Dette gjenspeiles i at bruken av fondsmidler som andel av BNP for Fastlands-Norge har økt. Utviklingen i offentlige finanser er nærmere omtalt i kapittel 3 i Nasjonalbudsjettet 2026.

Figur 4.3 Årlig gjennomsnittlig vekst i statsbudsjettet fra 2017 til 2026 målt mot utviklingen i BNP Fastlands-Norge¹. Mrd. 2026-kroner

¹ Figuren viser vekst i statsbudsjettet for de samme områdene som det er beregnet realvekst for i tabell 4.1.

Kilde: Finansdepartementet.

4.5 Realvekst i folketrygdens utgifter

Utviklingen i folketrygdens utgifter vises i tabell 4.2 og figur 4.4, delt inn etter stønadstype. Dagpenger mv. er ikke inkludert.

Beløpene for perioden 2017–2024 er basert på regnskapstall, mens beløpene for 2025 er anslag på regnskap. For neste år brukes utgiftsanslag som følger av regjeringens budsjettforslag i Gul bok 2026. Utgiftene i 2020–2022 er påvirket av midlertidige regelendringer og andre konsekvenser av koronapandemien.

Tall for realvekst i tabellen under illustrerer endringer i utgiftene utover det som skyldes generell prisvekst, lønnsvekst eller andre faste reguleringer som gjelder for de ulike stønadene. Endringer i sykepengeutgiftene skyldes blant annet endringer i fraværstilbøyeligheten og antall sysselsatte. Økningen i utgiftene til alderspensjon skyldes først og fremst flere pensjonister og at nye pensjonister i gjennomsnitt har høyere pensjon enn de som faller fra. For uføretrygd og andre stønader illustrerer tallene hovedsakelig endringer i antall mottakere.

For sykepenger fremkommer realveksten ved at utgiftene justeres for lønnsutviklingen. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uføretrygd, enslige forsørgere og etterlatte justeres for utviklingen i folketrygdens grunnbeløp (G), mens alderspensjon er justert med G fratrukket 0,75 pst.[9] For legemidler vurderes hele den nominelle veksten som realvekst.

Samlet sett har det vært en realvekst i folketrygdens utgifter hvert år siden 2017. Utgiftsveksten i disse rettighetsbaserte ordningene har redusert handlingsrommet i budsjettpolitikken i betydelig grad, og dette forventes å gjelde også i de kommende årene ved en videreføring av dagens regelverk.

Tabell 4.2 Utviklingen i folketrygdens utgifter etter stønadstype1 2017–2026. Nivå i nominelle mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst i pst.²

Nominell verdi

Gjennomsnittlig årlig realvekst

Stønadsutgifter

2017

2021

2025

2026

2017–2021

2021–2025

2025–2026

Sykepenger

39,8

50,3

71,3

74,9

2,7 %

4,0 %

1,1 %

Arbeidsavklaringspenger

34,8

33,7

52,3

56,6

-3,6 %

6,1 %

4,0 %

Uførhet

83,1

104,0

133,6

140,8

2,8 %

1,2 %

1,3 %

Alderspensjon

211,2

256,9

334,0

352,1

2,7 %

2,2 %

2,1 %

Stønader til enslige forsørgere og etterlatte

4,9

4,3

5,7

5,7

-6,1 %

2,1 %

-3,5 %

Foreldrepenger mv.

19,7

23,3

29,0

30,7

1,1 %

0,8 %

1,7 %

Legemidler mv.

11,0

14,8

18,3

20,4

7,0 %

4,7 %

11,2 %

Andre helseformål

17,2

22,0

26,8

27,6

2,9 %

0,2 %

-1,2 %

Stønader til merutgifter

10,2

10,7

16,0

17,1

-1,1 %

5,9 %

4,6 %

Sum

431,8

519,9

686,9

725,7

2,5 %

1,8 %

2,1 %

¹ Det er korrigert for større tekniske endringer i perioden. For eksempel er utgiftene til legemidler korrigert for overføring av legemidler til helseforetakene.

² Stønadsutgiftene følger hovedsakelig kapittelstrukturen i statsbudsjettet, med følgende unntak: Stønader til enslige forsørgere og etterlatte omfatter kap. 2680 Etterlatte, kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far og kap. 2531 Bidragsforskott (nytt kapittel fra og med 2024-budsjettet). Bidragsforskott er korrigert for inntekter fra bidragspliktige. Legemidler mv. omfatter i tillegg til kap. 2751, deler av kap. 2752 (refusjon egenbetaling blåreseptmedisiner). Andre helseformål omfatter programområde 30 Stønad ved helsetjenester, unntatt ovennevnte utgifter under kap. 2751 og kap. 2752. Stønader til merutgifter omfatter kap. 2661 Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. (fratrukket inntekter på 5701.88 Hjelpemiddelsentraler mv.) og kap. 2686 Stønad ved gravferd.

Kilde: Finansdepartementet.

Sykepenger

Realveksten i 2018–2019 var i sum om lag uendret. I 2020–2022 var realveksten sterkt preget av koronapandemien og midlertidige regelendringer for både sykepenger og omsorgspenger. Permanente regelendringer som økt kompensasjonsgrad for sykepenger til selvstendig næringsdrivende i 2017 og 2019 og pleiepengereformen fra 2017, bidro til ytterligere vekst. Disse forholdene bidro til en kraftig realvekst i utgiftene på 15,3 pst. i 2020.

I 2023 og 2024 var realveksten på henholdsvis. 10,3 pst. og 3,9 pst., som følge av sterk vekst i det trygdefinansierte sykefraværet og i bruken av pleiepenger. Det er særlig psykiske lidelser som har bidratt til veksten i sykefraværet over denne perioden. Det var en nedgang i antall sykmeldte personer i perioden, men gjennomsnittlig fraværslengde per sykmeldte økte. Veksten i sykefravær var størst for personer under 40 år.

For 2025 venter vi en svak realvekst på 0,3 pst., mens det er anslått en realvekst i 2026 på 1,1 pst., tilsvarende om lag 0,8 mrd. 2026-kroner.

Arbeidsavklaringspenger

Realveksten for arbeidsavklaringspenger var sterkt negativ i 2018 og 2019 blant annet som følge av innstramminger i varighetsreglene i 2018. Midlertidige regelendringer, generelle forsinkelser i avklaringsløpene og en lengre periode med økning i arbeidsløsheten under koronapandemien bidro til lav avgang fra ordningen fra og med 2020. Fra 2022 spiller også nye regler inn som i større grad enn tidligere gir mulighet til å ta imot ytelsen utover varighetsgrensen på tre år, eller å få innvilget en ny stønadsperiode. En presset ressurssituasjon på Nav-kontorene kan også ha bidratt til forsinkelser i avklaringsløpene. Tilgangen har også økt noe fra 2019. Det kan ha ulike årsaker, men fra 2021 skyldes det særlig høyere sykefravær. Økningen i tilgangen og lavere avgang har ført til vekst i tallet på mottakere i perioden 2020–2024, og til sterk realutgiftsvekst i årene 2021–2024. Tallet på mottakere har fortsatt å øke i 2025. Realveksten i utgiftene til arbeidsavklaringspenger i 2025 og 2026 er anslått til 5,4 og 4,0 pst. I 2026 tilsvarer det en økning på om lag 2,2 mrd. 2026-kroner.

Uførhet

Utviklingen i antallet uføre henger sammen med befolkningsutviklingen og utviklingen for arbeidsavklaringspenger, siden de fleste nye uføre kommer fra arbeidsavklaringspenger. Det har vært en realutgiftsvekst i hele perioden, med særlig stor vekst i 2018 og 2019, med 3,3 og 4,4 pst. Det henger sammen med regelendringene for arbeidsavklaringspenger i 2018, som redusert maksimal stønadsperiode og skjerpede vilkår for forlengelse. I perioden 2020–2024, og særlig fra 2021, har veksten vært lavere som følge av regelverksendringer for arbeidsavklaringspenger (midlertidige endringer under koronapandemien og endringer i varighetsreglene fra 2022). I tillegg førte pandemien til forsinkelser i avklaringsløpene for mottakere av arbeidsavklaringspenger. I 2025 og 2026 er det forventet en realvekst på 1,7 og 1,3 pst. I 2026 tilsvarer det en økning på om lag 1,8 mrd. 2026-kroner.

Alderspensjon

Flere personer over 67 år, høyere pensjonsopptjening i yngre årskull og flere økninger av minste pensjonsnivå har bidratt til en klar realutgiftsvekst i hele perioden. Pensjonsreformen, og nedgang i andelen som tar ut alderspensjon før 67 år, har dempet veksten. I 2026 er det anslått at pensjonsreformen alene vil redusere utgiftene til alderspensjon med om lag 23 mrd. kroner.

Utgiftene til alderspensjon vil likevel øke betydelig år for år fremover, hovedsakelig fordi det blir flere alderspensjonister over 67 år og delvis fordi AFP-reformen i offentlig sektor fra 2025 fører til flere alderspensjonister under 67 år. I 2025 og 2026 er det anslått at realveksten til alderspensjon blir på henholdsvis 1,5 og 2,1 pst. Veksten i 2026 tilsvarer en økning på 7,1 mrd. 2026-kroner.

Stønader til enslige forsørgere og etterlatte

Utgiftene til enslige forsørgere og etterlatte har vært reelt avtakende i hele perioden frem til 2023. Nedgangen for enslige forsørgere kan ha sammenheng med større barnehagedekning, at flere har delt omsorg, og at regelverket for å få overgangsstønad har blitt strammet inn og gjort mer arbeidsrettet. For etterlatte kommer nedgangen av høyere levealder, at stadig flere enker og enkemenn er i arbeid, og at færre barn mister en av eller begge foreldrene.

I 2024 førte etterlattereformen til en betydelig utgiftsvekst, som følge av høyere satser og høyere øvre aldersgrense for barnepensjon. Fremover vil den innførte tidsavgrensningen og det at stadig flere enker og enkemenn kommer i arbeid igjen, bidra til nedgang i utgiftene. Utgiftene vil også gå ned som følge av høyere levealder, siden færre vil bli etterlatte i yrkesaktiv alder. For stønader til enslige forsørgere var det en nedgang i utgiftene i 2024, og det er forventet en videre nedgang i 2025. Fra 1. juli 2026 er det foreslått at det kun er enslige med særlig tilsynskrevende barn og enslige med barn under 14 måneder som kan få innvilget stønadene. Det vil føre til færre nye mottakere fra annet halvår 2026 og dermed reduserte utgifter.

Utgiftene fra folketrygden til enslige forsørgere og etterlatte i 2025 og 2026 er forventet å gå ned med henholdsvis 2,5 og 3,5 pst. Nedgangen i 2026 tilsvarer en reduksjon på om lag 0,2 mrd. 2026-kroner.

Stønader til å dekke merutgifter

Stønader til å dekke merutgifter inkluderer grunn- og hjelpestønad, hjelpemiddel m.m., samt stønad ved gravferd som utgjør om lag 2–3 pst. av utgiftene. I perioden 2017–2021 var det i sum en liten realnedgang, men med noe variasjon over tid. I 2020 var det en særlig stor realnedgang på 3,3 pst., fordi koronapandemien førte til mindre etterspørsel etter hjelpemidler og relaterte tjenester. Utviklingen har siden snudd til kraftig vekst, og realveksten var særlig høy i 2024 med 11,4 pst. I 2025 og 2026 venter vi en realvekst på 5,0 og 4,6 pst. Veksten i 2026 svarer til en økning på om lag 0,8 mrd. 2026-kroner. Årsaken til veksten er flere eldre, høy prisvekst på importerte hjelpemiddel og flere mottakere av grunn- og hjelpestønad, blant annet fordi flere får diagnosen ADHD.

Foreldrepenger mv.

I perioden 2021–2025 sett under ett har utgiftene til foreldrepenger hatt en svak økning, men med til dels store variasjoner mellom ulike år. Som følge av flere fødte barn under pandemien økte veksten i 2021, mens utgiftene falt i 2022 og 2023. I 2024 økte utgiftene med 6,1 pst. som følge av flere mottakere av foreldrepenger. Realveksten anslås til 1,7 pst. fra 2025 til 2026 som følge av flere fødsler.

Legemidler mv.

Den underliggende volumveksten har vært gjennomgående høy de seneste årene. Ulike prisregulerende tiltak, blant annet trinnprisordningen, har bidratt til å dempe veksten i utgiftene til legemidler. Også den årlige maksimalprisrevurderingen av reseptpliktige legemidler har bidratt til innsparinger, selv om perioder med svekket norsk krone har motvirket denne effekten. Realveksten er korrigert for at finansieringsansvaret for enkelte legemidler som forskrives av spesialisthelsetjenesten, er overført til de regionale helseforetakene de senere årene. Det anslås en realvekst på 11,2 pst. fra 2025 til 2026.

Andre helseformål under folketrygden

Utgiftene til andre helseformål har økt gjennom perioden, men vekstraten har variert. Fra 2025 til 2026 forventes det en reell reduksjon på 1,2 pst.

Figur 4.4 Realvekst i utgiftene til utvalgte formål 2017–2026. Justert for oppgaveoverføringer. Indeks. 2017=100

Kilde: Finansdepartementet.

4.6 Bevilgninger over statsbudsjettet til forskning

Foreløpige anslag tilsier at den offentlige innsatsen i forskning og utvikling vil være på om lag 55,2 mrd. kroner i 2026 når Skattefunn inkluderes.

Utgiftene til forskning og utvikling er anslått å øke nominelt med om lag 2,6 mrd. kroner fra 2025 til 2026, noe som tilsvarer en realvekst på 5,3 pst. ekskludert Skattefunn. Realveksten skyldes i hovedsak økt anslag for kontingent til EU-programmet Horisont Europa og bevilgningsanslag på Forskningsrådets tilskuddsposter.

For perioden 2017–2021 viser utviklingen i bevilgninger til forskning og utvikling over statsbudsjettet en nominell vekst på 4,9 mrd. kroner ifølge SSBs statsbudsjettanalyse. Det tilsvarer en gjennomsnittlig årlig realvekst på 0,9 pst. For perioden 2021–2025 økte bevilgningene til forskning og utvikling med 7,9 mrd. kroner nominelt, tilsvarende en årlig gjennomsnittlig realvekst på -0,1 pst.

For nærmere omtale av bevilgningene til forskning og utvikling vises det til Kunnskapsdepartementets Prop. 1 S (2025–2026).

5 Budsjettkonsekvenser 2027–2029

5.1 Forventet handlingsrom 2027–2029

De aller nærmeste årene vil fortsatt høy petroleumsutvinning trolig gi videre oppgang i fondet, og dermed mulighet for fortsatt innfasing av fondsmidler i statsbudsjettet. Samtidig ventes utgifter med særlig sterke bindinger å legge beslag på en betydelig del av inntektsveksten, se figur 5.1. Det disponible handlingsrommet i årene som kommer avhenger av tre hovedelementer:

Inntektsveksten som følger av skatteinngangen mv. og fondsuttak i tråd med handlingsregelen (prikker i figuren).

Konsekvenser av vedtak i forbindelse med 2026-budsjettet og tidligere vedtak, for eksempel fremskrivinger av Folketrygden og flyktningutgifter (blått felt i figuren).

Overføringer til helseforetak og kommunesektoren for å dekke utgifter som følge av befolkningsutviklingen og oppfølging av Langtidsplanen for forsvarssektoren, som er områder med sterke forventninger om utgiftsvekst (rødt og grått felt i figuren).

Slik det ser ut nå, vil det disponible handlingsrommet fratrukket utgifter med særlig sterke bindinger begrenses til i gjennomsnitt 3–7 mrd. kroner årlig i årene frem mot 2029. Alle øvrige tiltak, som for eksempel å heve standarden på ulike tjenester, nye eller økte ytelser, skatte- og avgiftslettelser eller nye investeringsprosjekter må dekkes innenfor dette, eller gjennom innsparinger andre steder på budsjettet. Til sammenligning var handlingsrommet i gjennomsnitt 15 mrd. kroner årlig i årene før pandemien.

Figur 5.1 Anslag for akkumulerte endringer i inntekter og utgifter i 2027–2029 sammenlignet med forslag til 2026-budsjettet. Mrd. faste 2026-kroner

I fremskrivingene er det beregningsteknisk lagt til grunn at Nansen-programmet er videreført på 35 mrd. kroner i budsjettene 2027–2029. Det innebærer at 50 mrd. kroner i midlertidige og ekstraordinære utgifter i 2025 og 2026 holdes utenfor beregningene. Enigheten på Stortinget tilsier et gulv på 15 mrd. kroner i årlig støtte.

Kilde: Finansdepartementet.

Både inntektene og bindingene på utgiftssiden kan utvikle seg annerledes enn lagt til grunn. På inntektssiden er den største risikoen knyttet til et stort fall i verdien av Statens pensjonsfond utland. Utgiftsveksten kan bli høyere for eksempel dersom sykefraværet fortsetter å øke, dersom kostnadene ved igangsatte investeringer blir større enn lagt til grunn eller ved nye uforutsette hendelser.

Det vises til avsnitt 3.3 i Nasjonalbudsjettet for nærmere omtale av anslaget på inntekter og utgifter i 2027–2029.

5.2 Flerårige budsjettkonsekvenser 2027–2029

Flerårige budsjettkonsekvenser viser konsekvenser av tidligere vedtak og regjeringens forslag i 2026-budsjettet. Dette operasjonaliseres gjennom å vurdere større endringer i utgifter og inntekter (utenom skatt- og avgift) i 2027–2029 i henhold til følgende prinsipper:

Utgifter til regelstyrte ordninger fremskrives i tråd med regelverket, inkludert forslag til regelverksendringer i dette budsjettforslaget.

Utgifter til store, igangsatte investeringer fremskrives i takt med fremdriftsplan. Det vil si at bevilgningen trekkes ned når investeringen er planlagt ferdigstilt, uten at nye investeringer legges til grunn.

Utgifter til deltakelse i EU-programmer og internasjonale kontingenter trekkes ned etter at inneværende programperiode utløper.

På områder der enkeltinvesteringer inngår i en større investeringsramme, videreføres rammen uendret.

Det korrigeres for engangsutgifter og -inntekter i forslaget for neste år.

Tiltak som settes i gang i løpet av budsjettåret, fremskrives med helårsvirkningen.

Øvrige utgifter og inntekter videreføres i hovedsak uendret i faste kroner.

Støtten gjennom Nansen-programmet er i likhet med beregningene av handlingsrom i 5.1 og i Nasjonalbudsjettet lagt til grunn videreført på 35 mrd. kroner. Det innebærer at 50 mrd. kroner i midlertidige og ekstraordinære utgifter i 2025 og 2026 holdes utenfor beregningene. Enigheten på Stortinget om Nansen-programmet innebærer et gulv på 15 mrd. kroner i årlig støtte.

De flerårige konsekvenser av Norgespris og strømstønadsordningen, som Stortinget har vedtatt at vil ha varighet ut 2029, er teknisk forutsatt å være på samme nivå som i 2026 og inngår derfor ikke i tabell 5.1. Det er usikkert hvor store utgiftene til disse ordningene vil bli. Dette vil avhenge av flere faktorer, blant annet nivå på strømprisene, forbruksutvikling, samt hvor mange som velger Norgespris fremfor strømstønadsordningen.

Alle tall i tabellene nedenfor er endringer i 2027–2029 sammenlignet med regjeringens forslag til budsjett for 2026, målt i 2026-kroner.[10]

Nedenfor gis det en nærmere omtale av elementene som inngår i oversikten.

Tabell 5.1 Flerårige budsjettkonsekvenser, endringer i forhold til Gul bok 2026, utgifter og inntekter¹

Mill. 2026-kroner

2027

2028

2029

Folketrygden, økte utgifter

11 736

23 556

35 871

Reduserte utgifter utenom folketrygden

-393

-387

-1 971

Lavere inntekter utenom skatter, avgifter mv.

960

532

-488

Sum økte utgifter og lavere inntekter

12 303

23 701

33 412

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet.

Tabell 5.2 Flerårige budsjettkonsekvenser, netto utgifter og inntekter 2027–2029.¹ Endringer i forhold til Gul bok 2026

Mill. 2026-kroner

Departement

2027

2028

2029

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

3 774

8 356

16 123

Folketrygdens utgifter under AID utenom dagpenger mv.

9 332

18 464

27 986

Alderspensjon

7 550

15 210

22 970

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

775

1 585

2 470

Uføretrygd

977

1 585

2 143

Sykepenger mv.

660

1 100

1 530

Arbeidsavklaringspenger

676

866

1 072

Overgangsstønad

-521

-1 012

-1 079

Etterlatte

-785

-870

-1 120

Statens pensjonskasse

637

823

840

Tilskudd til avtalefestet pensjon (AFP)

210

400

580

Tilskudd til personer over 67 år med kort botid

105

215

320

Kompensasjonsordning for oljepionerer

-401

-437

-466

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

-6 109

-11 109

-13 138

Helse- og omsorgsdepartementet

8 087

11 717

14 112

Folketrygdens utgifter under HOD

2 219

4 585

7 097

Legemidler

1 257

2 615

4 075

Folketrygdens øvrige helseutgifter

962

1 970

3 022

Investeringer i helseforetakene

3 224

5 463

5 765

Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser

2 644

1 669

1 250

Energidepartementet

-900

5 760

6 800

Havvindutbygging på Sørlige Nordsjø II

0

6 900

6 900

Langskip – CO₂ fangst og lagring

-900

-1 140

-100

Utenriksdepartementet

2 500

3 219

5 001

EØS-finansieringsordningen 2021–2028

1 366

1 752

2 709

Den norske finansieringsordningen 2021–2028

1 134

1 467

2 292

Kommunal- og distriktsdepartementet

412

840

1 283

Toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester

301

611

927

Økonomisk kompensasjon for nullutslippskrav til ferjer

81

161

242

Bostøtte – anslagsendringer

30

68

114

Finansdepartementet

440

740

1 280

Fremtidens tollbehandling

140

140

80

Kompensasjon for merverdiavgift til kommuner og fylkeskommuner

300

600

1 200

Nærings- og fiskeridepartementet

476

476

476

Tilbakeføring av tapsavsetning til Grønn industrifinansiering – engangsinntekter i 2026

300

300

300

Tilbakeføring av tapsavsetning til låneordning for miljøvennlige skip – engangsinntekter i 2026

176

176

176

Barne- og familiedepartementet

50

214

432

Folketrygdens utgifter under BFD

185

507

788

Foreldrepenger

185

507

788

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn

85

177

274

Barnetrygd

-220

-470

-630

Forsvarsdepartementet

1 800

1 527

420

Opprettholde nivå på Nansen programmet etter fratrekk for planlagte donasjoner i 2026

2 000

2 000

2 000

Gjenanskaffelse av donert materiell til Ukraina

-200

-473

-1 580

Samferdselsdepartementet

86

626

57

Kjøp av ulønnsomme posttjenester

250

500

750

Kjøp av innenlandske flyruter

-161

-120

9

Ny finansieringsmodell for Norske tog

-3

246

-702

Justis- og beredskapsdepartementet

-330

-1 045

-1 164

Innlandet fengsel, Ilseng avdeling – Kriminalomsorgens utgifter som følge av fremdrift i byggeprosjektet

117

203

157

Anslått bruk av tildelinger fra EUs grense- og visumfond

-10

-204

-277

Anslått bidrag til EUs grense- og visumfond

0

-510

-510

Redningshelikopteranskaffelsen fullføres

-437

-534

-534

Klima- og miljødepartementet

0

-428

-1 448

Økte inntekter fra salg av klimakvoter

0

-428

-1 448

Kunnskapsdepartementet

-739

-2 445

-2 735

Statens lånekasse for utdanning

-17

248

501

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg

-75

-134

-164

Tilskudd til bygging av studentboliger

-254

178

243

EUs programmer for forskning og innovasjon, og utdanning, opplæring, ungdom og idrett

-393

-2 736

-3 316

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

-3 355

-5 857

-7 223

Inntekter fra gjennomførte frekvensauksjoner

484

484

484

Statsbygg, byggelånsrenter

106

192

277

Statsbygg, prosjektering av bygg (utenom RKV)

-45

-62

-62

Kontingent til Programmet for et digitalt Europa – DIGITAL

-50

-270

-300

Program felles IKT

-450

-481

-481

Statsbygg, ordinære byggeprosjekter (utenom RKV)

-635

-1 067

-1 261

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, brukerutstyr

-828

-1 201

-1 267

Nytt regjeringskvartal (RKV)

-569

-958

-2 190

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

-1 369

-2 494

-2 423

Sum

12 303

23 701

33 412

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet, er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet.

Nedenfor omtales nærmere enkelte av tiltakene som fremkommer i tabellen.

Utgiftsveksten i folketrygden ekskl. dagpenger

Utgiftene til folketrygdens regelstyrte stønadsordninger, eksklusive dagpenger, forventes å øke med om lag 12,3 mrd. kroner årlig i gjennomsnitt over treårsperioden 2027–2029. Det tilsvarer en samlet vekst på 37,0 mrd. kroner.

Veksten i folketrygden drives først og fremst av flere alderspensjonister. Utbetalingene til alderspensjon anslås å øke med 23,0 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Det er i anslagene lagt til grunn at det trygdefinansierte sykefraværet vil være om lag uendret. Som følge av økt sysselsetting, anslås utgiftene til sykepenger å øke med om lag 1,5 mrd. kroner frem til 2029. Utgiftsveksten i folketrygden er svært sensitiv for hvordan sykefraværet vil utvikle seg. Dersom sykefraværet skulle fortsette å vokse i samme takt som i perioden 2019–2024 (om lag 4 pst. hvert år), vil gjennomsnittlig årlig økning bli 3 mrd. kroner høyere enn ved uendret sykefravær. Dersom sykefraværet gradvis går tilbake til nivået før pandemien, vil derimot gjennomsnittlig årlig økning bli 5 mrd. kroner lavere enn ved uendret sykefravær.

Utgiftene til arbeidsavklaringspenger (AAP) anslås å øke med om lag 1,1 mrd. kroner frem til 2029. Mesteparten av økningen er anslått til 2027, og skyldes en økning i antall mottakere. Utgiftene til uføretrygd ventes å øke med 2,1 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Økt overgang fra AAP til uføretrygd bidrar til veksten. Den demografiske utviklingen tilsier også fortsatt vekst i antall uføre. Utgiftene til hjelpemidler mv. ventes å øke med 2,5 mrd. kroner i løpet av treårsperioden, blant annet grunnet demografisk utvikling. Sterk vekst i mottakere av hjelpestønad, og delvis grunnstønad, bidrar også til utgiftsveksten. Som en følge av flere eldre over 67 år med kort botid i Norge vil utgiftene til tilskuddet til denne gruppen vokse fremover.

Under Helse- og omsorgsdepartementet anslås det at folketrygdens utgifter øker med i overkant av 7 mrd. kroner frem til 2029. Den største andelen av veksten følger av økte utgifter til legemidler, men det vil også komme vekst i folketrygdens øvrige helseutgifter.

Utgiftene til foreldrepenger mv. under Barne- og familiedepartementet ventes å øke frem til 2029, i hovedsak fordi det forventes flere mottakere.

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

Bevilgningsbehovet til bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere er forventet å synke i perioden. Reduksjonen skyldes at integreringstilskuddet utløser høyest tilskuddssats i de to første årene og gradvis lavere satser i de tre siste årene og at det er lagt til grunn et lavere ankomstnivå i perioden 2025–2029 enn hva vi hadde i 2022-2024. Anslagene bygger på planleggingstall fra Beregningsgruppen for utlendingsforvaltningen (BGU). Ankomster av flyktninger i 2026 og årene fremover, som følge av krigen i Ukraina, er svært usikre.

Investeringer i helseforetakene

Større investeringer i regionale helseforetak finansieres gjennom basisbevilgningene til de regionale helseforetakene og statlige investeringslån. Regjeringen foreslår investeringslån til fem nye prosjekter i 2026. Bevilgningene til investeringslån forventes derfor økt i årene fremover sammenlignet med budsjettforslaget for 2026. Statens utgifter til investeringslån vil motsvares av inntekter over tid når lånene betales tilbake fra de regionale helseforetakene.

Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser

Regjeringen foreslår å øke satsingen på heldøgns omsorgsplasser i 2026. Utgiftene til investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser øker dermed både i 2026 og fremover. Kommuner som får tilsagn om tilskudd, mottar bevilgningen fordelt over flere år. Hoveddelen av bevilgningen utbetales to til tre år etter at tilsagn er gitt. Utgiftene øker dermed fra 2026 til 2027 før de avtar.

Havvindutbygging på Sørlige Nordsjø II

For Sørlige Nordsjø II har staten og utbygger inngått en tosidig differansekontrakt med en øvre kostnadsramme på 23 mrd. 2023-kroner, jf. Prop. 93 S (2022–2023). Regjeringen legger til grunn teknikken i rammeverket til OPS-prosjekt (Offentlig-privat-samarbeid), der bevilgningsprofilen samsvarer om lag med den faktiske økonomiske aktiviteten i prosjektet. Aktiviteten skjer i hovedsak i utbyggingsfasen. En andel av bevilgningen som sjablongmessig tilsvarer anslåtte kostnader til drift, vedlikehold, fjerning og opprydning, skal bevilges i driftsfasen som planlegges fra 2031. For Sørlige Nordsjø II er denne andelen anslått til 20 pst. av statens samlede utgifter. Basert på en slik bevilgningsprofil og antatt utbyggingsstart i 2028, anslås det en bevilgning på 6,9 mrd. kroner i 2028 og 2029.

Langskip – CO₂ fangst og lagring

I august 2025 ble de første CO₂-volumene fra fangstprosjektet til Heidelberg Materials i Brevik injisert i Northern Lights sitt lager under havbunnen på norsk sokkel. Med dette er Langskip satt i drift. Videre fattet Hafslund Celsio ny investeringsbeslutning for CO₂-fangstprosjektet på avfallsforbrenningsanlegget på Klemetsrud i Oslo i januar 2025. Det planlegges å starte fangst av CO₂ her i 2029. Det forventes at statens årlige bevilgninger til Langskip-prosjektet vil reduseres i 2027 og 2028, etter hvert som fangstprosjektet til Heidelberg materials og lagringsprosjektet til Northern Lights går over i driftsperioden på inntil 10 år. I 2029 ventes imidlertid bevilgningen å øke igjen, som følge av investeringer til fangstprosjektet til Hafslund Celsio som planlegger å starte opp fangst av CO₂ i 2029.

EØS-finansieringsordningene

Høsten 2024 ble det signert avtale om ny periode med EØS-midler for 2021–2028. I denne perioden skal Norge, Island og Liechtenstein bidra med 3,3 mrd. euro til prosjekter i 15 av EUs mindre velstående medlemsland. Det norske bidraget utgjør om lag 97 pst. av ordningens totale omfang. Implementeringstakten i prosjektene øker utover i avtaleperioden, og dermed forventes det også en økning i utbetalingene i årene fremover.

Kontingentutgifter til EUs rammeprogrammer

Norge deltar i flere av EUs rammeprogrammer samt i enkelte internasjonale grunnforskningsinstitusjoner. Norges kontingent fastsettes ut fra Norges bruttonasjonalprodukt (BNP) i forhold til EU-landenes, kjent som proporsjonalitetsfaktor. Det forventes at det samlede bevilgningsbehovet kan falle noe i 2027, hovedsakelig som en følge av endret proporsjonalitetsfaktor. Disse anslagene er svært usikre. Fremskrivingene inkluderer ikke utgifter til ny periode med EU-programmene når de inneværende programmene avsluttes i 2028.

Økte inntekter fra salg av klimakvoter

Basert på kvoteprisen i markedet sommeren 2025 anslås inntektene fra salg av klimakvotene fra EU ETS for 2027 til om lag 1,6 mrd. kroner. Prisene kan svinge sterkt i kvotemarkedet. Overslaget er derfor usikkert.

Nytt regjeringskvartal

Utgiftene omfatter byggeprosjektene for byggetrinn 1 som ferdigstilles i 2025 med innflytting i 2026 og byggetrinn 2, del I som etter planen skal være ferdig mot slutten av 2029. Utgiftene omfatter også prosjektering av byggetrinn 2, del II (videre bruk og rehabilitering av G-blokka) og resterende arealbehov i nytt regjeringskvartal, ombygging av Ring 1, tilbakeføringskostnader for erstatningslokaler samt energiforsyning og IKT-utstyr i nytt regjeringskvartal. Fremskrivningene er beregnet med utgangspunkt i planlagt fremdrift for de ulike delene av nytt regjeringskvartal.

Byggeprosjekter

Det er satt i gang flere store byggeprosjekter de senere årene, blant annet Livsvitenskapsbygget, Bergen tinghus, Griegakademiet og Innlandet fengsel, Ilseng avdeling, som vil ha redusert bevilgningsbehov etter hvert som byggene ferdigstilles. I fremskrivingene er det ikke tatt høyde for byggeprosjekter som er under planlegging, men hvor det ikke er tatt investeringsbeslutning.

5.3 Øvrige planer og ambisjoner

I tillegg til de flerårige budsjettkonsekvensene i avsnitt 5.2 finnes en rekke andre forventninger om fremtidig utgiftsvekst som vil kreve økte bevilgninger for å kunne følges opp. Nedenfor omtales noen slike. Utgifter i helseforetak og kommunesektoren som følge av befolkningsendringer og oppfølging av langtidsplanen for forsvarssektoren inngår i fremstillingen av handlingsrom i avsnitt 5.1 og i Nasjonalbudsjettet, mens eventuell oppfølging av andre forventninger vil måtte prioriteres innenfor det gjenstående handlingsrommet som beskrives der eller ved innsparinger på andre områder.

Utgiftsvekst til befolkningsendringer i helseforetakene og kommunene

Flere eldre gir økt behov for helse- og omsorgstjenester, og behovet øker med gjennomsnittsalderen i befolkningen. Gruppen som er eldre enn 80 år, vil øke fremover. De siste ti årene har det i gjennomsnitt blitt om lag 5 000 flere personer i denne gruppen hvert år. I årene 2027–2029 anslås det i gjennomsnitt om lag 15 000 flere hvert år i gruppen. Aldring bidrar til å øke demografikostnadene i helseforetakene og kommunene. De demografidrevne utgiftene i kommuner og helseforetak anslås isolert sett å vokse med om lag 6 mrd. kroner årlig de nærmeste årene. Eventuelle midler til økt standard og utvidet tjenestetilbud vil komme i tillegg til dette. I de to foregående stortingsperiodene har det blitt prioritert i snitt 1,8 mrd. kroner i de årlige budsjettene til standardvekst i kommunesektoren utover merkostnader til demografi og pensjon.

Langtidsplan for forsvarssektoren

Våren 2024 la regjeringen frem forslag til ny langtidsplan for forsvarssektoren. Planen, som ble enstemmig vedtatt av Stortinget 11. juni 2024, innebærer en kraftig satsing på forsvarssektoren over den neste tolvårsperioden. For å kunne gjennomføre langtidsplanen var det i regjeringens forslag lagt til grunn en økonomisk opptrapping av forsvarsbudsjettet med en samlet økonomisk ramme på 600 mrd. kroner over langtidsplanperioden 2025–2036 (2024-prisnivå). Stortingets vedtak innebærer blant annet at det skal anskaffes ytterligere én ubåt og ett system for langtrekkende luftvern i tillegg til regjeringens forslag. Dette innebærer en økning av den økonomiske rammen med 11 mrd. kroner i planperioden, til 611 mrd. kroner (2024-prisnivå). Omregnet til 2026-prisnivå utgjør den samlede økonomiske opptrappingen om lag 648 mrd. kroner. Opptrappingen er i utgangspunktet planlagt gjennomført ved tre markante løft av forsvarsbudsjettet på 15,9 mrd. 2026-kroner i 2025, 2028 og 2031, og en jevn opptrapping på 4,2 mrd. 2026-kroner i årene mellom. Regjeringen vil komme tilbake til den konkrete opptrappingen i det enkelte års budsjettfremlegg. I regjeringens forslag til statsbudsjett for 2026 er det lagt til grunn 4,2 mrd. kroner for å følge opp de økonomiske rammene i ny langtidsplan.

Nasjonal transportplan (NTP)

Meld. St. 14 (2023–2024) Nasjonal transportplan 2025–2036 legger opp til en statlig ramme på 1 302,7 mrd. 2026-kroner for hele perioden. I tillegg er det lagt til grunn 108,5 mrd. 2026-kroner i bompenger. Samlet utgjør dette 1 411,2 mrd. 2026-kroner i planperioden. Det fremgår av meldingen at det legges opp til en gradvis innfasing av de økonomiske rammene, og at ressursbruken i det enkelte budsjettår vil bli tilpasset det samlede økonomiske opplegget i statsbudsjettet. Regjeringens bevilgningsforslag til formål under NTP gir en økning på 1,5 mrd. kroner i 2026 sammenlignet med Saldert budsjett 2025. Det innebærer en reell nedgang på 1,9 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2025.

Jordbruksoppgjøret

Regjeringen har lagt frem et mål om opptrapping av inntektsmulighetene i jordbruket, jf. Meld. St. 11 (2023–2024). Videre oppfølging av opptrappingsplanen vil kunne kreve en vesentlig økning i budsjettstøtten over jordbruksavtalen, avhengig av en rekke usikre faktorer som prisvekst, lønnsvekst, rentenivå, produktivitetsutvikling og markedsbalanse.

Bistand

Regjeringens forslag til bistandsramme på 56,6 mrd. kroner i 2026 vil utgjøre 1 pst. av bruttonasjonalinntekt (BNI) i 2026. Det er en reduksjon på 1,4 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2025, da BNI-anslaget var høyere og bistandsrammen utgjorde 1,01 pst. av BNI. Utsikter til økt BNI i årene fremover gir forventinger om økt bistand. Et grovt anslag kan tilsi en årlig økning i bistandsrammen på om lag 1 mrd. kroner over perioden 2027–2029.

FoU-bevilgninger

Regjeringen har et mål om at den offentlig finansierte innsatsen i forskning og utvikling skal utgjøre 1 pst. av BNP, jf. Langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. Dette er et mål som må vurderes over tid. I regjeringens forslag til statsbudsjettet for 2026 ligger de samlede FoU-bevilgningene på om lag 55,2 mrd. kroner inkludert utgifter til Skattefunn. Det tilsvarer rundt 1,02 pst. av anslått BNP for 2026. Kostnaden ved å videreføre en FoU-innsats på 1 pst. over tid avhenger av utviklingen i BNP. Et grovt anslag i tråd med utviklingen i BNP kan tilsi en årlig realvekst på om lag 900 mill. kroner i bevilgningene til forskning og utvikling i perioden 2027–2029.

Kjøp av klimakvoter under Parisavtalens artikkel 6

Behovet for kjøp av klimakvoter fra utenfor EU/EØS (under Parisavtalens artikkel 6) for å oppfylle Norges 2030-mål er usikkert, men kan bli betydelig. Som et risikoreduserende tiltak, vil regjeringen arbeide for å kjøpe klimakvoter under Parisavtalen artikkel 6 tilsvarende 15 mill. tonn CO₂-ekvivalenter i utslippsreduksjoner frem til 2030. Utgifter knyttet til kvotekjøp anslås til 1,5 mrd. kroner i 2029. Anslaget er svært usikkert.

6 Gjennomføringen av inneværende års budsjett

Kapittelet gir en oversikt over gjennomføringen av inneværende års budsjett basert på anslag på regnskap for 2025. I tillegg gis det en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2025.

6.1 Anslag på regnskap for 2025

6.1.1 Statsbudsjettets inntekter

De samlede inntektene på statsbudsjettet for 2025 anslås nå til 2 998,5 mrd. kroner medregnet lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland, jf. tabell 6.1. Økningen fra Saldert budsjett 2025 kan i stor grad tilskrives tilbakeføring av fondskapitalen i Statens obligasjonsfond som ble vedtatt i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, samt økt overføring fra Statens pensjonsfond utland for å dekke økte utgifter. De økte utgiftene kan i hovedsak forklares med økt militær støtte til Ukraina i 2025 med 50 mrd. kroner, jf. Prop. 107 S (2024–2025).

Tabell 6.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Endring fra Saldert budsjett 2025

Anslag på regnskap 2025

Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 01–29)

247,6

14,8

262,4

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

36,3

1,3

37,6

Overføringer fra andre (postene 50–89)

2 411,9

55,7

2 467,6

Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

133,2

97,7

230,9

Sum inntekter

2 828,9

169,6

2 998,5

Kilde: Finansdepartementet.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland anslås nå å bli 1 585,1 mrd. kroner i 2025. Det er 7,7 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2025.

Anslagene for skatter og avgifter fra Fastlands-Norge er redusert med 1,7 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2025. De oppdaterte tallene for 2025 er basert på en gjennomgang av statistikken for innbetalte skatter og avgifter hittil i år samt nye anslag for blant annet sysselsetting, etterspørsel og lønns- og prisvekst. Innenfor den samlede reduksjonen er anslaget for direkte skatter og folketrygdavgifter økt med til sammen 4,1 mrd. kroner, mens anslaget for avgiftsinntektene er redusert med 5,8 mrd. kroner.

Renteinntektene anslås nå 2,2 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2025.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomhet, overføring fra Statens pensjonsfond, skatter, avgifter og renter anslås nå 11,6 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2025. Det skyldes i hovedsak økt overføring fra Norges Bank med 11,1 mrd. kroner.

6.1.2 Statsbudsjettets utgifter

Anslag på regnskap for utgiftsbevilgningene i statsbudsjettet for 2025 er 3 141,3 mrd. kroner, jf. tabell 6.2. Da er lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland medregnet.

Når lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland holdes utenom, anslås utgiftene i 2025 til 2 072,7 mrd. kroner. Det er 49,5 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2025. Dette kan i hovedsak forklares med økt militær støtte til Ukraina i 2025 med 50 mrd. kroner, jf. Prop. 107 S (2024–2025).

Tabell 6.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Endring fra Saldert budsjett 2025

Anslag på regnskap 2025

Driftsutgifter (postene 01–29)

274,9

3,6

278,6

Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

103,8

23,0

126,8

Overføringer til andre (postene 50–89)

2 317,0

45,3

2 362,3

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99)

309,5

64,1

373,6

Sum utgifter

3 005,3

136,0

3 141,3

Kilde: Finansdepartementet.

I anslag på regnskap er det tatt utgangspunkt i gjeldende budsjett etter Stortingets behandling av forslag til bevilgningsendringer våren 2025, herunder bevilgningsendringer i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Det er videre innarbeidet oppdaterte anslag på enkelte områder, blant annet folketrygden, strømstønadsordningene og utgifter til mottak og integrering av flyktninger.

6.1.3 Folketrygdens inntekter og utgifter

Folketrygdens inntekter og utgifter medregnes i statsbudsjettet. Folketrygdens finansieringsbehov i 2025, som oppstår fordi folketrygdens inntekter bare delvis finansierer folketrygdens utgifter, dekkes ved statstilskudd. I nysalderingsproposisjonen som legges frem senere i høst vil det redegjøres nærmere for bevilgningsendringer under folketrygden i 2025 basert på anslagsendringer mv. gjennom året.

6.1.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Petroleumsvirksomhetens inntekter fratrukket utgifter gir netto kontantstrøm fra virksomheten. Hva som inngår i petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter er fastsatt i § 3 i lov om Statens pensjonsfond.

Tabell 6.3 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Endring fra Saldert budsjett 2025

Anslag på regnskap 2025

Inntekter SDØE

255,8

17,6

273,4

-

Utgifter SDØE

29,6

1,8

31,4

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

389,0

-5,2

383,8

+

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

27,8

10,0

37,8

=

Netto kontantstrøm

643,0

20,7

663,6

Kilde: Finansdepartementet.

Petroleumsinntekter

Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter. Inntektene anslås til 273,4 mrd. kroner i 2025, som er 17,6 mrd. kroner høyere enn anslått i Saldert budsjett 2025. Videre omfatter inntektene fra petroleumsvirksomheten skatt og avgift på utvinning samt aksjeutbytte fra Equinor ASA. Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås nå 5,2 mrd. kroner lavere enn i saldert budsjett. I motsatt retning øker utbytteinntektene fra Equinor ASA.

Petroleumsutgifter

Utgiftene til petroleumsvirksomhet består av andelen av investeringer på sokkelen som dekkes av SDØE. Utgiftene til petroleumsvirksomheten anslås til 31,4 mrd. kroner i 2025, som er 1,8 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2025.

Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet til Statens pensjonsfond utland.

Eventuelle netto finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomhetene overføres i sin helhet til fondet. Det er i anslag på regnskap hensyntatt at Equinor har gjennomført tilbakekjøp av aksjer tilsvarende 42,7 mrd. kroner.

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland til å dekke statsbudsjettets oljekorrigerte budsjettunderskudd er i Saldert budsjett 2025 satt til 445,8 mrd. kroner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet for 2025 anslås nå til 487,6 mrd. kroner. I nysalderingsproposisjonen vil det bli lagt frem oppdaterte anslag for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2025 og fremmet forslag om endret overføring fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet i 2025.

Tabell 6.4 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Endring fra Saldert budsjett 2025

Anslag på regnskap 2025

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

643,0

20,7

663,6

-

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

445,8

41,7

487,6

-

Overføring fra Statens pensjonsfond Norge

11,7

0,0

11,7

+

Rente- og utbytteinntekter mv.

451,6

-4,9

446,7

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

637,0

-25,9

611,0

Kilde: Finansdepartementet.

Kapitalen i Statens pensjonsfond utland anslås til 20 500 mrd. kroner ved utløpet av 2025, mens kapitalen i Statens pensjonsfond Norge anslås til 410 mrd. kroner.

6.1.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger. I Saldert budsjett 2025 ble brutto finansieringsbehov anslått til 176,3 mrd. kroner. Brutto finansieringsbehov anslås nå til 142,7 mrd. kroner.

Tabell 6.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2025

Endring fra Saldert budsjett 2025

Anslag på regnskap 2025

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

2 249,9

30,1

2 280,0

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

2 695,8

71,9

2 767,6

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-445,8

-41,7

-487,6

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

445,8

41,7

487,6

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

0,0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.¹

309,5

64,1

373,6

7.

Tilbakebetalinger mv.

133,2

97,7

230,9

8.

Utlån mv., netto (6-7)

176,3

-33,6

142,7

9.

Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

176,3

-33,6

142,7

¹ Medregnet overføring til Statens pensjonsfond utland av inntekter fra salg av aksjer i Equinor ASA.

Kilde: Finansdepartementet.

6.2 Statsregnskapet for første halvår 2025

Dette avsnittet gir en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2025. Regnskapstallene er sammenstilt med Saldert budsjett 2025. Bevilgningsendringer vedtatt etter at budsjettet ble saldert i Stortinget i fjor høst, inngår ikke i beregningene av andelen av bevilgningene som nå er regnskapsført.

6.2.1 Statsbudsjettets inntekter og utgifter

Statsregnskapet viser inntekter på til sammen 1 366,0 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2025. Det tilsvarer 48,3 pst. av budsjetterte inntekter. Tabell 6.6 viser hvordan inntektene fordeler seg etter art.

Tabell 6.6 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Regnskap per 30.06.2025

Regnskap i pst. av bevilgning

Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 01–29)

247,6

143,7

58,0

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

36,3

20,0

55,0

Overføringer fra andre (postene 50–89)

2 411,9

1 075,5

44,6

Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

133,2

126,8

95,2

Sum inntekter

2 828,9

1 366,0

48,3

Kilde: Finansdepartementet.

Per 30. juni 2025 er det regnskapsført utgifter på til sammen 1 373,5 mrd. kroner. Det utgjør 45,7 pst. av bevilgningene. Tabell 6.7 viser hvordan beløpet fordeler seg på utgiftsarter.

Tabell 6.7 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Regnskap per 30.06.2025

Regnskap i pst. av bevilgning

Driftsutgifter (postene 01–29)

274,9

133,1

48,4

Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

103,8

36,8

35,4

Overføringer til andre (postene 50–89)

2 317,0

1 049,1

45,3

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99)

309,5

154,5

49,9

Sum utgifter

3 005,3

1 373,5

45,7

Kilde: Finansdepartementet.

6.2.2 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten utgjør 374,0 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2025. Det tilsvarer 58,2 pst. av netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten slik denne ble anslått i Saldert budsjett 2025.

Tabell 6.8 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Regnskap per 30.06.2025

Regnskap i pst. av bevilgning

Inntekter SDØE

255,8

152,5

59,6

-

Utgifter SDØE

29,6

11,7

39,5

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

389,0

211,4

54,4

+

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

27,8

21,8

78,5

=

Netto kontantstrøm

643,0

374,0

58,2

Kilde: Finansdepartementet.

6.2.3 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Regnskapet per 30. juni 2025 viser et brutto finansieringsbehov på 27,7 mrd. kroner, som tilsvarer 15,7 pst. av finansieringsbehovet slik det ble anslått i Saldert budsjett 2025. For nærmere detaljer vedrørende statsregnskapet for første halvår 2025 vises det til tabellene i vedlegg 3.

Tabell 6.9 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2025

Regnskap per 30.06.2025

Regnskap i pst. av bevilgning

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

2 249,9

1 239,2

55,1

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

2 695,8

1 219,0

45,2

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-445,8

20,2

-4,5

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

445,8

-20,2

-4,5

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

309,5

154,5

49,9

7.

Tilbakebetalinger mv.

133,2

126,8

95,2

8.

Utlån mv., netto (6-7)

176,3

27,7

15,7

9.

Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

176,3

27,7

15,7

¹ Teknisk satt til å motsvare overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland. Overføring fra Statens pensjonsfond utland blir endelig fastsatt og ført i forbindelse med nysalderingen.

Kilde: Finansdepartementet.

7 Statens lånebehov

7.1 Fullmakt til å ta opp statslån o.a.

Statens lånebehov for neste år følger av budsjettforslaget. Lånebehovet oppstår ved at statlige kapitaltransaksjoner i budsjettet finansieres med låneopptak. Vanlige kapitaltransaksjoner er statsbankenes utlån til sine kunder og refinansiering av forfalte statslån. Det er lagt opp til at finansieringsbehovet i hovedsak blir dekket ved opptak av nye, langsiktige lån innenlands. Av hensyn til markedet for statspapirer søkes det normalt å jevne ut den langsiktige opplåningen over flere år. For 2026 foreslås det en fullmakt på 150 mrd. kroner for opptak av nye, langsiktige lån.

Statens kortsiktige opplåning i markedet skjer ved salg av statskasseveksler, som er papirer med løpetid på inntil tolv måneder. For 2026 foreslås det en ramme på 75 mrd. kroner for utestående volum i kortsiktige markedslån.

Både rammen for opptak av langsiktige lån og rammen for kortsiktige låneopptak tilsvarer de respektive rammene for 2025.

For andre kortsiktige lån ber regjeringen om en fullmakt uten konkret beløpsgrense. Regjeringen ber i tillegg om at den generelle fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført. Det bes også om fullmakt til å gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til slike avtaler.

Forslagene til fullmakter er omtalt nærmere i avsnitt 7.3, og forslagene er sammenfattet i tabell 7.3. Dersom Stortinget vedtar de fullmaktene det her bes om, vil Finansdepartementet gi Norges Bank fullmakt til å dekke lånebehovet og eventuelt inngå derivatavtaler samt gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til disse.

Det vises til generell omtale av statsgjeldsforvaltningen i Meld. St. 1 (2025–2026) Nasjonalbudsjettet 2026.

7.2 Sammensetningen av statsgjelden

Tabell 7.1 viser størrelsen på og sammensetningen av statens bruttogjeld ved utgangen av de to siste årene og første halvår i 2025.

Tabell 7.1 Sammensetningen av statsgjelden

Mill. kroner

31.12.23

31.12.24

30.06.25

Langsiktige lån¹

516 825

566 030

575 933

Kortsiktige markedspapirer²

50 000

49 000

47 000

Andre kortsiktige lån³

142 704

158 521

99 550

Statsgjelden

709 529

773 551

722 483

¹ Lån med lengre løpetid enn ett år.

² Lån med løpetid inntil ett år.

³ Kontolån fra statsinstitusjoner mv.

Kilde: Finansdepartementet.

Statsgjelden består av langsiktige lån, kortsiktige markedspapirer og andre kortsiktige lån. Staten dekker behovet for langsiktig finansiering ved å selge statsobligasjoner i det innenlandske markedet gjennom auksjoner og syndikeringer. Den kortsiktige opplåningen i markedet skjer gjennom salg av statskasseveksler i auksjoner. Statskasseveksler er omsettelige lån uten kupongrente. Andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, samt eventuelle kontolån fra institusjoner som i særskilte tilfeller kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten.

7.3 Statens lånebehov og behovet for lånefullmakter

I tråd med lov om Statens pensjonsfond blir det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet foreslått dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Samtidig blir statlige kapitaltransaksjoner dekket ved nye låneopptak og/eller ved å trekke på statens kontantbeholdning. Staten tar opp lån blant annet for å finansiere statsbankenes utlån til sine kunder, store poster er utlån fra Husbanken og Statens lånekasse. Netto finansieringsbehov, i 2026 er anslått til 34 mrd. kroner. I tillegg benyttes statlige låneopptak til å dekke avdrag på den gjelden som staten allerede har tatt opp. I 2026 planlegges det å refinaniere statlige låneforfall på 61 mrd. kroner. Staten har ut fra forslagene i denne proposisjonen et brutto finansieringsbehov i 2026 på 95,6 mrd. kroner, jf. tabell 7.2.

Tabell 7.2 Statens finansieringsbehov i 2025 og 2026

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2025

Gul bok 2026

A

Oljekorrigert overskudd på statsbudsjettet

-445,8

-452,2

B

Overført fra Statens pensjonsfond utland

445,8

452,2

C

Overskudd før lånetransaksjoner (A + B)

0,0

0,0

D

Utlån til statsbankene, aksjetegning o.l., netto¹

112,5

34,4

E

Statens netto finansieringsbehov (D – C)

112,5

34,4

F

Gjeldsavdrag²

63,8

61,1

Statens brutto finansieringsbehov (E + F)

176,3

95,6

1 Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland i 2025.

2 Dette gjelder avdrag på langsiktige statslån.

Kilde: Finansdepartementet.

I vurderingen av statens lånebehov tas det normalt utgangspunkt i statens brutto finansieringsbehov, jf. tabell 7.2. Videre tas det hensyn til virkningen av statens transaksjoner på likviditeten i pengemarkedet. Pengemarkedet blir tilført likviditet når staten betaler avdrag på gjelden eller øker netto utlån fra statsbankene, mens opptak av statslån inndrar likviditet fra markedet. Siden underskuddet på statsbudsjettet blir dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland, påvirker ikke statsbudsjettet den samlede likviditeten i pengemarkedet. Samtidig er det slik at noen poster på statsbudsjettet påvirker balansen på budsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning, men ikke likviditeten i pengemarkedet. Det gjelder renter og overføringer fra Norges Bank.

Tidligere ble det korrigert for disse postene i lånebehovet, slik at opplåningen, og dermed likviditetsinndragningen, ble økt med et beløp tilsvarende renter og overføringer fra Norges Bank. Korrigeringen førte til at utestående statsgjeld og innestående på statens konto i Norges Bank hvert år økte tilsvarende overføringsbeløpet og rentene fra Norges Bank. Denne korrigeringen opphørte fra og med statsbudsjettet for 2025. Nå er det opp til Norges Bank eventuelt å gjennomføre denne likviditetsinndragningen som del av likviditetsstyringen.

Selv om anslaget på lånebehovet skulle endre seg, justeres ikke den planlagte opplåningen gjennom budsjettåret. Det antas at aktørene i kapitalmarkedet ønsker forutsigbarhet i opplåningen, slik at store eller hyppige endringer i opplåningen vil kunne medføre dårligere lånebetingelser for staten. Det har heller ikke blitt korrigert dersom faktisk lånebehov i regnskapet blir større eller mindre enn anslått i budsjettet. Norges Bank kan imidlertid justere opplåningen slik at lånetransaksjonene over tid er likviditetsnøytrale.

Tabell 7.3 gir en samlet oversikt over gjeldende lånefullmakter for 2025 og forslag til nye fullmakter for 2026. I tillegg ber regjeringen om at fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført, og at det gis fullmakt til å foreta sikkerhetsplasseringer hos motparter i rentebytteavtaler.

Tabell 7.3 Fullmakt til å ta opp statslån i 2026

Mill. kroner

Fullmakt for 2025

Utnyttet per

30.06.25

Forslag til

fullmakt for 2026

Nye langsiktige lån

150 000

79 000

150 000

Kortsiktige markedslån

75 000

47 000

75 000

Andre kortsiktige lån

Ubegrenset

126 000

Ubegrenset

Kilde: Finansdepartementet.

7.3.1 Fullmakt til å ta opp langsiktige lån

Statens lånebehov blir dekket ved å ta opp nye, langsiktige lån innenlands. Finansdepartementet legger normalt opp til å søke å jevne ut opptakene av langsiktige lån. Formålet er at store svingninger i finansieringsbehovet fra ett år til det neste ikke skal slå ut tilsvarende på opplåningstakten. Et samlet anslag på opplåningen i 2026 er om lag 96 mrd. kroner. Et ønske om relativt stabile låneopptak fra år til år kan øke dette.

For å ta hensyn til usikkerhet, er det hensiktsmessig med en lånefullmakt som er noe høyere enn planlagt opplåning. Regjeringen foreslår på denne bakgrunn om at fullmakten for 2026 til å ta opp nye langsiktige lån innenlands blir satt til 150 mrd. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette tilsvarer fullmakten som ble gitt for i år.

7.3.2 Fullmakt til å ta opp kortsiktige markedslån

Fullmakten for kortsiktige markedslån er utformet som en ramme for maksimalt utestående beløp. Regjeringen foreslår at fullmakten til å ha utestående kortsiktige markedslån settes til 75 mrd. kroner i 2026, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette tilsvarer fullmakten for i år.

7.3.3 Fullmakt til å ta opp andre kortsiktige lån mv.

Fullmakten for andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond samt eventuelle kontolån fra institusjoner som kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten. Fullmakten omfatter også eventuelle plasseringer som er gitt som sikkerhet fra motparter i rentebytteavtaler. Størstedelen av andre kortsiktige lån er innskudd fra operatørbanken for skattebetalingsordningen.

Lånene under denne fullmakten er gjeld av en slik karakter at en ikke bør fastsette en beløpsgrense. Det foreslås at Finansdepartementet for 2026 får fullmakt til å ta imot slike plasseringer som kontolån uten at det blir satt en beløpsgrense, jf. forslag til romertallsvedtak. Da unngår en at staten eventuelt må avvise innskudd fordi fullmakten ikke er stor nok.

7.3.4 Fullmakt til å inngå derivater mv.

I gjeldsforvaltningen kan rentebytteavtaler brukes for å styre rentebindingen på gjelden sammenlignet med det som følger direkte av en strategi der opplåningen spres på løpetider opp til 20 år. Rentebytteavtaler gir staten fleksibilitet til å endre den gjennomsnittlige rentebindingen på gjeldsporteføljen uten at selve opplåningen blir endret.

Det følger av statens avtaler med motpartene i rentebytteavtalene at motparten må innbetale kontantsikkerhet på konto i Norges Bank dersom rentebytteavtalene har en netto markedsverdi i statens favør som er over avtalte terskelnivåer. Dette reduserer statens risiko for tap hvis en motpart får betalingsproblemer. Norges Bank har reforhandlet de fleste slike avtaler slik at også staten vil måtte betale sikkerhet ved nye rentebytteavtaler. Slike tosidige avtaler er markedspraksis mellom banker, og etter hvert også for statsgjeldforvaltere. Innskudd som sikkerhetsstillelse skiller seg fra vanlige bankinnskudd ved at det potensielle tapet er svært begrenset. Volumet av sikkerhetsstillelsen vil være tilnærmet lik markedsverdien av rentebytteavtalene, slik at netto markedsverdi av stilt sikkerhet tillagt rentebytteavtaler er nær null.

Det bes om fullmakt til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler samt å gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til slike i 2026, jf. forslag til romertallsvedtak.

8 Omtale av særskilte saker

8.1 Prinsipper og praksis for budsjettering av lånetransaksjoner

Rammeverket for finanspolitikken skiller mellom ordinære utgifter og lånetransaksjoner. Ordinære utgifter på statsbudsjettet finansieres med skatte- eller oljeinntekter og slår ut i handlingsrommet i finanspolitikken. Ordinære utgifter veies opp mot hverandre i budsjettprosessen. Lånetransaksjoner er formuesomplasseringer og prinsipielt sett å betrakte som utlån fra statskassen. Lånetransaksjonene finansieres ved at staten tar opp lån. God og konsistent praksis for budsjettering av lånetransaksjoner er viktig for å unngå omgåelser av handlingsregelen og for å ivareta statsbudsjettets funksjon som finanspolitisk styringsverktøy.

Med virkning fra 1. januar 2020 ble det presisert i § 7 annet ledd i lov om Statens pensjonsfond at «Staten skal ikke lånefinansiere utgifter på statsbudsjettet så lenge det er midler i Statens pensjonsfond utland.» Med utgifter menes ordinære utgifter til drift, investeringer og overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner, som inngår i det oljekorrigerte underskuddet.

For at hensynet til handlingsregelen og statsbudsjettet som finanspolitisk styringsverktøy skal ivaretas, er det fastsatt to vilkår for at en bevilgning skal kunne budsjetteres som lånetransaksjon:

Tiltaket må gi en forventet avkastning som svarer til risikoen ved plasseringen.

Avkastningen må være finansiell og stamme fra inntekter i et marked.

Begge vilkårene må normalt være oppfylt for at en bevilgning skal kunne budsjetteres som lånetransaksjon. De to vilkårene er nærmere beskrevet i avsnitt 8.1.1.

8.1.1 Nærmere om vilkårene for budsjettering av lånetransaksjoner

Det første vilkåret sier at tiltaket må gi en forventet avkastning som svarer til risikoen ved plasseringen. For at en plassering skal gi tilstrekkelig finansiell avkastning må staten kunne forvente å få like godt betalt for risikotaking som det en finansiell investor vil kreve i samme situasjon. Det er altså ikke av betydning hva staten alternativt kunne fått i avkastning i for eksempel Statens pensjonsfond eller statens innlånsrente gjennom statsobligasjoner, fordi risikoen her vil være en annen.

Vurderingen av den finansielle avkastningen er fremoverskuende, og vurderingen må derfor baseres på forventet fremtidig avkastning. Den forventede avkastningen for staten skal sammenlignes med hva som ville vært en markedsmessig avkastning for den aktuelle investeringen. En markedsinvestor vil kreve høyere forventet avkastning desto større sannsynligheten er for tap. Markedsmessig avkastning er dermed et uttrykk for den avkastningen som svarer til risikoen i plasseringen.

Differansen mellom statens forventede avkastning fra investeringen og markedsmessig avkastning, utgjør en forventet mindreavkastning. Denne mindreavkastningen er sentral i vurderingen av riktig budsjettmessig håndtering. Dersom det forventes en mindreavkastning, kan det ikke legges til grunn at avkastningen svarer til risikoen ved plasseringen, og kravene til budsjettering som lånetransaksjon er dermed ikke oppfylt.

I mange tilfeller vil det ikke være en observerbar markedspris eller markedsmessig avkastning. I slike tilfeller kan staten benytte en uavhengig rådgiver for å vurdere under hvilke betingelser en markedsaktør ville gjort tilsvarende investering.

Det at private investorer deltar i en finansiering på samme vilkår som staten, er normalt et argument for at investeringen kan anses som markedsmessig og dermed svare til risikoen ved plasseringen. Dette gjelder blant annet når staten deltar i emisjoner i børsnoterte selskaper på lik linje som andre investorer.

Hvorvidt privat deltakelse er en reell markedstest, må imidlertid vurderes i hvert enkelt tilfelle, herunder i lys av hvilke andeler av investeringen henholdsvis staten og private investorer tar, og i noen tilfeller porteføljesammensetning og ordningens utforming. Insentivene for en privat medinvestor til å gjøre markedsmessige vurderinger kan for eksempel svekkes av en forventning om at det vil være krevende for staten å la et selskap gå konkurs (implisitt statsgaranti), eller dersom staten må ta tap foran private investorer. I slike tilfeller deltar ikke staten og private investorer på samme vilkår. Private investorer kan også i enkelte tilfeller ha andre motiver enn ren finansiell avkastning.

Nye statlige virkemidler inneholder ofte et element av at staten gjør noe annet enn markedet gjør. For eksempel kan det være støtte i form av lavere rente eller lengre løpetid på et lån, eller det kan være gjennom begrensninger eller pålegg i et investeringsmandat. I slike tilfeller kan ikke staten forvente samme avkastning som en privat investor ville kreve.

Det andre vilkåret sier at avkastningen må være finansiell. Statlige realinvesteringer, i for eksempel veier, kan ha høy forventet nytte i samfunnsøkonomisk forstand som følge av tidsgevinster. Statlige realinvesteringer skal imidlertid etter vilkårene budsjetteres som ordinær utgift i statsbudsjettet siden avkastningene de gir ikke er finansiell.

Videre sier det andre vilkåret at den finansielle avkastningen må stamme fra inntekter i et marked. Det innebærer at inntektene ikke kan baseres på støtte gjennom statlige bevilgninger. For eksempel vil et lån der avdrag og renter finansieres av staten, eller en egenkapitaltilførsel der avkastningskrav innfris som følge av statlige tilskudd, ikke gi inntekter som stammer fra et marked, og vilkåret vil dermed ikke være oppfylt.

For statlig eide selskaper må budsjetteringen av kapitaltilførsler også ses i sammenheng med utbytte. Utbytter budsjetteres som ordinære inntekter. Tas det utbytter fra et selskap samme år som selskapet tilføres kapital, har praksis vært at utbytte settes til null. Dette for å unngå at det tas ut kapital fra selskapet som finansierer ordinære utgifter på statsbudsjettet, samtidig som selskapet tilføres kapital som ikke påvirker budsjettbalansen. Dersom det i årene i forkant av en kapitaltilførsel er tatt store utbytter, eller det planlegges med store utbytter i påfølgende år, må det vurderes hvorvidt en kapitaltilførsel kan budsjetteres som lånetransaksjon eller for eksempel må skje gjennom tilbakeholdt utbytte. Dette er relevant for de selskaper der staten i stor grad kan fastsette størrelsen på utbyttene, det vil si de heleide unoterte selskapene.

8.1.2 Fordeling med en andel ført som ordinær utgift

Så lenge vilkårene for å budsjettere som en lånetransaksjon ikke er møtt, er hovedregelen at hele beløpet skal budsjetteres som en ordinær utgift. Det er likevel praksis for at det kan budsjetteres med en andel som ordinær utgift og det resterende som en lånetransaksjon. Dette gjelder blant annet for investeringsporteføljer hvor den forventede avkastningen ikke svarer til risikoen, eller utlånsordninger der renten er lavere enn i markedet eller lavere enn risikoen for mislighold skulle tilsi. I slike tilfeller kan andelen budsjettert som ordinær utgift betegnes som risikokapital og representerer den risikoen staten tar utover hva en markedsaktør ville gjort gitt avkastningen. Andelen som lånetransaksjon kan da forventes å tilfredsstille de nevnte vilkårene.

Ved opprettelsen av nye virkemidler, hvor staten skal gjøre noe annet enn det som vil bli realisert gjennom markedet, vil det forventes lavere avkastning enn markedet ville kreve. Nøyaktig hvilken fordeling som da skal legges til grunn, kan være krevende å fastsette siden det sjelden vil foreligge et godt tallgrunnlag for henholdsvis forventet og markedsmessig avkastning. Andelen risikokapital fastsettes i slike tilfeller sjablongmessig.

Staten har flere ordninger hvor næringslivet kan få tilgang på egenkapital, lån og garantier. Blant annet som følge av lavere avkastning enn forventet i de første rundene med såkornfond og Investinors direkteinvesteringer, har man de senere årene i all hovedsak lagt til grunn en fordeling av nye bevilgninger med 65 pst. som lånetransaksjon og 35 pst. som ordinær utgift for denne typen virkemidler. Sjablongen gjelder blant annet for bevilgninger av kapital til Nysnø Klimainvesteringer AS.

Overfor mottaker av midler kan staten stille andre forventninger enn det som må tas høyde for i budsjettsammenheng. For eksempel vil staten overfor et selskap kunne uttrykke forventning om at en portefølje eller et fond opererer på markedsmessige betingelser sammen med private investorer og leverer avkastning til staten på hele investeringen. Samtidig kan det i budsjettet være behov for å bevilge en andel som ordinær utgift fordi man forventer en avkastning som ikke svarer til risikoen. Uavhengig av budsjetteringsmåte vil staten ved et utlån ha en fordring på hele lånebeløpet med renter på lik linje med andre långivere.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om statsbudsjettet 2026.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om statsbudsjettet 2026 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag til vedtak om statsbudsjettet for budsjettåret 2026

I

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Utgifter:

Det kongelige hus

1

H.M. Kongen og H.M. Dronningen:

1

Apanasje

16 234 000

50

Det kongelige hoff

277 963 000

294 197 000

2

H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen:

1

Apanasje

13 513 000

13 513 000

Sum Det kongelige hus

307 710 000

Regjeringen

20

Statsministerens kontor:

1

Driftsutgifter

119 857 000

119 857 000

21

Statsrådet:

1

Driftsutgifter

185 886 000

185 886 000

24

Regjeringsadvokaten:

1

Driftsutgifter

134 488 000

21

Spesielle driftsutgifter

17 801 000

152 289 000

Sum Regjeringen

458 032 000

Stortinget og eksterne organer

41

Stortinget:

1

Driftsutgifter

1 292 041 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

694 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

280 381 000

70

Tilskudd til partigruppene

268 347 000

73

Kontingenter, internasjonale delegasjoner

24 253 000

74

Reisetilskudd til skoler

11 728 000

1 877 444 000

42

Stortingets ombudsnemnd for Forsvaret:

1

Driftsutgifter

12 320 000

75

Internasjonale organisasjoner og nettverk

466 000

12 786 000

43

Stortingets ombud for kontroll med forvaltningen:

1

Driftsutgifter

122 747 000

122 747 000

44

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste:

1

Driftsutgifter

52 457 000

52 457 000

45

Norges institusjon for menneskerettigheter:

1

Driftsutgifter

35 793 000

35 793 000

51

Riksrevisjonen:

1

Driftsutgifter

687 801 000

21

Spesielle driftsutgifter

5 000 000

75

Internasjonale organisasjoner og nettverk

30 863 000

723 664 000

Sum Stortinget og eksterne organer

2 824 891 000

Høyesterett

61

Høyesterett:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 410, post 1

145 381 000

145 381 000

Sum Høyesterett

145 381 000

Utenriksdepartementet

Administrasjon av utenrikspolitikken

100

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter

5 035 834 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

17 410 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

113 804 000

70

Erstatning av skader på utenlandske ambassader

1 395 000

71

Hjelp til norske borgere i utlandet

162 000

90

Lån til norske borgere i utlandet

450 000

5 169 055 000

103

Regjeringens representasjon:

1

Driftsutgifter

61 354 000

61 354 000

104

Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet:

1

Driftsutgifter

8 790 000

8 790 000

105

Direktoratet for eksportkontroll og sanksjoner:

1

Driftsutgifter

66 451 000

66 451 000

Sum Administrasjon av utenrikspolitikken

5 305 650 000

Utenriksformål

115

Næringsfremme, kultur og informasjon:

21

Spesielle driftsutgifter - kulturfremme, kan overføres, kan nyttes under post 70

10 988 000

22

Spesielle driftsutgifter - næringsfremme, kan overføres, kan nyttes under post 71

15 186 000

70

Kultur- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

32 241 000

71

Næringsfremme, kan overføres, kan nyttes under post 22

15 936 000

74 351 000

116

Internasjonale organisasjoner:

70

Pliktige bidrag

1 772 894 000

1 772 894 000

117

EØS-finansieringsordningene:

79

EØS-finansieringsordningen 2021-2028, kan overføres

819 000 000

80

Den norske finansieringsordningen 2021-2028, kan overføres

747 000 000

1 566 000 000

118

Utenrikspolitiske satsinger:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71, 72, 73 og 76

72 776 000

71

Globale sikkerhetsspørsmål, kan overføres, kan nyttes under post 21

6 450 000

72

Nedrustning, ikke-spredning og kjernefysisk sikkerhet mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

22 190 000

73

Klima, miljøtiltak og hav mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

11 778 000

74

Forskning, dialog og menneskerettigheter mv.

24 444 000

76

Russland, kan overføres, kan nyttes under post 21

39 600 000

77

Norges forskningsråd - utenriksområdet, kan overføres

60 000 000

237 238 000

Sum Utenriksformål

3 650 483 000

Forvaltning av utviklingssamarbeidet

140

Utenriksdepartementet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

99 506 000

99 506 000

141

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad):

1

Driftsutgifter

442 386 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

30 541 000

472 927 000

144

Norsk senter for utvekslingssamarbeid (Norec):

1

Driftsutgifter

79 009 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

13 468 000

70

Utvekslingsordninger, kan overføres

153 477 000

71

Rekruttering til internasjonale organisasjoner, kan overføres

75 000 000

320 954 000

Sum Forvaltning av utviklingssamarbeidet

893 387 000

Utviklingssamarbeidet

150

Humanitær bistand:

70

Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres

4 836 481 000

71

Verdens matvareprogram (WFP)

430 000 000

72

FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR)

630 000 000

5 896 481 000

151

Fred, sikkerhet og globalt samarbeid:

70

Fred og konfliktløsning, kan overføres

395 260 000

71

Globale sikkerhetsspørsmål og nedrustning, kan overføres

103 420 000

73

FNs innsats for reform og fredsbygging, kan overføres

238 138 000

74

Pliktige bidrag til FN-organisasjoner mv.

417 386 000

1 154 204 000

152

Menneskerettigheter:

70

Menneskerettigheter, kan overføres

683 993 000

71

FNs høykommissær for menneskerettigheter (OHCHR)

197 000 000

880 993 000

159

Regionbevilgninger:

70

Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres

1 028 815 000

71

Europa og Sentral-Asia, kan overføres

343 817 000

72

Afghanistan, kan overføres

316 241 000

73

Ukraina og naboland, kan overføres

14 413 100 000

75

Afrika, kan overføres

1 859 022 000

76

Asia, kan overføres

421 503 000

77

Latin-Amerika og Karibia, kan overføres

143 432 000

18 525 930 000

160

Helse:

70

Helse, kan overføres

3 598 381 000

71

Verdens helseorganisasjon (WHO)

255 000 000

3 853 381 000

161

Utdanning, forskning og offentlige institusjoner:

70

Utdanning, kan overføres

646 798 000

71

Forskning, kan overføres

67 196 000

73

Styresett og offentlige institusjoner, kan overføres

628 363 000

74

Norges forskningsråd - utviklingsområdet, kan overføres

182 300 000

1 524 657 000

162

Næringsutvikling, matsystemer og fornybar energi:

70

Bærekraftig jobbskaping, næringsutvikling og handel, kan overføres

124 536 000

71

Matsikkerhet, fisk og landbruk, kan overføres

1 427 966 000

72

Fornybar energi, kan overføres

1 019 358 000

2 571 860 000

163

Klima, miljø og hav:

70

Miljø og klima, kan overføres

1 543 811 000

71

Bærekraftige hav og tiltak mot marin forsøpling, kan overføres

232 100 000

1 775 911 000

164

Likestilling:

70

Likestilling, kan overføres

273 319 000

71

FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women)

140 300 000

72

FNs befolkningsfond (UNFPA)

589 600 000

1 003 219 000

165

Norfund:

70

Risikokapital utviklingsmandatet

413 288 000

71

Risikokapital Klimainvesteringsfondet

250 000 000

72

Risikokapital Ukraina-fondet

250 000 000

73

Bedriftsstøtte og selskapsutvikling

35 000 000

90

Grunnfondskapital utviklingsmandatet

1 239 864 000

91

Kapitalpåfylling Klimainvesteringsfondet

750 000 000

92

Kapitalpåfylling Ukraina-fondet

250 000 000

3 188 152 000

170

Sivilt samfunn:

70

Sivilt samfunn, kan overføres

2 570 665 000

2 570 665 000

171

FNs utviklingsarbeid:

70

FNs utviklingsprogram (UNDP)

354 400 000

71

FNs barnefond (UNICEF)

380 600 000

73

FN og multilateralt samarbeid, kan overføres

11 200 000

746 200 000

172

Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette:

70

Verdensbanken, kan overføres

1 271 109 000

71

Regionale banker og fond, kan overføres

1 143 100 000

73

Gjeldslette, kan overføres

482 730 000

2 896 939 000

179

Flyktningtiltak i Norge:

21

Spesielle driftsutgifter

2 703 135 000

2 703 135 000

Sum Utviklingssamarbeidet

49 291 727 000

Sum Utenriksdepartementet

59 141 247 000

Kunnskapsdepartementet

Administrasjon

200

Kunnskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

429 100 000

21

Spesielle driftsutgifter

13 606 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

3 783 000

446 489 000

201

Analyse og kunnskapsgrunnlag:

21

Spesielle driftsutgifter

54 665 000

70

Norges forskningsråd - forskning om utdanning og forskning, kan overføres

250 655 000

305 320 000

Sum Administrasjon

751 809 000

Grunnopplæringen

220

Utdanningsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

432 694 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

282 239 000

70

Tilskudd til læremidler mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

93 268 000

808 201 000

221

Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene:

1

Driftsutgifter

18 035 000

18 035 000

222

Statlige skoler og fjernundervisningstjenester:

1

Driftsutgifter

160 293 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 056 000

162 349 000

223

Diamanten skole:

1

Driftsutgifter

30 354 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

411 000

30 765 000

224

Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre:

70

Freds- og menneskerettighetssentre

180 188 000

71

Det europeiske Wergelandsenteret

21 504 000

201 692 000

225

Tiltak i grunnopplæringen:

1

Driftsutgifter

30 457 000

21

Spesielle driftsutgifter

146 209 000

60

Tilskudd til landslinjer

285 337 000

61

Rentekompensasjon for investeringer i læringsarenaer og større utstyr som bidrar til mer praktisk og variert opplæring

40 000 000

63

Tilskudd til samisk i grunnopplæringen

156 095 000

64

Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge

273 003 000

65

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg

261 000 000

66

Tilskudd til skoleturer i forbindelse med handlingsplan mot antisemittisme

17 553 000

67

Tilskudd til opplæring i kvensk eller finsk

10 115 000

68

Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen

391 059 000

69

Tiltak for fullføring og kvalifisering i videregående opplæring

593 517 000

74

Prosjekttilskudd

13 412 000

75

Grunntilskudd

112 451 000

2 330 208 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

752 443 000

22

System for kompetanse- og karriereutvikling

2 026 156 000

61

Tilskudd til veiledning for nyutdannede lærere

225 769 000

62

Tilskudd til skolebibliotek og bøker, kan nyttes under post 21

103 150 000

63

Tilskudd til utstyr og læringsarenaer på 1.-10. trinn

190 920 000

65

Tilskudd til skolemiljøteam og beredskapsteam

125 000 000

71

Norges forskningsråd - Tilskudd til vitensentre

124 296 000

3 547 734 000

227

Tilskudd til særskilte skoler:

63

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

49 020 000

78

Tilskudd

225 847 000

274 867 000

228

Tilskudd til private skoler mv.:

70

Private grunnskoler, overslagsbevilgning

4 319 176 000

71

Private videregående skoler, overslagsbevilgning

2 443 237 000

72

Diverse skoler som gir yrkesrettet opplæring, overslagsbevilgning

177 890 000

73

Private grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning

173 638 000

74

Private videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning

27 438 000

75

Private skoler med særskilt tilrettelagt opplæring for elever med dokumenterte behov, overslagsbevilgning

633 622 000

76

Andre private skoler, overslagsbevilgning

77 782 000

77

Den tysk-norske skolen i Oslo, overslagsbevilgning

45 412 000

78

Kompletterende undervisning

28 516 000

79

Toppidrett

89 114 000

81

Elevutveksling til utlandet

2 522 000

82

Kapital- og husleietilskudd til private skoler

83 269 000

83

Særtilskudd til Møbelsnekkerskolen, Plus-skolen og Hjerleid Handverksskole

5 377 000

84

Redusert foreldrebetaling i skolefritidsordningen ved private skoler

148 387 000

85

Særtilskudd til private kombinerte grunnskoler

161 305 000

8 416 685 000

229

22. juli-senteret:

1

Driftsutgifter

57 296 000

70

Tilskudd til minne- og læringsbesøk på Utøya

7 000 000

64 296 000

230

Statlig spesialpedagogisk tjeneste:

1

Driftsutgifter

629 915 000

21

Spesielle driftsutgifter

29 250 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

11 828 000

70

Tilskudd til kompetansetjenester på hørselsfeltet

40 404 000

711 397 000

Sum Grunnopplæringen

16 566 229 000

Barnehager

231

Barnehager:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

782 798 000

60

Toppet bemanning i barnehagene

200 000 000

61

Tilskudd til økt pedagogtetthet og økt grunnbemanning i barnehager i levekårsutsatte områder

216 629 000

63

Tilskudd til tiltak for å styrke språkutviklingen blant minoritetsspråklige barn i barnehage

150 300 000

70

Tilskudd til svømming i barnehagene

77 471 000

1 427 198 000

Sum Barnehager

1 427 198 000

Høyere yrkesfaglig utdanning

240

Fagskoler:

60

Driftstilskudd til fagskoler

1 800 463 000

61

Utviklingsmidler for høyere yrkesfaglig utdanning, kan overføres

78 270 000

1 878 733 000

241

Tiltak for høyere yrkesfaglig utdanning:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

21 412 000

21 412 000

242

Norges grønne fagskole - Vea:

1

Driftsutgifter

38 943 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 596 000

40 539 000

Sum Høyere yrkesfaglig utdanning

1 940 684 000

Kompetansepolitikk og livslang læring

253

Folkehøyskoler:

70

Tilskudd til folkehøyskoler

1 153 213 000

71

Tilskudd til Folkehøgskolerådet

7 161 000

72

Tilskudd til Nordiska folkhögskolan

855 000

1 161 229 000

254

Studieforbund mv.:

70

Tilskudd til studieforbund

67 312 000

73

Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner

2 573 000

69 885 000

256

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse:

1

Driftsutgifter

535 287 000

21

Spesielle driftsutgifter

17 599 000

552 886 000

257

Kompetanseprogrammet:

70

Tilskudd, kan overføres

217 786 000

217 786 000

258

Tiltak for livslang læring:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

102 905 000

102 905 000

Sum Kompetansepolitikk og livslang læring

2 104 691 000

Høyere utdanning og forskning

260

Universiteter og høyskoler:

50

Statlige universiteter og høyskoler, kan nyttes under post 70

45 872 711 000

70

Private høyskoler, kan nyttes under post 50

2 329 562 000

48 202 273 000

270

Studentvelferd:

74

Tilskudd til velferdsarbeid mv.

94 138 000

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

863 443 000

957 581 000

271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen:

1

Driftsutgifter

154 284 000

21

Spesielle driftsutgifter

4 639 000

158 923 000

272

Tiltak for internasjonalisering og høyere utdanning:

71

Tilskudd til tiltak for internasjonalisering, kan overføres

225 626 000

72

Tilskudd til tiltak for høyere utdanning, kan overføres

80 478 000

306 104 000

273

Kunnskapssektorens tjenesteleverandør - Sikt:

50

Virksomhetskostnader

225 839 000

70

Infrastruktur for tungregning, kan overføres

160 720 000

386 559 000

274

Universitetssenteret på Svalbard:

70

Tilskudd til Universitetssenteret på Svalbard

190 727 000

190 727 000

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

54 086 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

72 987 000

127 073 000

284

De nasjonale forskningsetiske komiteene:

1

Driftsutgifter

22 408 000

22 408 000

285

Norges forskningsråd:

1

Driftsutgifter

766 513 000

21

Spesielle driftsutgifter

105 450 000

71

Strategiske forskningsprioriteringer, kan overføres

3 408 800 000

72

Langsiktig, grunnleggende forskning, kan overføres

1 876 800 000

73

Grunnbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter

262 757 000

75

Avsetning til usikker framdrift

500 000 000

6 920 320 000

288

Internasjonale samarbeidstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter

13 487 000

72

Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner

463 081 000

73

EUs rammeprogram for forskning og innovasjon

3 902 355 000

74

EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett

1 293 080 000

75

UNESCO-kontingent

24 933 000

76

UNESCO-formål

5 000 000

5 701 936 000

289

Vitenskapelige priser:

51

Holbergprisen

21 537 000

71

Abelprisen

20 957 000

72

Kavliprisen

16 307 000

58 801 000

Sum Høyere utdanning og forskning

63 032 705 000

Sum Kunnskapsdepartementet

85 823 316 000

Kultur- og likestillingsdepartementet

Administrasjon

300

Kultur- og likestillingsdepartementet:

1

Driftsutgifter

210 741 000

21

Spesielle driftsutgifter

1 200 000

78

Tilskudd til priser og konkurranser m.m.

10 485 000

79

Til disposisjon

5 918 000

228 344 000

Sum Administrasjon

228 344 000

Frivillighetsformål

315

Frivillighetsformål:

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

10 150 000

60

Tilskudd til frivilligsentraler

280 230 000

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

3 079 000 000

71

Strømstøtteordning for frivillige organisasjoner

63 600 000

73

Tilskudd til studieforbund m.m.

204 820 000

75

Aktivitetsstøtta

17 317 000

78

Frivillighetstiltak

28 390 000

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

400 745 000

86

Idrettstiltak

47 650 000

4 131 902 000

Sum Frivillighetsformål

4 131 902 000

Kulturformål

320

Kulturdirektoratet og Kulturrådet m.m.:

1

Driftsutgifter

218 166 000

51

Fond for lyd og bilde

56 000 000

55

Norsk kulturfond

1 032 400 000

71

Statsstipend

4 900 000

72

Kunstnerstipend m.m., kan overføres

332 730 000

73

Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning

194 050 000

74

Tilskudd til organisasjoner og kompetansesentre m.m.

495 440 000

75

Tilskudd til litteraturhus, kunstscener og kompanier m.m.

339 465 000

2 673 151 000

322

Bygg og offentlige rom:

1

Driftsutgifter

27 617 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

46 879 000

50

Kunst i offentlige rom

13 400 000

70

Nasjonale kulturbygg, kan overføres

511 200 000

599 096 000

323

Musikk og scenekunst:

1

Driftsutgifter

111 982 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

74 516 000

22

Forsvarets musikk

63 660 000

60

Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

27 360 000

70

Musikk- og scenekunstinstitusjoner

3 185 785 000

3 463 303 000

325

Allmenne kulturformål:

1

Driftsutgifter

76 288 000

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

22 200 000

60

Regionale kulturfond

40 000 000

70

Norges forskningsråd, kan overføres

32 300 000

72

Kultursamarbeid i nordområdene

15 640 000

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

110 000 000

82

Nobels Fredssenter

40 200 000

86

Talentutvikling

58 000 000

394 628 000

326

Språk- og bibliotekformål:

1

Driftsutgifter

978 778 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

19 576 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

51 670 000

73

Språktiltak

41 735 000

74

Det Norske Samlaget

24 960 000

75

Tilskudd til ordboksarbeid

15 740 000

80

Bibliotektiltak

40 770 000

1 173 229 000

327

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.:

1

Driftsutgifter

91 428 000

21

Spesielle driftsutgifter

5 032 000

70

Utenlandske krigsgraver i Norge

4 635 000

71

Tilskudd til regionale pilegrimssentre

9 840 000

110 935 000

328

Museer m.m.:

70

Det nasjonale museumsnettverket

2 722 065 000

78

Andre museums- og kulturverntiltak

86 680 000

2 808 745 000

329

Arkivformål:

1

Driftsutgifter

496 766 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 065 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

20 488 000

78

Arkivtiltak

28 920 000

552 239 000

Sum Kulturformål

11 775 326 000

Medieformål m.m.

334

Film- og dataspillformål:

1

Driftsutgifter

148 128 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

7 977 000

50

Filmfondet

693 000 000

72

Insentivordningen for film- og serieproduksjoner, kan overføres

55 000 000

73

Regionale filmvirksomheter, kan overføres

154 180 000

75

Internasjonale film- og medieavtaler, kan overføres

22 910 000

78

Film- og dataspilltiltak

43 330 000

1 124 525 000

335

Medieformål:

1

Driftsutgifter

83 933 000

21

Spesielle driftsutgifter

4 945 000

70

Kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting

150 000 000

71

Mediestøtte

526 850 000

73

Medietiltak

41 230 000

74

Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres

24 700 000

79

Norsk rikskringkasting AS - NRK

7 758 700 000

8 590 358 000

337

Kompensasjons- og vederlagsordninger:

70

Kompensasjon for kopiering til privat bruk

60 300 000

71

Vederlagsordninger mv., kan overføres

332 648 000

392 948 000

339

Pengespill, lotterier og stiftelser:

1

Driftsutgifter

130 745 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 066 000

145 811 000

Sum Medieformål m.m.

10 253 642 000

Likestilling

350

Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda:

1

Driftsutgifter

36 276 000

36 276 000

351

Likestilling:

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

46 390 000

70

Tilskudd til likestilling

64 545 000

72

Kjønns- og seksualitetsmangfold

44 055 000

73

Likestillingssentrene

29 450 000

184 440 000

352

Nedsatt funksjonsevne:

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71

26 430 000

70

Deltakelse for personer med funksjonsnedsettelse

290 100 000

71

Universell utforming og økt tilgjengelighet

21 270 000

72

Tilskudd til likestilling av personer med funksjonsnedsettelse

34 680 000

372 480 000

353

Likestillings- og diskrimineringsombudet:

50

Basisbevilgning

56 345 000

56 345 000

Sum Likestilling

649 541 000

Sum Kultur- og likestillingsdepartementet

27 038 755 000

Justis- og beredskapsdepartementet

Administrasjon

400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

489 069 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

14 504 000

23

Spesielle driftsutgifter, forskning, evaluering og kunnskapsinnhenting, kan overføres

14 927 000

71

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

23 318 000

73

Tilskudd til Norges forskningsråd, kan overføres

98 617 000

640 435 000

Sum Administrasjon

640 435 000

Rettsvesen

410

Domstolene:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 1

3 640 453 000

21

Spesielle driftsutgifter

115 835 000

22

Vernesaker/sideutgifter, jordskiftedomstoler, kan overføres

2 502 000

3 758 790 000

414

Forliksråd og andre domsutgifter:

1

Driftsutgifter

384 219 000

21

Spesielle driftsutgifter

42 863 000

427 082 000

Sum Rettsvesen

4 185 872 000

Straffegjennomføring og konfliktråd

430

Kriminalomsorgen:

1

Driftsutgifter

6 524 721 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under kap. 430, post 1

130 500 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

61 684 000

60

Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres

172 142 000

70

Tilskudd

44 768 000

6 933 815 000

432

Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter:

1

Driftsutgifter

335 145 000

335 145 000

433

Konfliktrådet:

1

Driftsutgifter

210 185 000

60

Tilskudd til kommuner

34 820 000

70

Tilskudd

60 348 000

305 353 000

Sum Straffegjennomføring og konfliktråd

7 574 313 000

Politi og påtalemyndighet

440

Politiet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 443, post 1

25 385 552 000

21

Spesielle driftsutgifter - forskning og utvikling

19 250 000

22

Søk etter antatt omkomne, kan overføres

5 000 000

23

Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål

30 167 000

25

Variable utgifter ved ankomst, mottak og retur i politiets utlendingsforvaltning

202 120 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

37 346 000

46

Investeringer i Schengen IT-systemer, kan overføres

179 939 000

48

Tildeling fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger, kan overføres

282 110 000

70

Tilskudd

49 861 000

73

Internasjonale forpliktelser, mv., kan overføres

864 721 000

27 056 066 000

442

Politihøgskolen:

1

Driftsutgifter

746 529 000

746 529 000

443

Påtalemyndigheten i politiet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440, post 1

1 738 400 000

1 738 400 000

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

1

Driftsutgifter

1 882 354 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

82 296 000

1 964 650 000

445

Den høyere påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

406 623 000

406 623 000

448

Grensekommissæren:

1

Driftsutgifter

7 617 000

7 617 000

Sum Politi og påtalemyndighet

31 919 885 000

Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Driftsutgifter

1 633 769 000

21

Spesielle driftsutgifter

28 458 000

22

Spesielle driftsutgifter - Nødnett, kan overføres

624 443 000

23

Variable utgifter EUs ordning for sivil beredskap

53 768 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

145 570 000

70

Overføringer til private

8 326 000

2 494 334 000

452

Sentral krisehåndtering:

1

Driftsutgifter

31 088 000

31 088 000

453

Sivil klareringsmyndighet:

1

Driftsutgifter

70 673 000

70 673 000

454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

1 246 408 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

768 977 000

2 015 385 000

455

Redningstjenesten:

1

Driftsutgifter

289 962 000

21

Spesielle driftsutgifter

44 149 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

16 255 000

71

Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten

89 547 000

73

Tilskudd til Redningsselskapet

150 657 000

590 570 000

457

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsutgifter

574 900 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

12 358 000

587 258 000

Sum Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

5 789 308 000

Andre virksomheter

460

Spesialenheten for politisaker:

1

Driftsutgifter

79 060 000

79 060 000

461

Advokattilsynet:

1

Driftsutgifter

56 891 000

56 891 000

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.:

1

Driftsutgifter

30 000 000

70

Juridisk bistand

1 828 577 000

1 858 577 000

467

Norsk Lovtidend:

1

Driftsutgifter

14 284 000

14 284 000

468

Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker:

1

Driftsutgifter

31 718 000

31 718 000

Sum Andre virksomheter

2 040 530 000

Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m.

470

Fri rettshjelp:

70

Juridisk bistand

921 175 000

72

Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak

65 988 000

987 163 000

471

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning:

71

Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning

141 489 000

72

Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning

124 320 000

73

Stortingets rettferdsvederlagsordning

38 332 000

304 141 000

473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Driftsutgifter

168 174 000

21

Spesielle driftsutgifter

117 967 000

70

Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning

500 000 000

786 141 000

475

Bobehandling:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

173 259 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

9 596 000

182 855 000

Sum Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m.

2 260 300 000

Svalbardbudsjettet m.m.

480

Svalbardbudsjettet:

50

Tilskudd

569 562 000

569 562 000

481

Samfunnet Jan Mayen:

1

Driftsutgifter

64 559 000

64 559 000

Sum Svalbardbudsjettet m.m.

634 121 000

Beskyttelse og innvandring

490

Utlendingsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

1 419 285 000

21

Spesielle driftsutgifter, asylmottak

2 284 327 000

22

Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse

21 675 000

23

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

7 613 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

170 880 000

46

Investeringer i Schengen IT-systemer, kan overføres

92 115 000

60

Tilskudd til vertskommuner for asylmottak

352 257 000

70

Stønader til beboere i asylmottak

502 172 000

71

Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i asylmottak

16 971 000

72

Assistert retur og reintegrering i hjemlandet, kan overføres

110 100 000

73

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak

10 500 000

74

Internasjonale forpliktelser, kontingenter mv., kan overføres

93 585 000

75

Reiseutgifter for flyktninger fra utlandet, kan overføres

4 476 000

76

Internasjonalt migrasjonsarbeid, kan overføres

28 235 000

5 114 191 000

491

Utlendingsnemnda:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

299 697 000

21

Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling mv., kan nyttes under post 1

7 939 000

307 636 000

Sum Beskyttelse og innvandring

5 421 827 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

60 466 591 000

Kommunal- og distriktsdepartementet

Administrasjon

500

Kommunal- og distriktsdepartementet:

1

Driftsutgifter

316 223 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

54 111 000

50

Forskningssenter

10 400 000

70

Diverse formål, kan overføres, kan nyttes under post 21

3 376 000

72

Norges forskningsråd, kan overføres

78 735 000

462 845 000

Sum Administrasjon

462 845 000

Distrikts- og regionalpolitikk

553

Regional- og distriktsutvikling:

60

Kompetanse og arbeidskraft i distriktene

74 674 000

61

Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling

793 553 000

63

Interreg, Arktis 2030 og det norske Barentssekretariatet

163 400 000

65

Omstilling og utvikling i områder med særlige distriktsutfordringer

129 000 000

66

Bygdevekstavtaler, kan overføres

73 963 000

67

Utviklingstiltak i Andøy kommune

25 000 000

69

Mobilisering til forskningsbasert innovasjon

6 386 000

76

Nordisk og europeisk samarbeid, kan overføres

18 659 000

1 284 635 000

554

Kompetansesenter for distriktsutvikling:

1

Driftsutgifter

39 297 000

73

Merkur, kan overføres

79 573 000

118 870 000

Sum Distrikts- og regionalpolitikk

1 403 505 000

Samiske formål

560

Samiske formål:

50

Samisk språk, kultur og samfunnsliv

772 881 000

51

Divvun

13 893 000

55

Samisk høgskole

9 302 000

796 076 000

563

Internasjonalt reindriftssenter:

1

Driftsutgifter

7 017 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

3 377 000

10 394 000

Sum Samiske formål

806 470 000

Nasjonale minoriteter

567

Nasjonale minoriteter:

60

Romer, kan overføres

7 475 000

70

Nasjonale minoriteter, kan overføres

12 433 000

72

Jødiske samfunn i Norge

17 958 000

73

Kvensk språk og kvensk/norskfinsk kultur, kan overføres

25 120 000

74

Kultur- og ressurssenter for norske romer

21 197 000

75

Romanifolket/taterne, kan overføres

6 264 000

90 447 000

Sum Nasjonale minoriteter

90 447 000

Kommunesektoren mv.

571

Rammetilskudd til kommuner:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

23 999 000

60

Innbyggertilskudd

198 136 710 000

61

Distriktstilskudd Sør-Norge

812 005 000

62

Distriktstilskudd Nord-Norge

2 670 719 000

64

Skjønnstilskudd

1 030 000 000

66

Veksttilskudd

125 923 000

67

Storbytilskudd

688 358 000

203 487 714 000

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner:

60

Innbyggertilskudd

54 711 049 000

62

Nord-Norge-tilskudd

842 724 000

55 553 773 000

575

Ressurskrevende tjenester:

60

Toppfinansieringsordning, overslagsbevilgning

14 249 945 000

61

Tilleggskompensasjon

95 899 000

14 345 844 000

577

Tilskudd til de politiske partier:

1

Driftsutgifter

8 333 000

70

Sentrale organisasjoner

403 887 000

71

Kommunale organisasjoner

42 156 000

73

Fylkesorganisasjoner

92 124 000

75

Fylkesungdomsorganisasjoner

33 375 000

76

Sentrale ungdomsorganisasjoner

16 387 000

596 262 000

578

Valgdirektoratet:

1

Driftsutgifter

78 046 000

78 046 000

579

Valgutgifter:

1

Driftsutgifter

8 832 000

8 832 000

Sum Kommunesektoren mv.

274 070 471 000

Bolig, bomiljø og bygg

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

70

Bostøtte, overslagsbevilgning

4 280 000 000

72

Etablering og tilpasning i distriktskommuner, kan overføres

11 000 000

76

Utleieboliger, kan overføres

26 664 000

78

Boligtiltak, kan overføres

39 242 000

4 356 906 000

587

Direktoratet for byggkvalitet:

1

Driftsutgifter

173 865 000

22

Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling, kan overføres

45 859 000

219 724 000

Sum Bolig, bomiljø og bygg

4 576 630 000

Planlegging, byutvikling og geodata

590

Planlegging og byutvikling:

63

FutureBuilt

5 000 000

65

Områdesatsing i byer, kan overføres

144 850 000

71

DOGA

51 048 000

72

Bolig- og områdeutvikling i byer, kan overføres

20 527 000

81

Kompetansetiltak innen planlegging og geodata, kan overføres

10 235 000

231 660 000

595

Statens kartverk:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 og 45

1 105 429 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1 og 45

332 935 000

30

Geodesiobservatoriet, kan overføres

33 000 000

1 471 364 000

Sum Planlegging, byutvikling og geodata

1 703 024 000

Sum Kommunal- og distriktsdepartementet

283 113 392 000

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Administrasjon

600

Arbeids- og inkluderingsdepartementet:

1

Driftsutgifter

315 202 000

315 202 000

601

Utredningsvirksomhet, forskning mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

101 403 000

22

Kunnskapsutvikling i IA-avtalen mv., kan overføres

37 902 000

70

Tilskudd

67 498 000

71

Tilskudd til bransjeprogrammer under IA-avtalen mv., kan overføres

89 850 000

72

Tilskudd til Kunnskapssenter for lengre arbeidsliv

20 249 000

73

Tilskudd til trygderettslig/EØS-rettslig forskning og kompetanseutvikling

6 049 000

74

Tilskudd til Norges forskningsråd, kan overføres

172 100 000

75

Tilskudd til bærekraftig sykmelding, kan overføres

16 000 000

511 051 000

Sum Administrasjon

826 253 000

Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

604

Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 45

77 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 21

137 000 000

214 000 000

605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Driftsutgifter

15 599 676 000

22

Forsknings- og utredningsaktiviteter, kan overføres

75 792 000

15 675 468 000

606

Trygderetten:

1

Driftsutgifter

124 638 000

124 638 000

Sum Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

16 014 106 000

Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

611

Pensjoner av statskassen:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

18 000 000

18 000 000

612

Tilskudd til Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

14 507 000 000

22

Sluttoppgjør, overslagsbevilgning

-186 000 000

14 321 000 000

613

Arbeidsgiveravgift til folketrygden:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

1 000 000

1 000 000

Sum Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

14 340 000 000

Tiltak for bedrede levekår mv.

621

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering:

21

Spesielle driftsutgifter

111 308 000

63

Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres

207 546 000

70

Frivillig arbeid, kan overføres

107 569 000

74

Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv.

17 084 000

443 507 000

Sum Tiltak for bedrede levekår mv.

443 507 000

Arbeidsmarked

634

Arbeidsmarkedstiltak:

1

Driftsutgifter

783 077 000

21

Forsøk med tilrettelagt videregående opplæring, kan overføres

53 768 000

70

Forsøk med ungdomsprogramytelse, kan overføres

209 000 000

75

Varig lønnstilskudd, kan overføres

1 048 000 000

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

7 768 541 000

77

Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

2 388 174 000

78

Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser

138 280 000

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet, kan overføres

156 875 000

12 545 715 000

Sum Arbeidsmarked

12 545 715 000

Arbeidsmiljø og sikkerhet

640

Arbeidstilsynet:

1

Driftsutgifter

941 433 000

21

Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud

19 798 000

961 231 000

643

Statens arbeidsmiljøinstitutt:

50

Statstilskudd

186 521 000

186 521 000

647

Kompensasjonsordning for oljepionerene:

1

Driftsutgifter, kan overføres

21 000 000

70

Kompensasjonsutbetalinger til oljepionerene, overslagsbevilgning

434 000 000

455 000 000

648

Arbeidsretten, Riksmekleren mv.:

1

Driftsutgifter

28 219 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1

611 000

70

Tilskudd til faglig utvikling

2 290 000

31 120 000

Sum Arbeidsmiljø og sikkerhet

1 633 872 000

Kontantytelser

660

Krigspensjon:

70

Tilskudd, militære, overslagsbevilgning

15 000 000

71

Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning

55 000 000

70 000 000

664

Pensjonsordningen for arbeidstakere til sjøs:

70

Tilskudd

16 800 000

16 800 000

666

Avtalefestet pensjon (AFP):

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

4 680 000 000

4 680 000 000

667

Supplerende stønad:

70

Tilskudd til personer over 67 år med kort botid, overslagsbevilgning

430 000 000

71

Tilskudd til uføre flyktninger med kort botid, overslagsbevilgning

395 000 000

825 000 000

Sum Kontantytelser

5 591 800 000

Integrering og mangfold

670

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

363 417 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

32 330 000

395 747 000

671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

52 930 000

60

Integreringstilskudd, kan overføres

17 435 182 000

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning

2 439 340 000

62

Kommunale integreringstiltak

379 521 000

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

2 845 000

71

Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner

249 410 000

72

Kvalifiseringsordninger for tolker

24 134 000

73

Tilskudd

21 393 000

20 604 755 000

672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

91 341 000

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

48 801 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

16 731 000

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1 416 935 000

61

Kompetansekartlegging i mottak før bosetting

813 000

1 574 621 000

Sum Integrering og mangfold

22 575 123 000

Sum Arbeids- og inkluderingsdepartementet

73 970 376 000

Helse- og omsorgsdepartementet

Helse- og omsorgsdepartementet mv.

700

Helse- og omsorgsdepartementet:

1

Driftsutgifter

333 959 000

333 959 000

701

Digitalisering i helse- og omsorgstjenesten:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

254 978 000

60

Tilskudd til helseteknologi i kommunal helse- og omsorgstjeneste

72 568 000

70

Norsk Helsenett SF

74 806 000

73

Tilskudd til digitalisering i kommunal helse- og omsorgstjeneste, kan overføres

45 370 000

74

Rammefinansiering av fellestjenester levert av Norsk helsenett

123 900 000

571 622 000

702

Beredskap:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

37 861 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

4 899 000

72

Kompensasjon til legemiddelgrossister

86 677 000

129 437 000

703

Internasjonalt samarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

18 243 000

71

Internasjonale organisasjoner

255 017 000

72

Tilskudd til Verdens helseorganisasjon (WHO)

23 566 000

296 826 000

704

Norsk helsearkiv:

1

Driftsutgifter

77 951 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

9 696 000

87 647 000

709

Pasient- og brukerombud:

1

Driftsutgifter

88 620 000

88 620 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet mv.

1 508 111 000

Folkehelse mv.

710

Vaksiner mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

306 703 000

22

Salgs- og beredskapsprodukter m.m., kan overføres

182 900 000

23

Vaksinasjonsprogram for voksne og risikogrupper, kan overføres

261 631 000

751 234 000

712

Bioteknologirådet:

1

Driftsutgifter

14 502 000

14 502 000

714

Folkehelse:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

139 946 000

22

Gebyrfinansierte ordninger

47 172 000

60

Kommunale tiltak, kan overføres

121 307 000

70

Rusmiddeltiltak mv., kan overføres

205 510 000

74

Skolefrukt mv., kan overføres

20 996 000

79

Andre tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

85 835 000

620 766 000

717

Legemiddeltiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

11 117 000

70

Tilskudd

75 162 000

86 279 000

Sum Folkehelse mv.

1 472 781 000

Spesialisthelsetjenester

732

Regionale helseforetak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

20 806 000

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

2 137 459 000

71

Resultatbasert finansiering

693 123 000

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF

94 780 348 000

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF

33 303 002 000

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF

24 581 328 000

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF

20 772 493 000

76

Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

33 523 840 000

77

Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning

4 767 295 000

78

Forskning og nasjonale kompetansetjenester

1 352 477 000

80

Kompensasjon for merverdiavgift, overslagsbevilgning

11 230 115 000

82

Investeringslån, kan overføres

6 992 500 000

83

Byggelånsrenter, overslagsbevilgning

651 000 000

86

Driftskreditter

2 318 000 000

237 123 786 000

733

Habilitering og rehabilitering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

4 039 000

70

Behandlingsreiser til utlandet

121 306 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

5 954 000

131 299 000

734

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak:

1

Driftsutgifter

132 168 000

21

Spesielle driftsutgifter

16 810 000

70

Hjemhenting ved alvorlig psykisk lidelse mv.

3 517 000

71

Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede

617 195 000

72

Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus

15 411 000

785 101 000

737

Historiske pensjonskostnader:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

81 844 000

81 844 000

Sum Spesialisthelsetjenester

238 122 030 000

Sentral helseforvaltning

740

Helsedirektoratet:

1

Driftsutgifter

1 556 792 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

115 338 000

1 672 130 000

741

Norsk pasientskadeerstatning:

1

Driftsutgifter

253 876 000

70

Advokatutgifter

58 341 000

71

Særskilte tilskudd

37 202 000

349 419 000

742

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

1

Driftsutgifter

197 030 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

16 955 000

213 985 000

745

Folkehelseinstituttet:

1

Driftsutgifter

1 614 978 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

202 399 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

16 068 000

1 833 445 000

746

Direktoratet for medisinske produkter:

1

Driftsutgifter

458 591 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

51 970 000

510 561 000

747

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet:

1

Driftsutgifter

220 494 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 778 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

5 787 000

242 059 000

748

Statens helsetilsyn:

1

Driftsutgifter

187 912 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

11 396 000

199 308 000

749

Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten:

1

Driftsutgifter

42 143 000

42 143 000

Sum Sentral helseforvaltning

5 063 050 000

Helse- og omsorgstjenester i kommunene

760

Kommunale helse- og omsorgstjenester:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under postene 70 og 71

432 688 000

60

Kompetanse, rekruttering og innovasjon

1 337 773 000

61

Forebyggende helse- og omsorgstjenester

34 391 000

62

Tilskudd til vertskommuner

893 131 000

63

Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser, kan overføres

2 573 062 000

64

Kompensasjon for renter og avdrag

921 200 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

431 479 000

71

Kompetanse-, forsknings- og rekrutteringstiltak, kan nyttes under post 21

327 621 000

72

Aldersvennlige boliger

89 000 000

7 040 345 000

765

Psykisk helse, rus og vold:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

205 623 000

60

Kommunale tjenester, kan overføres

440 928 000

62

Rusarbeid, kan overføres

448 611 000

71

Brukere og pårørende, kan overføres

151 715 000

72

Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

654 082 000

73

Utviklingstiltak mv.

148 570 000

74

Kompetansesentre, kan overføres

412 374 000

75

Vold og traumatisk stress, kan overføres

318 470 000

2 780 373 000

Sum Helse- og omsorgstjenester i kommunene

9 820 718 000

Tannhelse

770

Tannhelsetjenester:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

6 370 000

70

Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

453 447 000

459 817 000

Sum Tannhelse

459 817 000

Kunnskap og kompetanse

780

Forskning:

70

Norges forskningsråd, kan overføres

446 722 000

446 722 000

781

Forsøk og utvikling mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

18 720 000

79

Tilskudd, kan nyttes under post 21

65 235 000

83 955 000

783

Personell:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

43 868 000

61

Tilskudd til kommuner

315 221 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

29 351 000

388 440 000

Sum Kunnskap og kompetanse

919 117 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

257 365 624 000

Barne- og familiedepartementet

Administrasjon og forskning

800

Barne- og familiedepartementet:

1

Driftsutgifter

182 114 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 939 000

70

Norges forskningsråd, kan overføres

50 500 000

243 553 000

Sum Administrasjon og forskning

243 553 000

Familie og oppvekst

840

Tiltak mot vold og overgrep:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 og kap. 846, post 62

30 518 000

60

Tilskudd til oppgradering av krisesenterbygg

20 740 000

61

Tilskudd til incest- og voldtektssentre, overslagsbevilgning

132 795 000

70

Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under post 21 og post 61 og kap. 858, post 1

163 915 000

73

Tilskudd til senter for voldsutsatte barn

42 189 000

390 157 000

841

Samliv og konfliktløsning:

21

Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse, overslagsbevilgning

17 761 000

22

Opplæring, forskning, utvikling mv.

6 939 000

23

Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning

6 453 000

31 153 000

842

Familievern:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

437 625 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

38 927 000

70

Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1

285 394 000

761 946 000

843

Adopsjonsstøtte:

70

Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning

4 300 000

4 300 000

844

Kontantstøtte:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

724 600 000

724 600 000

845

Barnetrygd:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

29 700 000 000

29 700 000 000

846

Familie- og oppveksttiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 62 og post 71

59 183 000

22

Forskning, kan overføres

16 799 000

61

Tilskudd til inkludering av barn og unge, kan nyttes under post 71

758 356 000

62

Utvikling i kommunene

153 020 000

63

Tverrsektorielt tilskudd til forebyggende tiltak for barn og unge

519 796 000

70

Barne- og ungdomsorganisasjoner

220 959 000

71

Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21 og post 62

8 229 000

79

Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv.

12 777 000

1 749 119 000

847

EUs ungdomsprogram:

1

Driftsutgifter, kan overføres

18 023 000

18 023 000

848

Barneombudet:

1

Driftsutgifter

25 843 000

25 843 000

Sum Familie og oppvekst

33 405 141 000

Barnevernet

853

Barneverns- og helsenemndene:

1

Driftsutgifter

272 602 000

272 602 000

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet:

21

Spesielle driftsutgifter

56 448 000

22

Barnesakkyndig kommisjon

14 354 000

23

Kompetansehevingstiltak i barnevernet, kan nyttes under post 72

65 255 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

31 320 000

61

Utvikling i kommunene, kan nyttes under post 72

203 719 000

71

Utvikling og opplysningsarbeid mv.

40 477 000

72

Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet, kan overføres, kan nyttes under post 23

151 259 000

562 832 000

855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 22

5 068 777 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

34 173 000

22

Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1

4 829 300 000

9 932 250 000

856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 22

181 439 000

22

Kjøp av plasser i private omsorgssentre, kan nyttes under post 1

272 434 000

453 873 000

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet:

1

Driftsutgifter

698 067 000

21

Spesielle driftsutgifter

23 492 000

721 559 000

Sum Barnevernet

11 943 116 000

Forbrukerpolitikk

860

Forbrukerrådet:

50

Basisbevilgning

101 483 000

51

Markedsportaler

34 623 000

136 106 000

862

Stiftelsen Miljømerking i Norge:

70

Driftstilskudd

17 830 000

17 830 000

865

Forbrukerpolitiske tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 50

2 964 000

50

Forskning og undervisning, kan nyttes under post 21

8 866 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

3 965 000

79

EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk, kan overføres

8 116 000

23 911 000

868

Forbrukertilsynet:

1

Driftsutgifter

158 250 000

158 250 000

Sum Forbrukerpolitikk

336 097 000

Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

880

Den norske kirke:

70

Rammetilskudd til Den norske kirke

2 756 412 000

71

Tilskudd til Sjømannskirken - Norsk kirke i utlandet

129 197 000

2 885 609 000

881

Tilskudd til trossamfunn m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter

17 754 000

70

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning

1 284 542 000

77

Nasjonaljubileet 2030

9 000 000

78

Ymse faste tiltak

24 800 000

1 336 096 000

882

Kirkebygg og gravplasser:

60

Rentekompensasjon - kirkebygg

96 625 000

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

14 906 000

111 531 000

883

Kirkebevaringsfondet:

1

Driftsutgifter

17 875 000

60

Tilskudd til kulturhistorisk verdifulle kirkebygg, kan overføres

400 000 000

70

Driftstilskudd bevaringsstrategi

8 287 000

426 162 000

Sum Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

4 759 398 000

Sum Barne- og familiedepartementet

50 687 305 000

Nærings- og fiskeridepartementet

Forvaltning og rammebetingelser

900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Driftsutgifter

546 479 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

75 551 000

22

Nukleære utredninger og prosjektledelse, kan overføres

7 592 000

23

Spesielle driftsutgifter til administrasjon av statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter

4 150 000

25

Drift og forvaltning av kompensasjonsordninger

12 119 000

26

Forvaltning av grunneiendom på Svalbard, kan overføres

11 063 000

32

Nytt sjøfibersamband til Svalbard og Jan Mayen

780 500 000

51

Tilskudd til Senter for hav og Arktis

6 320 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

65 000 000

71

Miljøtiltak Raufoss

4 766 000

72

Tilskudd til skipsfartsberedskap

4 351 000

73

Tilskudd til entreprenørskapsfremmende aktiviteter for ungdom

36 467 000

74

Tilskudd til Visit Svalbard AS

3 730 000

75

Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres

29 077 000

76

Tilskudd til Standard Norge

50 557 000

77

Tilskudd til tiltak for økt sjømatkonsum, kan overføres

3 543 000

81

Tilskudd til Leverandørutviklingsprogrammet

5 371 000

1 646 636 000

901

Havbunns- og kystkartlegging:

21

Spesielle driftsutgifter - Mareano-programmet, kan overføres

29 800 000

22

Spesielle driftsutgifter - kystkartlegging, kan overføres

22 000 000

51 800 000

902

Justervesenet:

1

Driftsutgifter

159 900 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

11 385 000

171 285 000

903

Norsk akkreditering:

1

Driftsutgifter

89 100 000

89 100 000

904

Brønnøysundregistrene:

1

Driftsutgifter

610 800 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

10 222 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

215 172 000

836 194 000

905

Norges geologiske undersøkelse:

1

Driftsutgifter

204 400 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

83 916 000

288 316 000

906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Driftsutgifter

74 100 000

30

Sikrings- og miljøtiltak, kan overføres

13 500 000

31

Miljøtiltak Løkken, kan overføres

19 000 000

32

Miljøtiltak Folldal, kan overføres

65 000 000

171 600 000

907

Norsk nukleær dekommisjonering:

1

Driftsutgifter

451 100 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

530 046 000

30

Opprydding Søve, kan overføres

64 170 000

60

Tilskudd til kommuner

5 807 000

70

Tilskudd til organisasjoner

1 721 000

1 052 844 000

908

Institutt for energiteknikk:

70

Tilskudd til drift av atomanlegg

324 762 000

71

Tilskudd til sikring av atomanlegg

89 440 000

72

Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur

61 000 000

475 202 000

909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

73

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning

2 480 000 000

2 480 000 000

910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

544 900 000

544 900 000

911

Konkurransetilsynet:

1

Driftsutgifter

151 400 000

70

Tilskudd til konkurransefaglig forskning, kan overføres

2 279 000

153 679 000

912

Klagenemndssekretariatet:

1

Driftsutgifter

53 000 000

53 000 000

913

Dagligvaretilsynet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 911, post 1

5 600 000

5 600 000

915

Regelrådet:

1

Driftsutgifter

3 054 000

3 054 000

916

Kystverket:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

1 219 300 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

90 621 000

22

Driftsutgifter brukerfinansierte tjenester, kan overføres, kan nyttes under post 46

1 266 422 000

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

616 599 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

207 099 000

46

Større utstyrsanskaffelser og brukerfinansierte tjenester, kan overføres, kan nyttes under post 22

21 343 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

83 493 000

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres

133 292 000

3 638 169 000

917

Fiskeridirektoratet:

1

Driftsutgifter

535 200 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

145 700 000

23

Prisråd for havbruk

17 900 000

698 800 000

919

Diverse fiskeriformål:

60

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

1 563 195 000

61

Tilskudd til kommunale ungdomsfiskeprosjekt

2 281 000

71

Tilskudd til velferdsstasjoner

2 849 000

73

Tilskudd til kompensasjon for CO2-avgift

640 400 000

74

Erstatninger, kan overføres

1 896 000

75

Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres

38 766 000

76

Tilskudd til fiskeriforskning, kan overføres

8 300 000

2 257 687 000

Sum Forvaltning og rammebetingelser

14 617 866 000

Forskning og innovasjon

920

Norges forskningsråd:

70

Tilskudd til næringsrettet forskning, kan overføres

1 220 100 000

71

Grunnbevilgning til teknisk-industrielle institutter

573 167 000

72

Tilskudd til marin og maritim forskning, kan overføres

517 700 000

73

Grunnbevilgning til primærnæringsinstitutter

137 539 000

2 448 506 000

922

Romvirksomhet:

50

Direktoratet for romvirksomhet

110 894 000

70

Kontingent i European Space Agency (ESA)

273 442 000

71

Internasjonal romvirksomhet

712 971 000

72

Nasjonale følgemidler, kan overføres

23 577 000

73

EUs romprogrammer

686 480 000

74

Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter, kan overføres

143 353 000

75

Tilskuddsordning tilknyttet nasjonalt senter for jordobservasjon i Tromsø

5 130 000

1 955 847 000

923

Havforskningsinstituttet:

1

Driftsutgifter

900 250 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

491 965 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

262 400 000

23

Oppdragsutgifter forskningsfartøy, kan overføres

319 034 000

1 973 649 000

924

Internasjonale samarbeidsprogrammer:

70

Tilskudd

405 600 000

405 600 000

928

Annen marin forskning og utvikling:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

10 000 000

50

Tilskudd til Veterinærinstituttet

81 004 000

70

Tilskudd til samarbeidsprosjekter

5 250 000

72

Tilskudd til Nofima AS

108 065 000

204 319 000

930

Design og arkitektur Norge:

70

Tilskudd

19 536 000

19 536 000

935

Patentstyret:

1

Driftsutgifter

374 000 000

374 000 000

936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Driftsutgifter

9 700 000

9 700 000

Sum Forskning og innovasjon

7 391 157 000

Markedsadgang og eksport

940

Internasjonaliseringstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

17 454 000

17 454 000

Sum Markedsadgang og eksport

17 454 000

Statlig eierskap

950

Forvaltning av statlig eierskap:

21

Spesielle driftsutgifter

33 100 000

33 100 000

951

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS:

70

Tilskudd til overvåkingsprogram

518 000

71

Tilskudd til energitiltak

192 000 000

72

Tilskudd til opprydding kulldrift

134 000 000

90

Lån

316 000 000

96

Aksjekapital

47 800 000

690 318 000

952

Investinor AS:

70

Forvaltningskostnader for særskilte oppdrag

8 400 000

8 400 000

954

Petoro AS:

70

Tilskudd til administrasjon

453 824 000

453 824 000

Sum Statlig eierskap

1 185 642 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

23 212 119 000

Landbruks- og matdepartementet

Administrasjon m.m.

1100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Driftsutgifter

192 050 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

20 645 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - ordinære forvaltningsorganer, kan overføres, kan nyttes under post 50

3 022 000

50

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - forvaltningsorganer med særskilte fullmakter

310 000

216 027 000

Sum Administrasjon m.m.

216 027 000

Matpolitikk

1115

Mattilsynet:

1

Driftsutgifter

1 681 919 000

22

Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser

15 040 000

71

Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning

4 193 000

1 701 152 000

Sum Matpolitikk

1 701 152 000

Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

1135

Veterinærinstituttet:

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap

118 494 000

118 494 000

1136

Norsk institutt for bioøkonomi:

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap

279 978 000

279 978 000

1137

Forskning og innovasjon:

54

Næringsrettet matforskning m.m.

245 000 000

70

Innovasjonsaktivitet m.m., kan overføres

2 993 000

71

Forskningsaktivitet - Norges forskningsråd, kan overføres

198 200 000

72

Grunnbevilgninger til forskningsinstitutt - Norges forskningsråd

208 317 000

654 510 000

Sum Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

1 052 982 000

Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

1138

Støtte til organisasjoner m.m.:

70

Støtte til organisasjoner

51 460 000

71

Internasjonalt skogpolitisk samarbeid - organisasjoner og prosesser, kan overføres

1 000 000

72

Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk

9 406 000

73

Nasjonalt senter for fjellandbruk

4 358 000

75

Dyrsku'n

1 190 000

76

Rekruttering til mat- og måltidsbransjen

10 000 000

77 414 000

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer:

21

Spesielle driftsutgifter - Svalbard globale frøhvelv

12 300 000

50

Miljøregistreringer i skog

4 945 000

70

Tilskudd til bevaring og bærekraftig bruk av husdyr-, plante- og skogtregenetiske ressurser

7 644 000

71

Tilskudd til genressursforvaltning og miljøtiltak, kan overføres

9 669 000

34 558 000

1140

Høstbare viltressurser - forvaltning og tilskudd til viltformål (Viltfondet) m.m.:

1

Driftsutgifter

14 129 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

33 183 000

71

Tilskudd til viltformål, kan overføres

38 578 000

85 890 000

1141

Høstbare viltressurser - jegerprøve, tilskudd til organisasjoner m.m.:

23

Jegerprøve m.m., kan overføres

4 900 000

75

Organisasjoner - høstbare viltressurser

8 665 000

13 565 000

1142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsutgifter

317 800 000

21

Spesielle driftsutgifter - Beredskapslagring av korn

81 500 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

13 194 000

50

Arealressurskart

8 000 000

60

Tilskudd til veterinærdekning

207 032 000

61

Tilskudd til skrantesykeprøver fra fallvilt

1 326 000

70

Tilskudd til fjellstuer

885 000

71

Tiltak for bærekraftig reindrift, kan overføres

5 900 000

72

Erstatninger ved ekspropriasjon og leie av rett til reinbeite, overslagsbevilgning

630 000

73

Tilskudd til erstatninger m.m. etter offentlige pålegg i plante- og husdyrproduksjon, overslagsbevilgning

55 610 000

74

Kompensasjon til dyreeiere som blir pålagt beitenekt

500 000

75

Stønad til jordbruks- og veksthusnæringen for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning

79 000 000

77

Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold, kan overføres

50 000 000

79

Tilskudd til reindriften for andel av verdiskaping fra vindkraft

6 271 000

83

Tiltak for sameksistens mellom reindrift og jordbruk

20 000 000

847 648 000

1148

Naturskade - erstatninger:

71

Naturskade - erstatninger, overslagsbevilgning

173 100 000

173 100 000

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket:

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket, kan overføres

37 932 000

73

Tilskudd til skog- og klimatiltak, kan overføres

56 000 000

93 932 000

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

39 200 000

50

Tilskudd til Landbrukets utviklingsfond

2 640 253 000

70

Markedstiltak, kan overføres

317 550 000

71

Tilskudd ved produksjonssvikt, overslagsbevilgning

104 400 000

73

Pristilskudd, overslagsbevilgning

6 601 303 000

74

Direkte tilskudd, kan overføres

17 886 445 000

77

Utviklingstiltak, kan overføres

452 791 000

78

Velferdsordninger, kan overføres

2 041 741 000

30 083 683 000

1151

Til gjennomføring av reindriftsavtalen:

51

Tilskudd til Reindriftens utviklingsfond

81 800 000

72

Tilskudd til organisasjonsarbeid

10 500 000

75

Kostnadssenkende og direkte tilskudd, kan overføres

153 300 000

79

Velferdsordninger, kan overføres

4 400 000

250 000 000

1152

Bionova:

70

Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket

185 000 000

185 000 000

1161

Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn:

70

Tilskudd til Statskog SFs myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver

15 000 000

75

Oppsyn i statsallmenninger

16 337 000

31 337 000

Sum Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

31 876 127 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

34 846 288 000

Samferdselsdepartementet

Administrasjon m.m.

1300

Samferdselsdepartementet:

1

Driftsutgifter

203 300 000

21

Spesielle driftsutgifter

12 800 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

43 000 000

71

Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv.

74 900 000

73

Tilskudd for å følge opp Barnas transportplan

7 900 000

341 900 000

1301

Forskning og utvikling mv.:

70

Pilotprosjekter for utslippsfrie anleggsplasser, kan overføres

28 400 000

71

Norges forskningsråd, kan overføres

65 100 000

72

Norges forskningsråd - NTP-formål, kan overføres

68 600 000

73

Tilskudd til Innovasjon Norge

36 300 000

198 400 000

Sum Administrasjon m.m.

540 300 000

Luftfartsformål

1310

Flytransport:

70

Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres

2 498 800 000

2 498 800 000

1313

Luftfartstilsynet:

1

Driftsutgifter

353 100 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 000 000

363 100 000

1314

Statens havarikommisjon:

1

Driftsutgifter

106 400 000

106 400 000

1315

Tilskudd til Avinor AS:

71

Tilskudd til pålagte oppgaver, kan overføres

1 926 700 000

72

Tilskudd til null- og lavutslippsluftfart, kan overføres

40 000 000

1 966 700 000

Sum Luftfartsformål

4 935 000 000

Veiformål

1320

Statens vegvesen:

1

Driftsutgifter

5 202 000 000

22

Drift og vedlikehold av riksveier, kan overføres, kan nyttes under postene 29, 30 og 32

11 409 000 000

28

Trafikant- og kjøretøytilsyn, kan overføres

2 585 600 000

29

OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 30

8 648 000 000

30

Riksveiinvesteringer, kan overføres, kan nyttes under postene 22, 29 og 32 og kap. 1332, post 66

9 067 000 000

32

Fellesprosjektet Vossebanen/E16 Arna-Stanghelle, kan overføres

1 150 000 000

61

Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene

400 000 000

66

Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer, kan overføres

41 500 000

67

Militær mobilitet på fylkesveier, kan overføres

102 000 000

68

Tilskudd for Tretten bru, kan overføres

14 000 000

72

Tilskudd til riksveiferjedriften, kan overføres

3 904 500 000

73

Tilskudd for reduserte bompengetakster utenfor byområdene

905 800 000

43 429 400 000

1321

Nye Veier AS:

70

Tilskudd til Nye Veier AS

6 998 200 000

6 998 200 000

1323

Vegtilsynet:

1

Driftsutgifter

22 100 000

22 100 000

Sum Veiformål

50 449 700 000

Særskilte transporttiltak

1330

Særskilte transporttiltak:

60

Utvidet TT-ordning for brukere med særskilte behov, kan overføres

363 600 000

70

Kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes

1 238 300 000

76

Reiseplanlegger og elektronisk billettering, kan overføres

214 300 000

77

Kjøp av tjenester fra Entur AS

22 900 000

78

Tettere samarbeid om data

38 900 000

1 878 000 000

1332

Transport i byområder mv.:

63

Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, kan overføres

2 130 000 000

66

Tilskudd til byområder, kan overføres, kan nyttes under kap. 1320, post 30

4 469 000 000

6 599 000 000

Sum Særskilte transporttiltak

8 477 000 000

Jernbaneformål

1352

Jernbanedirektoratet:

1

Driftsutgifter

424 400 000

21

Spesielle driftsutgifter - utredninger, kan overføres

135 700 000

70

Kjøp av persontransport med tog, kan overføres, kan nyttes under post 71

5 709 800 000

71

Kjøp av infrastrukturtjenester - drift og vedlikehold, kan nyttes under post 70

7 509 000 000

72

Kjøp av infrastrukturtjenester - fornying og mindre investeringer

7 853 600 000

73

Kjøp av infrastrukturtjenester - investeringer, kan nyttes under post 74 og kap. 1320, post 32

8 741 500 000

74

Tilskudd til togmateriell mv., kan overføres

107 600 000

75

Tilskudd til godsoverføring fra vei til jernbane

139 700 000

76

Tilskudd til kulturminner i jernbanesektoren

42 400 000

30 663 700 000

1354

Statens jernbanetilsyn:

1

Driftsutgifter

118 200 000

118 200 000

1358

Norske tog AS:

70

Lån, kan overføres

808 400 000

71

Egenkapitaltilskudd

113 600 000

90

Lån, kan overføres

2 425 300 000

92

Refinansiering av eksisterende lån

1 250 000 000

96

Aksjer

340 900 000

4 938 200 000

Sum Jernbaneformål

35 720 100 000

Posttjenester

1370

Posttjenester:

70

Kjøp av posttjenester, kan overføres

2 012 000 000

2 012 000 000

Sum Posttjenester

2 012 000 000

Sum Samferdselsdepartementet

102 134 100 000

Klima- og miljødepartementet

Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1400

Klima- og miljødepartementet:

1

Driftsutgifter

367 222 000

21

Spesielle driftsutgifter

80 945 000

71

Internasjonale organisasjoner

103 114 000

74

Tilskudd til AMAP, kan overføres

12 349 000

76

Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres

96 496 000

660 126 000

1410

Kunnskap om klima og miljø:

21

Miljødata

543 871 000

23

MAREANO, kan overføres

73 164 000

70

Nasjonale oppgaver ved miljøinstituttene

71 472 000

71

Grunnbevilgninger til miljøinstituttene under Norges forskningsråd

256 950 000

73

Norges forskningsråd, kan overføres

498 518 000

1 443 975 000

1411

Artsdatabanken:

1

Driftsutgifter

47 987 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

28 021 000

70

Tilskudd til å styrke kunnskap om og formidling av naturmangfoldet, kan overføres, kan nyttes under post 21

14 666 000

90 674 000

1412

Meteorologiformål:

50

Meteorologisk institutt

446 415 000

70

Internasjonale samarbeidsprosjekter

174 841 000

621 256 000

Sum Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

2 816 031 000

Klima, naturmangfold og forurensning

1420

Miljødirektoratet:

1

Driftsutgifter

991 892 000

21

Spesielle driftsutgifter

830 742 000

23

Oppdrags- og gebyrrelatert virksomhet

271 691 000

30

Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder, kan overføres

23 054 000

31

Tiltak i verneområder, tiltak for villrein og naturrestaurering, kan overføres

173 552 000

32

Statlige erverv, vern av naturområder, kan overføres

380 247 000

39

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 69 og 79

8 645 000

54

CO2-kompensasjonsordning for industrien - klima og energieffektiviseringstiltak, kan nyttes under post 74

2 900 800 000

60

Tilskudd til natursats - tiltak og planlegging for natur i kommunene, kan overføres

114 826 000

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning, kan overføres

250 735 000

62

Tilskudd til grønn skipsfart, kan overføres

20 000 000

66

Tilskudd til kommuner for å bedre tilgangen til strandsonen langs Oslofjorden

3 199 000

69

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79

30 232 000

71

Tilskudd til tiltak mot marin forsøpling, kan overføres

27 363 000

72

Erstatning for beitedyr tatt av rovvilt, overslagsbevilgning

163 878 000

73

Tilskudd til rovvilttiltak, kan overføres

51 706 000

74

CO2-kompensasjonsordning for industrien, kan nyttes under post 54

4 351 200 000

75

Vrakpant og tilskudd til innlevering og behandling av kasserte fritidsbåter og kjøretøy, overslagsbevilgning

413 212 000

76

Refusjon ved innlevering av klima- og miljøskadelige stoffer, overslagsbevilgning

220 000 000

77

Tilskudd til fagspesifikke miljøorganisasjoner

10 049 000

78

Tilskudd til friluftslivsformål, kan overføres

227 048 000

79

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 69

492 000

80

Tilskudd til tiltak for å ta vare på natur, kan overføres

276 408 000

81

Tilskudd til verdiskaping basert på naturarven, kan overføres

13 192 000

84

Tilskudd til internasjonalt klima- og miljøsamarbeid

9 655 000

85

Tilskudd til besøkssenter for natur, kan overføres

88 523 000

86

Tilskudd til frivillige klima- og miljøorganisasjoner og klima- og miljøstiftelser

61 676 000

87

Tilskudd til natur og friluftsliv i områder berørt av landbaserte vindkraftverk, kan overføres

22 718 000

11 936 735 000

1422

Miljøvennlig skipsfart:

21

Spesielle driftsutgifter

9 683 000

70

Tilskudd til private, kan nyttes under post 21

38 858 000

48 541 000

1423

Radioaktiv forurensning i det ytre miljø:

1

Driftsutgifter

58 223 000

58 223 000

1425

Fisketiltak:

21

Spesielle driftsutgifter

300 000

70

Tilskudd til fiskeformål, kan overføres

15 608 000

15 908 000

1428

Enova SF:

50

Overføring til Klima- og energifondet

5 904 808 000

5 904 808 000

Sum Klima, naturmangfold og forurensning

17 964 215 000

Kulturmiljø

1429

Riksantikvaren:

1

Driftsutgifter

172 697 000

21

Spesielle driftsutgifter

34 172 000

22

Flerårige prosjekt kulturmiljøforvaltning, kan overføres

34 611 000

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner, kan overføres

41 952 000

71

Tilskudd til fredet kulturmiljø i privat eie, kan overføres

151 459 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner, kan overføres

62 798 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring, kan overføres

48 850 000

74

Tilskudd til fartøyvern, kan overføres

76 472 000

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene, kan overføres

17 566 000

76

Tilskudd til utvalgte kulturlandskap i jordbruket og kulturlandskap i verdensarvområder, kan overføres

18 534 000

77

Tilskudd til verdiskapingsarbeid og kompetansearbeid på kulturmiljøområdet, kan overføres

20 425 000

78

Tilskudd til besøkssentre for verdensarv, kan overføres

24 115 000

79

Tilskudd til verdensarven, kan overføres

66 785 000

770 436 000

1432

Norsk kulturminnefond:

50

Til disposisjon for tiltak på kulturmiljøfeltet

142 195 000

142 195 000

Sum Kulturmiljø

912 631 000

Nord- og polarområdene

1471

Norsk Polarinstitutt:

1

Driftsutgifter

211 577 000

21

Spesielle driftsutgifter, Troll forskningsstasjon, kan overføres

139 537 000

22

Drift av forskningsinfrastruktur, kan overføres

79 300 000

23

Eksterne prosjekter, kan overføres

113 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

227 000 000

770 414 000

1472

Svalbards miljøvernfond:

50

Overføringer til Svalbards miljøvernfond

19 307 000

19 307 000

1473

Kings Bay AS:

70

Tilskudd

85 118 000

85 118 000

1474

Fram - Nordområdesenter for klima- og miljøforskning:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under postene 50 og 70

283 000

50

Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 70

28 640 000

70

Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 50

33 182 000

62 105 000

Sum Nord- og polarområdene

936 944 000

Internasjonalt klimaarbeid

1481

Klimakvoter:

1

Driftsutgifter, kan overføres

2 951 000

22

Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6, kan overføres

300 000 000

302 951 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak:

1

Driftsutgifter

81 877 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 73

62 160 000

73

Klima- og skoginitiativet, kan overføres, kan nyttes under post 21

3 942 666 000

4 086 703 000

Sum Internasjonalt klimaarbeid

4 389 654 000

Sum Klima- og miljødepartementet

27 019 475 000

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

Administrasjon

1500

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet:

1

Driftsutgifter

250 149 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

46 952 000

70

Diverse formål, kan overføres, kan nyttes under post 21

570 000

71

Forskningsmidler til Norges forskningsråd, kan overføres

95 300 000

72

Grunnbevilgning forskningsinstitutter

52 088 000

445 059 000

Sum Administrasjon

445 059 000

Fellestjenester for departementene og Statsministerens kontor

1510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

1

Driftsutgifter

774 261 000

22

Fellesutgifter

131 988 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

12 333 000

46

Sikringsanlegg og sperresystemer, kan overføres

11 040 000

929 622 000

1511

Prosjekter tilknyttet nytt regjeringskvartal:

25

Prosjektstyring, kan overføres

4 767 000

30

Ombygging av Ring 1, kan overføres

1 045 000 000

1 049 767 000

1512

Diverse fellestjenester:

1

Driftsutgifter

1 046 776 000

23

Husleie for fellesarealer m.m.

24 593 000

1 071 369 000

1515

Departementenes digitaliseringsorganisasjon:

1

Driftsutgifter

466 729 000

21

Spesielle driftsutgifter

81 799 000

22

Større IKT-/digitaliseringsprosjekter, kan overføres

657 747 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

25 020 000

1 231 295 000

Sum Fellestjenester for departementene og Statsministerens kontor

4 282 053 000

Statsforvalterne

1520

Statsforvalterne:

1

Driftsutgifter

2 565 444 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

95 759 000

2 661 203 000

Sum Statsforvalterne

2 661 203 000

Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

1530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen:

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

60 000 000

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

4 150 000 000

36

Kunstnerisk utsmykking, kan overføres

54 613 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 122 000 000

6 386 613 000

1531

Eiendommer til kongelige formål:

1

Driftsutgifter

43 889 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

45 992 000

89 881 000

1533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

1

Driftsutgifter

29 507 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

75 500 000

105 007 000

1534

Erstatningslokaler for departementene:

1

Driftsutgifter

154 050 000

154 050 000

Sum Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

6 735 551 000

Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk

1540

Digitaliseringsdirektoratet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 27

183 694 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

21 320 000

22

Bruk av nasjonale fellesløsninger

224 000 000

23

Utvikling og forvaltning av nasjonale fellesløsninger, kan overføres

531 674 000

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter, kan overføres

152 758 000

26

Stimulab, kan overføres

5 486 000

27

Tilsyn for universell utforming av ikt, kan nyttes under post 1

21 405 000

28

KI Norge

10 000 000

29

Tjenesteeierfinansiert drift av Altinn, kan overføres

166 000 000

71

IT-tilskudd

9 661 000

1 325 998 000

1541

IT- og ekompolitikk:

22

Utvikling, gjennomføring og samordning av IT- og ekompolitikken, kan overføres, kan nyttes under post 70

26 574 000

60

Bredbåndsutbygging

34 110 000

70

Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, kan nyttes under post 22

27 829 000

88 513 000

1542

Internasjonalt samarbeid:

1

Driftsutgifter

5 425 000

70

Internasjonale program

441 444 000

71

Nasjonal medfinansiering og mobilisering, kan overføres

20 000 000

466 869 000

1543

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Driftsutgifter

297 726 000

22

Nytt nødnett, kan overføres

100 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

18 264 000

70

Telesikkerhet og -beredskap, kan overføres

421 161 000

71

Funksjonell internettilgang til alle, kan overføres

10 000 000

847 151 000

Sum Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk

2 728 531 000

Personvern

1550

Datatilsynet:

1

Driftsutgifter

91 622 000

91 622 000

1551

Personvernnemnda:

1

Driftsutgifter

4 150 000

4 150 000

Sum Personvern

95 772 000

Statlig arbeidsgiverpolitikk

1560

Tariffavtalte avsetninger mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

1 000 000

70

Kompetanseutvikling mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

1 000 000

71

Opplæring og utvikling av tillitsvalgte

262 000 000

72

Pensjonskostnader tjenestemannsorganisasjonene

47 000 000

311 000 000

1565

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter

60 000 000

70

Tap/avskrivninger

2 000 000

90

Utlån, overslagsbevilgning

7 200 000 000

7 262 000 000

1566

Yrkesskadeforsikring:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

95 000 000

95 000 000

1567

Gruppelivsforsikring:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

260 000 000

260 000 000

Sum Statlig arbeidsgiverpolitikk

7 928 000 000

Sum Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

24 876 169 000

Finansdepartementet

Finansadministrasjon

1600

Finansdepartementet:

1

Driftsutgifter

485 134 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

59 666 000

71

Forskning og allmennopplysning - Norges forskningsråd

46 800 000

72

Norsk Regnskapsstiftelse - utvikling av standarder

4 000 000

595 600 000

1602

Finanstilsynet:

1

Driftsutgifter

626 094 000

23

Spesielle driftsutgifter - Klagenemnd

12 120 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

30 765 000

668 979 000

1605

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring:

1

Driftsutgifter

1 181 437 000

22

OK Stat

13 775 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

20 945 000

1 216 157 000

Sum Finansadministrasjon

2 480 736 000

Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

1610

Tolletaten:

1

Driftsutgifter

2 149 233 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

341 176 000

2 490 409 000

1618

Skatteetaten:

1

Driftsutgifter

8 429 302 000

21

Spesielle driftsutgifter

112 924 000

22

Større IT-prosjekter, kan overføres

733 945 000

23

Spesielle driftsutgifter, a-ordningen

114 097 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

115 950 000

50

Skatte- og avgiftsforskning

6 363 000

9 512 581 000

1619

Skatteklagenemnda:

1

Driftsutgifter

88 790 000

88 790 000

Sum Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

12 091 780 000

Offisiell statistikk

1620

Statistisk sentralbyrå:

1

Driftsutgifter

799 883 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

251 233 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 329 000

1 055 445 000

Sum Offisiell statistikk

1 055 445 000

Andre formål

1632

Kompensasjon for merverdiavgift:

61

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning

33 600 000 000

72

Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning

2 850 000 000

36 450 000 000

1633

Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

11 500 000 000

11 500 000 000

1635

Forskuttering av erstatningskrav:

70

Utbetaling av erstatning, kan overføres

1 000 000

1 000 000

Sum Andre formål

47 951 000 000

Statsgjeld, renter og avdrag mv.

1650

Statsgjeld, renter mv.:

89

Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

20 081 400 000

20 081 400 000

1651

Statsgjeld, avdrag og innløsning:

98

Avdrag på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

61 143 000 000

61 143 000 000

Sum Statsgjeld, renter og avdrag mv.

81 224 400 000

Sum Finansdepartementet

144 803 361 000

Forsvarsdepartementet

1700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter

878 157 000

21

Spesielle driftsutgifter, overslagsbevilgning

166 198 000

43

Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres

6 786 000

52

Overføringer til statlige forvaltningsorganer

6 574 000

53

Risikokapital, NATO innovasjonsfond

15 092 000

60

Overføringer til kommuner og fylkeskommuner

3 090 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

99 195 000

72

Tilskudd til Norges forskningsråd, kan overføres

49 200 000

73

Forskning og utvikling, kan overføres

166 531 000

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter, kan overføres

1 780 231 000

90

Kapitalinnskudd, NATO innovasjonsfond

27 119 000

3 198 173 000

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter, kan overføres

8 625 617 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 45

6 060 819 000

14 686 436 000

1716

Forsvarets forskningsinstitutt:

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

375 165 000

375 165 000

1720

Forsvaret:

1

Driftsutgifter

49 165 997 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

51 282 000

49 217 279 000

1730

Forsvarshistorisk museum:

1

Driftsutgifter

185 784 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

2 668 000

188 452 000

1735

Etterretningstjenesten:

21

Spesielle driftsutgifter

4 838 629 000

4 838 629 000

1740

Statens graderte plattformtjenester:

1

Driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under kap. 1740, post 45

702 806 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

155 333 000

858 139 000

1750

Militær støtte til Ukraina:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under kap. 1750, post 79

28 610 000 000

79

Tilskudd til militær støtte for Ukraina, kan overføres, kan nyttes under kap. 1750, post 21

38 596 000 000

67 206 000 000

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45

2 903 657 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres

316 133 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under kap. 1710, post 47

34 295 093 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel, kan overføres

650 000 000

75

Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 44

450 609 000

38 615 492 000

1791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

608 658 000

608 658 000

Sum Forsvarsdepartementet

179 792 423 000

Energidepartementet

Administrasjon

1800

Energidepartementet:

1

Driftsutgifter

270 264 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 50, 71 og 72

44 600 000

50

Overføring til andre forvaltningsorganer, kan overføres

1 000 000

60

Utsira kommune - havvindutvikling

3 000 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv.

14 500 000

71

Norsk Oljemuseum

17 400 000

72

Tilskudd til energiformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

18 000 000

368 764 000

Sum Administrasjon

368 764 000

Petroleum m.m.

1810

Sokkeldirektoratet:

1

Driftsutgifter

454 600 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

205 000 000

23

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres

50 000 000

709 600 000

Sum Petroleum m.m.

709 600 000

Energi og vannressurser

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Driftsutgifter

1 031 800 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

110 500 000

22

Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 45 og 60

383 000 000

23

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres

60 000 000

25

Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser, kan overføres, kan nyttes under post 61

150 000 000

26

Reguleringsmyndigheten for energi

96 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 22

39 000 000

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under post 22

210 000 000

62

Fordeling av inntekt fra avgift på vindkraft

360 000 000

74

Tilskudd til museums- og kulturminnetiltak, kan overføres

9 100 000

75

Strømstønadsordning, overslagsbevilgning

1 900 000 000

76

Strømstønad for nærvarme, kan overføres

4 500 000

77

Norgespris for strøm, overslagsbevilgning

9 100 000 000

78

Norgespris for fjernvarme, overslagsbevilgning

500 000 000

79

Strømstønad for fjernvarme, overslagsbevilgning

35 000 000

13 989 200 000

1825

Energieffektivisering og -omlegging:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

14 000 000

50

Klima- og energifondet

1 300 000 000

60

Tilskudd til energitiltak i kommunale bygg, kan overføres

300 000 000

1 614 000 000

Sum Energi og vannressurser

15 603 200 000

Klima, industri og teknologi

1850

Klima, industri og teknologi:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

70 000 000

50

Fond for CO2-håndtering

80 000 000

70

Gassnova SF

105 000 000

71

Teknologisenter Mongstad

69 000 000

72

Langskip - fangst og lagring av CO2, kan overføres

1 900 000 000

73

Norges forskningsråd, kan overføres

1 085 000 000

75

Norwegian Energy Partners

45 000 000

3 354 000 000

Sum Klima, industri og teknologi

3 354 000 000

Sikkerhet og arbeidsmiljø i petroleumsvirksomheten og annen industrivirksomhet til havs

1860

Havindustritilsynet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

385 300 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

26 000 000

23

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres

4 000 000

415 300 000

Sum Sikkerhet og arbeidsmiljø i petroleumsvirksomheten og annen industrivirksomhet til havs

415 300 000

Sum Energidepartementet

20 450 864 000

Ymse

2309

Tilfeldige utgifter:

1

Driftsutgifter

6 300 000 000

6 300 000 000

Sum Ymse

6 300 000 000

Statsbankene

2410

Statens lånekasse for utdanning:

1

Driftsutgifter

477 394 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

72 662 000

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

9 662 063 000

70

Utdanningsstipend, overslagsbevilgning

4 372 783 000

71

Andre stipend, overslagsbevilgning

575 428 000

72

Rentestøtte, overslagsbevilgning

4 214 138 000

73

Avskrivninger, overslagsbevilgning

1 687 732 000

74

Tap på utlån

340 500 000

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

46 041 030 000

67 443 730 000

2412

Husbanken:

1

Driftsutgifter

523 352 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 879 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

47 079 000

71

Tap på lån

25 000 000

72

Rentestøtte

200 000

90

Nye lån, overslagsbevilgning

31 317 000 000

31 925 510 000

2421

Innovasjon Norge:

50

Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

1 091 230 000

70

Basiskostnader

191 288 000

71

Innovative næringsmiljøer, kan overføres

129 703 000

74

Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres

709 021 000

75

Grønn plattform, kan overføres, kan nyttes under post 50, 71 og 76

311 400 000

76

Miljøteknologi, kan overføres

351 457 000

90

Lån fra statskassen til utlånsvirksomhet, overslagsbevilgning

65 850 000 000

68 634 099 000

2426

Siva SF:

70

Tilskudd

49 996 000

71

Tilskudd til testfasiliteter

218 496 000

90

Lån, overslagsbevilgning

265 000 000

533 492 000

2429

Eksportkredittordningen:

90

Utlån

14 900 000 000

14 900 000 000

Sum Statsbankene

183 436 831 000

Statlig petroleumsvirksomhet

2440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

30

Investeringer

36 100 000 000

36 100 000 000

Sum Statlig petroleumsvirksomhet

36 100 000 000

Statens forvaltningsbedrifter

2445

Statsbygg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-7 996 000 000

2 Driftsutgifter

2 807 358 000

3 Avskrivninger

2 281 000 000

4 Renter av statens kapital

2 510 000 000

-397 642 000

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

302 300 000

32

Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter, kan overføres

277 000 000

33

Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

3 640 059 000

34

Videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter, kan overføres

850 000 000

39

Byggelånsrenter, kan overføres

231 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

381 779 000

49

Kjøp av eiendommer, kan overføres

38 019 000

5 322 515 000

2460

Eksportfinansiering Norge:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-224 500 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

334 079 000

109 579 000

109 579 000

2470

Statens pensjonskasse:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning

-850 000 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

641 000 000

3 Avskrivninger

115 000 000

4 Renter av statens kapital

4 000 000

5 Til investeringsformål

90 000 000

6 Til reguleringsfond

-20 000 000

-20 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

180 369 000

160 369 000

Sum Statens forvaltningsbedrifter

5 592 463 000

Folketrygden

Foreldrepenger mv.

2530

Foreldrepenger:

70

Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning

29 270 000 000

71

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning

595 000 000

72

Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning

770 000 000

73

Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning

18 000 000

30 653 000 000

2531

Bidragsforskott:

70

Forskott til utbetaling

735 000 000

735 000 000

Sum Foreldrepenger mv.

31 388 000 000

Arbeidsliv

2540

Stønad under arbeidsledighet til fiskere og fangstmenn:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

90 000 000

90 000 000

2541

Dagpenger:

70

Dagpenger, overslagsbevilgning

16 867 000 000

16 867 000 000

2542

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.:

70

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning

1 100 000 000

1 100 000 000

Sum Arbeidsliv

18 057 000 000

Sosiale formål

2620

Stønad til enslig mor eller far:

70

Overgangsstønad, overslagsbevilgning

1 514 000 000

72

Stønad til barnetilsyn til enslig mor eller far i arbeid, overslagsbevilgning

43 000 000

73

Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning

5 000 000

1 562 000 000

2650

Sykepenger:

70

Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning

64 750 000 000

71

Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning

1 960 000 000

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

4 460 000 000

75

Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning

3 720 000 000

76

Tilskudd til ekspertbistand, kan overføres

51 200 000

74 941 200 000

2651

Arbeidsavklaringspenger:

70

Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning

55 906 000 000

71

Tilleggsstønad, overslagsbevilgning

154 000 000

72

Legeerklæringer

490 000 000

56 550 000 000

2652

Et enklere Nav - forsøk med aktivitetspenger for unge:

70

Forsøk med aktivitetspenger for unge

7 000 000

7 000 000

2655

Uførhet:

70

Uføretrygd, overslagsbevilgning

140 609 000 000

75

Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning

94 000 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning

27 000 000

140 730 000 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.:

70

Grunnstønad, overslagsbevilgning

1 891 800 000

71

Hjelpestønad, overslagsbevilgning

2 748 200 000

72

Stønad til servicehund, kan overføres

10 650 000

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

147 000 000

74

Tilskudd til biler

1 299 700 000

75

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler

5 821 900 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

555 000 000

77

Ortopediske hjelpemidler

3 058 200 000

78

Høreapparater

1 210 200 000

79

Aktivitetshjelpemidler til personer over 26 år

79 465 000

16 822 115 000

2670

Alderdom:

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning

96 840 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

197 400 000 000

72

Inntektspensjon, overslagsbevilgning

46 390 000 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning

11 440 000 000

352 070 000 000

2680

Etterlatte:

70

Omstillingsstønad mv., overslagsbevilgning

1 750 000 000

71

Barnepensjon, overslagsbevilgning

1 830 000 000

74

Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning

100 000

75

Stønad til barnetilsyn til gjenlevende i arbeid, overslagsbevilgning

1 100 000

3 581 200 000

2686

Stønad ved gravferd:

70

Stønad ved gravferd, overslagsbevilgning

370 000 000

370 000 000

Sum Sosiale formål

646 633 515 000

Helsetjenester

2711

Spesialisthelsetjeneste mv.:

70

Spesialisthjelp

3 271 000 000

71

Psykologhjelp

451 000 000

72

Tannbehandling

3 157 400 000

76

Private laboratorier og røntgeninstitutt

1 703 000 000

8 582 400 000

2751

Legemidler mv.:

70

Legemidler

15 569 000 000

71

Legeerklæringer

36 000 000

72

Medisinsk forbruksmateriell

2 626 600 000

18 231 600 000

2752

Refusjon av egenbetaling:

72

Egenandelstak

8 681 000 000

8 681 000 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.:

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71

630 000 000

70

Allmennlegehjelp

7 939 000 000

71

Fysioterapi, kan nyttes under post 62

1 919 000 000

72

Jordmorhjelp

111 000 000

73

Kiropraktorbehandling

18 000 000

75

Logopedisk og ortoptisk behandling

450 000 000

11 067 000 000

2756

Andre helsetjenester:

70

Helsetjenester i annet EØS-land

12 000 000

71

Helsetjenester i utlandet mv.

652 200 000

72

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

435 000 000

1 099 200 000

2790

Andre helsetiltak:

70

Bidrag

278 000 000

278 000 000

Sum Helsetjenester

47 939 200 000

Sum Folketrygden

744 017 715 000

Statens pensjonsfond utland

2800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring til fondet

521 305 600 000

521 305 600 000

Sum Statens pensjonsfond utland

521 305 600 000

Totale utgifter:

2 955 230 028 000

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Inntekter:

Inntekter under departementene

Regjeringen

3024

Regjeringsadvokaten:

1

Erstatning for utgifter i rettssaker

23 913 000

23 913 000

Sum Regjeringen

23 913 000

Stortinget og eksterne organer

3041

Stortinget:

1

Salgsinntekter

9 990 000

3

Leieinntekter

3 474 000

13 464 000

3051

Riksrevisjonen:

2

Refusjon utland

300 000

300 000

Sum Stortinget og eksterne organer

13 764 000

Utenriksdepartementet

3100

Utenriksdepartementet:

1

Diverse gebyrer ved utenriksstasjonene

33 344 000

2

Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene

275 500 000

5

Refusjon spesialutsendinger mv.

45 040 000

90

Tilbakebetaling av nødlån fra utlandet

450 000

354 334 000

Sum Utenriksdepartementet

354 334 000

Kunnskapsdepartementet

3200

Kunnskapsdepartementet:

3

Inntekter fra fremleie

4 662 000

4 662 000

3220

Utdanningsdirektoratet:

1

Inntekter ved oppdrag

2 782 000

2 782 000

3222

Statlige skoler og fjernundervisningstjenester:

2

Salgsinntekter mv.

26 772 000

26 772 000

3223

Diamanten skole:

2

Salgsinntekter mv.

769 000

769 000

3225

Tiltak i grunnopplæringen:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

176 687 000

176 687 000

3230

Statlig spesialpedagogisk tjeneste:

1

Inntekter ved oppdrag

29 250 000

2

Salgsinntekter mv.

3 724 000

32 974 000

3242

Norges grønne fagskole - Vea:

2

Salgsinntekter mv.

8 104 000

61

Refusjon fra fylkeskommuner

54 000

8 158 000

3256

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse:

1

Inntekter ved oppdrag

7 189 000

2

Inntekter fra refusjoner mv.

36 069 000

43 258 000

3271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen:

1

Inntekter ved oppdrag

4 625 000

2

Salgsinntekter mv.

414 000

5 039 000

3275

Tiltak for høyere utdanning og forskning:

1

Inntekter ved oppdrag

10 000

10 000

3285

Norges forskningsråd:

1

Inntekter fra oppdrag

12 536 000

2

Inntekter fra refusjoner mv.

12 328 000

50

Avvikling av Forskningsrådets eiendomsfond

130 000 000

154 864 000

3288

Internasjonale samarbeidstiltak:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

19 383 000

19 383 000

Sum Kunnskapsdepartementet

475 358 000

Kultur- og likestillingsdepartementet

3300

Kultur- og likestillingsdepartementet:

1

Ymse inntekter

108 000

108 000

3320

Kulturdirektoratet og Kulturrådet m.m.:

1

Ymse inntekter

5 248 000

5 248 000

3322

Bygg og offentlige rom:

1

Ymse inntekter

167 000

2

Inntekter ved oppdrag

38 555 000

38 722 000

3323

Musikk og scenekunst:

1

Ymse inntekter

418 000

2

Billett- og salgsinntekter m.m.

26 244 000

26 662 000

3325

Allmenne kulturformål:

1

Ymse inntekter

2 628 000

2 628 000

3326

Språk- og bibliotekformål:

1

Ymse inntekter

25 457 000

2

Inntekter ved oppdrag

19 718 000

45 175 000

3327

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.:

1

Ymse inntekter

41 196 000

2

Inntekter ved oppdrag

4 969 000

46 165 000

3329

Arkivformål:

1

Ymse inntekter

2 628 000

2

Inntekter ved oppdrag

6 180 000

8 808 000

3334

Film- og dataspillformål:

1

Ymse inntekter

8 600 000

2

Inntekter ved oppdrag

8 321 000

16 921 000

3335

Medieformål:

2

Inntekter ved oppdrag

5 076 000

5 076 000

3339

Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser:

2

Gebyr - lotterier

8 695 000

4

Gebyr - stiftelser

220 000

7

Inntekter ved oppdrag

16 333 000

25 248 000

3350

Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda:

85

Tvangsmulkt

1 000 000

1 000 000

Sum Kultur- og likestillingsdepartementet

221 761 000

Justis- og beredskapsdepartementet

3400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Diverse inntekter

6 819 000

6 819 000

3410

Domstolene:

1

Rettsgebyr

211 000 000

2

Saks- og gebyrinntekter jordskiftedomstolene

24 000 000

3

Diverse refusjoner

13 813 000

4

Vernesaker jordskiftedomstolene

2 502 000

251 315 000

3430

Kriminalomsorgen:

2

Arbeidsdriftens inntekter

130 500 000

3

Andre inntekter

28 155 000

4

Tilskudd

18 000 000

176 655 000

3432

Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter:

3

Andre inntekter

829 000

829 000

3433

Konfliktrådet:

2

Refusjoner

6 000

6 000

3440

Politiet:

1

Gebyr - pass og ID-kort

832 662 000

2

Refusjoner mv.

281 401 000

3

Salgsinntekter

45 842 000

4

Gebyr - vaktselskap og etterkontroll av deaktiverte skytevåpen

3 828 000

5

Gebyr - våpenforvaltningen

136 702 000

6

Gebyr - utlendingssaker

367 389 000

7

Gebyr - sivile gjøremål

620 537 000

8

Refusjoner fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger

237 175 000

2 525 536 000

3442

Politihøgskolen:

2

Diverse inntekter

24 934 000

3

Eksterne forskningsmidler

14 076 000

39 010 000

3444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

2

Refusjoner

17 372 000

17 372 000

3451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Gebyr

134 908 000

2

Refusjoner driftsutgifter Nødnett

40 186 000

3

Diverse inntekter

42 020 000

4

Refusjoner større utstyrsanskaffelser og vedlikehold Nødnett

88 589 000

5

Abonnementsinntekter og refusjoner Nødnett

577 324 000

6

Refusjoner

18 696 000

7

Refusjoner fra EU i forbindelse med variable utgifter knyttet til EUs ordning for sivil beredskap

53 768 000

955 491 000

3453

Sivil klareringsmyndighet:

1

Diverse inntekter

800 000

800 000

3454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Refusjoner

33 645 000

33 645 000

3457

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Inntekter

49 205 000

49 205 000

3461

Advokattilsynet:

1

Bidrag fra advokater og forvalterordning

57 204 000

57 204 000

3470

Fri rettshjelp:

1

Tilkjente saksomkostninger m.m.

5 132 000

2

Fri rettshjelp, ODA-godkjente utgifter

6 095 000

11 227 000

3473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Diverse inntekter

5 000

2

Vergemåls-/representantordning, ODA-godkjente utgifter

6 990 000

6 995 000

3481

Samfunnet Jan Mayen:

1

Refusjoner og andre inntekter

7 675 000

7 675 000

3490

Utlendingsdirektoratet:

1

Assistert retur fra Norge for asylsøkere med avslag, ODA-godkjente utgifter

8 222 000

3

Reiseutgifter for flyktninger fra utlandet, ODA-godkjente utgifter

6 844 000

4

Asylmottak, ODA-godkjente utgifter

1 828 399 000

5

Refusjonsinntekter

1 095 000

6

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter

10 500 000

7

Tolk og oversettelse, ODA-godkjente utgifter

20 409 000

8

Internasjonalt migrasjonsarbeid og reintegrering i hjemlandet, ODA-godkjente utgifter

113 504 000

1 988 973 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

6 128 757 000

Kommunal- og distriktsdepartementet

3563

Internasjonalt reindriftssenter:

2

Diverse inntekter

3 377 000

3 377 000

3587

Direktoratet for byggkvalitet:

4

Gebyrer

41 088 000

85

Diverse inntekter

115 000

41 203 000

3595

Statens kartverk:

1

Gebyrinntekter tinglysing

489 139 000

2

Salg og abonnement m.m.

171 966 000

3

Samfinansiering

207 200 000

868 305 000

Sum Kommunal- og distriktsdepartementet

912 885 000

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

3605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Administrasjonsvederlag

7 761 000

4

Tolketjenester

5 063 000

5

Oppdragsinntekter mv.

22 320 000

35 144 000

3640

Arbeidstilsynet:

4

Kjemikaliekontroll, gebyrer

5 781 000

6

Refusjoner

4 042 000

7

Byggesaksbehandling, gebyrer

26 602 000

8

Refusjon av utgifter til regionale verneombud

20 108 000

85

Tvangsmulkt

7 175 000

86

Overtredelsesgebyrer

29 450 000

93 158 000

3671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

4

Tilskudd til integreringsprosjekter i asylmottak i regi av frivillige organisasjoner, ODA-godkjente utgifter

13 743 000

13 743 000

3672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

62 398 000

62 398 000

Sum Arbeids- og inkluderingsdepartementet

204 443 000

Helse- og omsorgsdepartementet

3700

Helse- og omsorgsdepartementet:

3

Refusjon av ODA-godkjente utgifter fra Utenriksdepartementet

215 695 000

215 695 000

3704

Norsk helsearkiv:

2

Diverse inntekter

3 116 000

3 116 000

3710

Vaksiner mv.:

3

Vaksinesalg

288 661 000

288 661 000

3714

Folkehelse:

4

Gebyrinntekter

25 274 000

25 274 000

3732

Regionale helseforetak:

80

Renter på investeringslån

2 110 000 000

85

Avdrag på investeringslån f.o.m. 2008

1 992 000 000

87

Avdrag på tilskudd til Helseplattformen

3 000 000

90

Avdrag på investeringslån t.o.m. 2007

426 600 000

4 531 600 000

3740

Helsedirektoratet:

2

Diverse inntekter

36 368 000

4

Gebyrinntekter

32 101 000

5

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

100 000 000

168 469 000

3741

Norsk pasientskadeerstatning:

2

Diverse inntekter

8 208 000

50

Premie fra private

26 018 000

34 226 000

3742

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

50

Premie fra private

5 880 000

5 880 000

3745

Folkehelseinstituttet:

2

Diverse inntekter

290 333 000

290 333 000

3746

Direktoratet for medisinske produkter:

2

Diverse inntekter

38 504 000

4

Registreringsgebyr

86 145 000

85

Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt

2 750 000

127 399 000

3747

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet:

2

Diverse inntekter

15 567 000

4

Gebyrinntekter

48 861 000

64 428 000

3748

Statens helsetilsyn:

2

Diverse inntekter

1 123 000

1 123 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

5 756 204 000

Barne- og familiedepartementet

3841

Samliv og konfliktløsning:

1

Gebyrinntekter for fastsettelse av bidrag

28 240 000

28 240 000

3842

Familievern:

1

Diverse inntekter

930 000

930 000

3847

EUs ungdomsprogram:

1

Tilskudd fra Europakommisjonen

5 964 000

5 964 000

3853

Barneverns- og helsenemndene:

1

Diverse inntekter

881 000

881 000

3855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Diverse inntekter

3 808 000

2

Barnetrygd

3 959 000

60

Kommunale egenandeler

3 080 850 000

3 088 617 000

3856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

233 649 000

60

Kommunale egenandeler

2 909 000

236 558 000

3858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet:

1

Diverse inntekter

611 000

611 000

3868

Forbrukertilsynet:

1

Gebyrinntekter

2 072 000

2

Tilskudd

2 952 000

5 024 000

Sum Barne- og familiedepartementet

3 366 825 000

Nærings- og fiskeridepartementet

3900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Ymse inntekter og refusjoner knyttet til ordinære driftsutgifter

211 000

3

Inntekter fra forvaltning av grunneiendom på Svalbard

11 269 000

11 480 000

3902

Justervesenet:

1

Gebyrinntekter

23 445 000

3

Inntekter fra salg av tjenester

34 798 000

58 243 000

3903

Norsk akkreditering:

1

Gebyrinntekter og andre inntekter

70 840 000

70 840 000

3904

Brønnøysundregistrene:

1

Gebyrinntekter

672 986 000

2

Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter

37 145 000

710 131 000

3905

Norges geologiske undersøkelse:

3

Oppdragsinntekter og andre inntekter

84 173 000

84 173 000

3906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Leie av bergrettigheter og eiendommer

104 000

2

Behandlingsgebyrer

1 554 000

86

Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt

1 200 000

2 858 000

3907

Norsk nukleær dekommisjonering:

2

Diverse inntekter

100 000

100 000

3909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

1

Tilbakeføring av tilskudd

3 000 000

3 000 000

3910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR

270 092 000

2

Maritime personellsertifikater

31 928 000

3

Diverse inntekter

562 000

4

Gebyrer for skip i NIS

74 630 000

5

Kystradiotjenesten

16 800 000

86

Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt

4 800 000

398 812 000

3911

Konkurransetilsynet:

3

Refusjoner og andre inntekter

225 000

86

Lovbruddsgebyr

100 000

325 000

3912

Klagenemndssekretariatet:

1

Klagegebyr

741 000

2

Refusjoner og andre inntekter

225 000

87

Overtredelsesgebyr

100 000

1 066 000

3916

Kystverket:

2

Andre inntekter

10 844 000

10 844 000

3917

Fiskeridirektoratet:

1

Diverse inntekter

1 348 000

5

Saksbehandlingsgebyr

28 901 000

86

Forvaltningssanksjoner

3 000 000

33 249 000

3923

Havforskningsinstituttet:

1

Oppdragsinntekter

496 037 000

2

Oppdragsinntekter forskningsfartøy

321 082 000

817 119 000

3935

Patentstyret:

1

Inntekter av informasjonstjenester

4 416 000

2

Inntekter knyttet til NPI

7 580 000

3

Gebyrer immaterielle rettigheter

139 475 000

151 471 000

3936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Gebyrer

500 000

500 000

3950

Forvaltning av statlig eierskap:

50

Tilbakeføring av tapsavsetning for lån til Norwegian Air Shuttle ASA

1 214 000 000

90

Avdrag på lån

1 214 000 000

96

Salg av aksjer

25 000 000

2 453 000 000

3951

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS:

90

Avdrag

23 500 000

23 500 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

4 830 711 000

Landbruks- og matdepartementet

4100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Refusjoner m.m.

151 000

151 000

4115

Mattilsynet:

1

Gebyr m.m.

231 891 000

2

Driftsinntekter og refusjoner m.m.

6 831 000

85

Gebyr og tvangsmulkt, m.m.

7 000 000

245 722 000

4141

Høstbare viltressurser - jegerprøve, tilskudd til organisasjoner m.m.:

1

Jegerprøve, gebyr m.m.

4 900 000

4 900 000

4142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsinntekter, refusjoner m.m.

55 367 000

55 367 000

4150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

85

Markedsordningen for korn

1 050 000

1 050 000

4162

Statskog SF - forvaltning av statlig eierskap:

90

Avdrag på lån

10 000 000

10 000 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

317 190 000

Samferdselsdepartementet

4300

Samferdselsdepartementet:

1

Refusjon fra Utenriksdepartementet

900 000

900 000

4313

Luftfartstilsynet:

1

Gebyrinntekter

175 300 000

175 300 000

4320

Statens vegvesen:

1

Salgsinntekter m.m.

172 700 000

2

Diverse gebyrer

611 700 000

3

Refusjoner fra forsikringsselskaper

141 200 000

4

Billettinntekter fra riksveiferjedriften

813 500 000

1 739 100 000

4330

Særskilte transporttiltak:

1

Gebyrer

22 900 000

22 900 000

4352

Jernbanedirektoratet:

1

Diverse inntekter

6 300 000

6 300 000

4354

Statens jernbanetilsyn:

1

Gebyrer

16 800 000

16 800 000

4358

Norske tog AS:

85

Gebyrer

9 900 000

9 900 000

Sum Samferdselsdepartementet

1 971 200 000

Klima- og miljødepartementet

4400

Klima- og miljødepartementet:

3

Refusjon fra Utenriksdepartementet

36 469 000

36 469 000

4420

Miljødirektoratet:

1

Oppdrag og andre diverse inntekter

7 227 000

4

Gebyrer, forurensningsområdet hos Miljødirektoratet

107 559 000

6

Gebyrer, forurensningsområdet hos statsforvalterembetene

66 942 000

7

Gebyrer, kvotesystemet

49 340 000

9

Internasjonale oppdrag

33 400 000

85

Overføringer fra andre

6 500 000

270 968 000

4423

Radioaktiv forurensning i det ytre miljø:

1

Gebyrer, radioaktiv forurensning

1 212 000

1 212 000

4429

Riksantikvaren:

2

Refusjoner og diverse inntekter

790 000

9

Internasjonale oppdrag

4 517 000

5 307 000

4471

Norsk Polarinstitutt:

1

Diverse inntekter

11 500 000

21

Inntekter, Antarktis

30 000 000

22

Inntekter fra forskningsinfrastruktur

4 500 000

23

Eksterne forskningsprosjekter

113 000 000

159 000 000

4481

Salg av klimakvoter:

1

Salgsinntekter

1 617 874 000

1 617 874 000

Sum Klima- og miljødepartementet

2 090 830 000

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

4510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

2

Diverse inntekter

47 010 000

3

Brukerbetalinger

43 137 000

90 147 000

4515

Departementenes digitaliseringsorganisasjon:

1

Diverse inntekter

622 000

2

Brukerbetalinger

35 844 000

36 466 000

4520

Statsforvalterne:

1

Inntekter ved oppdrag

95 759 000

95 759 000

4533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

2

Diverse inntekter

5 771 000

5 771 000

4540

Digitaliseringsdirektoratet:

3

Diverse inntekter

2 457 000

5

Bruk av nasjonale fellesløsninger

224 000 000

7

Tjenesteeierfinansiert drift av Altinn

166 000 000

392 457 000

4542

Internasjonalt samarbeid:

1

Refusjon fra Utenriksdepartementet

3 529 000

3 529 000

4543

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Diverse gebyrer

346 000

70

Inntekter fra gjennomførte frekvensauksjoner

583 600 000

583 946 000

4565

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Gebyrinntekter, lån

45 000 000

90

Tilbakebetaling av lån

17 200 000 000

17 245 000 000

4566

Yrkesskadeforsikring:

1

Premieinntekter

97 000 000

97 000 000

4567

Gruppelivsforsikring:

1

Premieinntekter

149 000 000

149 000 000

Sum Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

18 699 075 000

Finansdepartementet

4600

Finansdepartementet:

2

Diverse refusjoner

50 000

50 000

4602

Finanstilsynet:

3

Saksbehandlingsgebyr

22 500 000

86

Vinningsavståelse og overtredelsesgebyr mv.

500 000

23 000 000

4605

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring:

1

Økonomitjenester og andre driftsinntekter

289 729 000

2

OK Stat

20 803 000

310 532 000

4610

Tolletaten:

1

Særskilt vederlag for tolltjenester

7 200 000

2

Andre inntekter

3 500 000

4

Diverse refusjoner

750 000

5

Refusjon fra Avinor AS

32 279 000

85

Tvangsmulkt og overtredelsesgebyr

13 000 000

56 729 000

4618

Skatteetaten:

1

Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr

23 500 000

3

Andre inntekter

7 298 000

5

Gebyr for utleggsforretninger

55 000 000

7

Gebyr for bindende forhåndsuttalelser

5 000 000

11

Gebyr på kredittdeklarasjoner

2 072 000

85

Inngått på tapsførte lån mv.

250 000 000

86

Bøter, inndragninger mv.

2 038 000 000

87

Trafikantsanksjoner

70 000 000

88

Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret

300 000 000

89

Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt

15 000 000

2 765 870 000

4620

Statistisk sentralbyrå:

2

Oppdragsinntekter

255 833 000

85

Tvangsmulkt

10 000 000

265 833 000

Sum Finansdepartementet

3 422 014 000

Forsvarsdepartementet

4700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter

15 055 000

15 055 000

4710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsinntekter

7 461 795 000

47

Salg av eiendom

10 250 000

7 472 045 000

4720

Forsvaret:

1

Driftsinntekter

724 289 000

724 289 000

4730

Forsvarshistorisk museum:

1

Driftsinntekter

14 433 000

14 433 000

4740

Statens graderte plattformtjenester:

1

Driftsinntekter

250 928 000

250 928 000

4760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsinntekter

37 632 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter

1 024 844 000

48

Fellesfinansierte investeringer, inntekter

650 000 000

1 712 476 000

4791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsinntekter

482 425 000

482 425 000

4799

Militære bøter:

86

Militære bøter

500 000

500 000

Sum Forsvarsdepartementet

10 672 151 000

Energidepartementet

4800

Energidepartementet:

70

Garantiprovisjon, Gassco

2 200 000

2 200 000

4810

Sokkeldirektoratet:

1

Gebyrinntekter

33 000 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

50 000 000

83 000 000

4820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Gebyrinntekter

10 300 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

60 000 000

40

Flom- og skredforebygging

20 000 000

90 300 000

4860

Havindustritilsynet:

1

Gebyrinntekter

92 312 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

4 000 000

96 312 000

Sum Energidepartementet

271 812 000

Ymse inntekter

5309

Tilfeldige inntekter:

29

Ymse

400 000 000

400 000 000

5310

Statens lånekasse for utdanning:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

700 000

29

Termingebyrer

1 700 000

89

Purregebyrer

119 133 000

90

Redusert lån og rentegjeld

16 649 252 000

93

Omgjøring av utdanningslån til stipend

8 499 755 000

25 270 540 000

5312

Husbanken:

1

Gebyr utlån m.m.

5 500 000

2

Gebyr husleietvister

5 947 000

11

Diverse inntekter

70 448 000

90

Avdrag

14 153 000 000

14 234 895 000

5325

Innovasjon Norge:

52

Tilbakeføring av tapsavsetning til låneordning for lav- og nullutslippsskip

176 000 000

54

Tilbakeføring av tapsavsetning til Grønn industrifinansiering

300 000 000

70

Låneprovisjoner

77 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

64 500 000 000

92

Låneordning for pakkereisearrangører - avdrag

22 400 000

65 075 400 000

5326

Siva SF:

70

Låne- og garantiprovisjoner

7 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

265 000 000

272 000 000

5329

Eksportkredittordningen:

70

Gebyrer m.m.

30 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

8 800 000 000

8 830 000 000

5341

Avdrag på utestående fordringer:

98

Avdrag på egenbeholdning statsobligasjoner

6 000 000 000

6 000 000 000

5351

Overføring fra Norges Bank:

85

Overføring

20 100 000 000

20 100 000 000

Sum Ymse inntekter

140 182 835 000

Sum Inntekter under departementene

199 916 062 000

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

274 200 000 000

2 Driftsutgifter

-43 000 000 000

3 Lete- og feltutviklingsutgifter

-2 100 000 000

4 Avskrivninger

-39 300 000 000

5 Renter av statens kapital

-4 900 000 000

184 900 000 000

30

Avskrivninger

39 300 000 000

80

Renter av statens kapital

4 900 000 000

229 100 000 000

Sum Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

229 100 000 000

Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forvaltningsbedrifter i samband med nybygg, anlegg mv.

5460

Eksportfinansiering Norge:

71

Tilbakeføring fra avviklede garantiordninger

1 700 000

85

Inntekter fra avviklede midlertidige ordninger

10 100 000

11 800 000

5470

Statens pensjonskasse:

30

Avsetning til investeringsformål

90 000 000

90 000 000

5491

Avskrivning på statens kapital i statens forvaltningsbedrifter:

30

Avskrivninger

2 396 000 000

2 396 000 000

Sum Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forvaltningsbedrifter i samband med nybygg, anlegg mv.

2 497 800 000

Skatter og avgifter

5501

Skatter på formue og inntekt:

70

Trinnskatt og formuesskatt mv.

157 737 000 000

72

Fellesskatt mv. fra personlige skattytere

206 452 750 000

74

Selskapsskatter mv. fra upersonlige skattytere utenom petroleum

129 450 000 000

76

Kildeskatt på utbytte

14 100 000 000

77

Kildeskatt på rentebetalinger

20 000 000

78

Kildeskatt på royaltybetalinger

500 000

79

Kildeskatt på leiebetalinger for visse fysiske eiendeler

20 000 000

507 780 250 000

5502

Finansskatt:

70

Skatt på lønn

3 100 000 000

71

Skatt på overskudd

3 900 000 000

7 000 000 000

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum:

71

Ordinær skatt på formue og inntekt

93 300 000 000

72

Særskatt på oljeinntekter

198 200 000 000

74

Arealavgift mv.

1 600 000 000

293 100 000 000

5508

Avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen:

70

CO2-avgift i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen

9 400 000 000

9 400 000 000

5509

Avgift på utslipp av NOX i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen:

70

Avgift

1 000 000

1 000 000

5511

Tollavgiftsinntekter:

70

Tollavgift

3 300 000 000

71

Auksjonsinntekter fra tollkvoter

300 000 000

3 600 000 000

5521

Merverdiavgift:

70

Merverdiavgift

420 970 000 000

420 970 000 000

5526

Avgift på alkohol:

70

Avgift på alkohol

16 300 000 000

16 300 000 000

5531

Avgift på tobakksvarer mv.:

70

Avgift på tobakksvarer mv.

7 700 000 000

7 700 000 000

5536

Avgift på motorvogner mv.:

71

Engangsavgift

7 180 000 000

72

Avgift på trafikkforsikring

9 290 000 000

73

Vektårsavgift

300 000 000

75

Omregistreringsavgift

1 900 000 000

18 670 000 000

5538

Veibruksavgift på drivstoff:

70

Veibruksavgift på bensin

3 000 000 000

71

Veibruksavgift på autodiesel

6 570 000 000

72

Veibruksavgift på naturgass og LPG

3 000 000

9 573 000 000

5541

Avgift på elektrisk kraft:

70

Avgift på elektrisk kraft

4 770 000 000

4 770 000 000

5542

Avgift på mineralolje mv.:

71

Avgift på smøreolje mv.

125 000 000

125 000 000

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.:

70

CO2-avgift

19 538 000 000

71

Svovelavgift

2 000 000

19 540 000 000

5546

Avgift på avfallsforbrenning:

70

Avgift på avfallsforbrenning

690 000 000

690 000 000

5548

Miljøavgift på visse klimagasser:

70

Avgift på hydrofluorkarboner (HFK) og perfluorkarboner (PFK)

540 000 000

71

Avgift på SF6

170 000 000

710 000 000

5549

Avgift på NOX:

70

Avgift på NOX

45 000 000

45 000 000

5550

Miljøavgift på plantevernmidler:

70

Miljøavgift på plantevernmidler

65 000 000

65 000 000

5551

Avgifter knyttet til mineralvirksomhet:

70

Avgift på undersjøisk utnyttelse mv. av kalkstein

1 000 000

71

Årsavgift knyttet til mineraler

22 500 000

23 500 000

5552

Avgift på oppdrettsfisk:

70

Avgift på oppdrettsfisk

1 510 000 000

1 510 000 000

5553

Avgift på viltlevende marine ressurser:

70

Avgift på viltlevende marine ressurser

130 000 000

130 000 000

5554

Avgift på vindkraft:

70

Avgift på vindkraft

385 000 000

385 000 000

5557

Avgift på sukker mv.:

70

Avgift på sukker mv.

220 000 000

220 000 000

5559

Avgift på drikkevareemballasje:

70

Grunnavgift på engangsemballasje

3 100 000 000

71

Miljøavgift på kartong

65 000 000

72

Miljøavgift på plast

50 000 000

73

Miljøavgift på metall

15 000 000

74

Miljøavgift på glass

5 000 000

3 235 000 000

5561

Flypassasjeravgift:

70

Flypassasjeravgift

1 900 000 000

1 900 000 000

5565

Dokumentavgift:

70

Dokumentavgift

15 500 000 000

15 500 000 000

5568

Sektoravgifter under Kultur- og likestillingsdepartementet:

71

Årsavgift - stiftelser

31 850 000

73

Refusjon - Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS

47 882 000

75

Kino- og videogramavgift

29 500 000

109 232 000

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdepartementet:

70

Legemiddeldetaljistavgift

75 985 000

72

Avgift utsalgssteder utenom apotek

3 000 000

73

Legemiddelleverandøravgift

240 000 000

74

Tilsynsavgift

3 770 000

75

Sektoravgift tobakk

18 952 000

341 707 000

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet:

71

Avgifter immaterielle rettigheter

225 000 000

72

Kontroll- og tilsynsavgift akvakultur

33 100 000

73

Årsavgift Merkeregisteret

3 900 000

74

Fiskeriforskningsavgift

416 400 000

75

Tilsynsavgift Justervesenet

35 700 000

76

Kontrollavgift fiskeflåten

54 200 000

77

Sektoravgifter Kystverket

1 275 122 000

2 043 422 000

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet:

70

Forskningsavgift på landbruksprodukter

245 000 000

72

Jeger- og fellingsavgifter

97 500 000

342 500 000

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet:

70

Sektoravgifter under Svalbards miljøvernfond

19 307 000

72

Fiskeravgifter

17 129 000

36 436 000

5579

Sektoravgifter under Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet:

70

Sektoravgifter Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

312 377 000

312 377 000

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet:

70

Finanstilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene

670 980 000

670 980 000

5582

Sektoravgifter under Energidepartementet:

70

Bidrag til kulturminnevern i regulerte vassdrag

24 000 000

71

Konsesjonsavgifter fra vannkraftutbygging

200 400 000

72

Sektoravgifter under Norges vassdrags- og energidirektorat

167 000 000

73

Påslag på nettariffen til Klima- og energifondet

690 000 000

74

Sektoravgifter under Sokkeldirektoratet

90 000 000

75

Sektoravgifter under Havindustritilsynet

145 000 000

1 316 400 000

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser:

70

Frekvens- og nummeravgift

430 000 000

430 000 000

Sum Skatter og avgifter

1 348 545 804 000

Renter og utbytte mv.

5600

Overføring fra Statens pensjonsfond Norge:

85

Overføring fra Statens pensjonsfond Norge

12 300 000 000

12 300 000 000

5603

Renter av statens kapital i statens forvaltningsbedrifter:

80

Renter av statens faste kapital

2 745 000 000

2 745 000 000

5605

Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer:

80

Av statskassens foliokonto i Norges Bank

7 810 000 000

81

Av verdipapirer og bankinnskudd i utenlandsk valuta

200 000

82

Av innenlandske verdipapirer

1 849 900 000

83

Av alminnelige fordringer

150 000 000

84

Av driftskreditt til statsbedrifter

1 861 800 000

11 671 900 000

5607

Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

80

Renter

3 663 000 000

3 663 000 000

5612

Renter fra Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS:

80

Renter

40 100 000

40 100 000

5613

Renter fra Siva SF:

80

Renter

10 600 000

10 600 000

5615

Husbanken:

80

Renter

8 480 000 000

8 480 000 000

5616

Kommunalbanken AS:

85

Aksjeutbytte

700 000 000

700 000 000

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning:

80

Renter

15 100 221 000

15 100 221 000

5625

Renter og utbytte fra Innovasjon Norge:

80

Renter på lån fra statskassen

720 000 000

81

Rentemargin, innovasjonslåneordningen

26 000 000

82

Låneordning for pakkereisearrangører - renter

400 000

85

Utbytte, lavrisikolåneordningen

75 000 000

821 400 000

5626

Renter av lån til Institutt for energiteknikk:

80

Renter

5 500 000

5 500 000

5629

Renter fra eksportkredittordningen:

80

Renter

1 140 000 000

1 140 000 000

5631

Aksjer i AS Vinmonopolet:

86

Utbytte

2 000

2 000

5635

Electronic Chart Centre AS:

85

Utbytte

3 000 000

3 000 000

5641

Renter fra Norske tog AS:

80

Renter

251 800 000

251 800 000

5645

Rygge 1 AS:

85

Utbytte

15 000 000

15 000 000

5652

Statskog SF - renter og utbytte:

80

Renter

14 000 000

85

Utbytte

10 000 000

24 000 000

5656

Aksjer under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

85

Utbytte

27 304 600 000

27 304 600 000

5685

Aksjer i Equinor ASA:

85

Utbytte

25 804 600 000

25 804 600 000

5692

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank:

85

Utbytte

190 000 000

190 000 000

5693

Utbytte av aksjer i diverse selskaper mv.:

85

Utbytte fra Folketrygdfondet

1 652 000

1 652 000

Sum Renter og utbytte mv.

110 272 375 000

Folketrygden

5700

Folketrygdens inntekter:

71

Trygdeavgift

231 189 440 000

72

Arbeidsgiveravgift

283 011 000 000

514 200 440 000

5701

Diverse inntekter:

71

Refusjon ved yrkesskade

798 940 000

80

Renter

22 000 000

86

Innkreving av feilutbetalinger

1 396 000 000

87

Diverse inntekter

5 695 000

88

Hjelpemiddelsentraler mv.

113 000 000

2 335 635 000

5704

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs:

70

Dividende

320 000 000

320 000 000

5705

Refusjon av dagpenger:

70

Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs

29 000 000

71

Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge

1 000 000

72

Innkreving av forskutterte dagpenger

25 000 000

55 000 000

5706

Bidragsforskott:

70

Refusjon fra bidragspliktige

192 000 000

192 000 000

Sum Folketrygden

517 103 075 000

Statens pensjonsfond utland

5800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring fra fondet

452 220 406 000

452 220 406 000

Sum Statens pensjonsfond utland

452 220 406 000

Statslånemidler

5999

Statslånemidler:

90

Lån

95 574 506 000

95 574 506 000

Sum Statslånemidler

95 574 506 000

Totale inntekter:

2 955 230 028 000

Statslån o.a.

II

Andre fullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2026 kan:

ta opp nye langsiktige innenlandske statslån til et beløp inntil 150 000 mill. kroner.

ha utestående kortsiktige markedslån til et beløp inntil 75 000 mill. kroner.

ta imot innskudd i form av kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, og fra institusjoner som kan bli pålagt å plassere likviditet som kontolån til staten.

inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler, samt foreta sikkerhetsplasseringer knyttet til slike avtaler.

Utenriksdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 100 post 01

kap. 3100 post 05

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under kap. 100 Utenriksdepartementet, post 90 Lån til norske borgere i utlandet, ved behov for bistand fra aktuelle transportselskaper ved evakuering av norske borgere i kriserammede land. Fullmakten gjelder i de tilfeller og på de betingelser som gjelder for denne typen bistand.

overskride bevilgningene under kap. 117 EØS-finansieringsordningene, post 79 EØS-finansieringsordningen 2021–2028, og post 80 Den norske finansieringsordningen 2021–2028, med en samlet øvre ramme på 156,6 mill. kroner som følge av usikkerhet i fremdrift og valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser gjennom avtale inngått med EU.

overskride bevilgningen under kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond med inntil 25 mill. kroner som følge av valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser som dekkes av bevilgningen på posten.

overskride bevilgningen under kap. 159 Regionbevilgninger, post 73 Ukraina og naboland angående kapitaløkningene i Den europeiske banken for gjenoppbygging og utvikling (EBRD) og Europarådets utviklingsbank (CEB) med inntil 16 mill. kroner som følge av valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser som dekkes av bevilgningen på posten.

IV

Valutatap (disagio)/ Valutagevinst (agio)

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2026 gis fullmakt til å utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning valutatap (disagio)/valutagevinst (agio) som følge av justering av midlene ved utenriksstasjonene under kap. 100/3100 Utenriksdepartementet, postene 89 Valutatap (disagio)/Valutagevinst (agio).

V

Bruk av opptjente rentemidler

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt kan benyttes til tiltak som avtales mellom Utenriksdepartementet og den enkelte mottaker.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2026 kan gi tilsagn om:

tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

117

EØS-finansieringsordningene

79

EØS-finansieringsordningen 2021–2028

18 436 mill. kroner

80

Den norske finansieringsordningen 2021–2028

15 962 mill. kroner

118

Utenrikspolitiske satsinger

77

Norges forskningsråd – utenriksområdet

214,2 mill. kroner

161

Utdanning, forskning og offentlige institusjoner

74

Norges forskningsråd – utviklingsområdet

759,8 mill. kroner

162

Næringsutvikling, matsystemer og fornybar energi

70

Bærekraftig jobbskaping, næringsutvikling og handel

100 mill. kroner

72

Fornybar energi

100 mill. kroner

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation (IFFlm) med inntil 2 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Tilsagnet skal finansiere epidemi- og pandemibekjempelse gjennom Vaksinekoalisjonen CEPI.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) med inntil 4 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Tilsagnet gjelder Vaksinealliansen Gavis arbeid i perioden 2021–2025.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) med inntil 1 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike Stortinget sitt vedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Tilsagnet gjelder Vaksinealliansen Gavis covid-19-innsats.

tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) med inntil 3 200 mill. kroner i perioden 2024–2027 under kap. 163 Klima, miljø og hav, post 70 Miljø og klima.

tilskudd til Vaksinealliansen Gavi med inntil 5 000 mill. kroner i perioden 2026–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse.

tilskudd til Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM) med inntil 2 000 mill. kroner i perioden 2026–2028 under kap. 160 Helse, post 70 Helse.

VII

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2026 kan inngå avtaler om forsikringsansvar for utstillinger ved visningsinstitusjoner i utlandet innenfor en total ramme for gamle og nye garantier på inntil 500 mill. kroner. Forsikringsansvaret omfatter tap og skade under transport, lagring og i visningsperioden.

VIII

Toårige budsjettvedtak

Stortinget samtykker i at Norge kan slutte seg til toårige budsjettvedtak i FAO, WHO, ILO, UNIDO, OECD, WTO, IAEA, IEA, Havbunnsmyndigheten, Den internasjonale havrettsdomstolen, Mekanismen for internasjonale straffedomstoler (MICT) og for regulært bidrag til FN.

Andre fullmakter

IX

Ettergivelse av fordringer

Stortinget samtykker i at Kongen i 2026 kan ettergi statlige fordringer på utviklingsland i samsvar med kriteriene i handlingsplanen av 2004 Om gjeldslette for utvikling innenfor den resterende ramme på 829 mill. kroner under Eksportfinansiering Norges (Eksfin) gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp på ettergivelsestidspunktet inklusive påløpte renter, belastes gjeldsplanens ramme og ettergis uten bevilgning over bistandsbudsjettet. Rammen belastes ikke ved en eventuell ettergivelse av statlige fordringer på Sudan som stammer fra den norske skipseksportkampanjen (1976–1980), jf. Prop. 110 S (2012–2013).

X

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2026 gis unntak fra forutsetningene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av norske medlemskapskontingenter, pliktige bidrag og andre bidrag til internasjonale organisasjoner Norge er medlem av, kan foretas en gang i året.

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året dersom avtaler om samfinansiering med andre givere innenfor utviklingssamarbeidet tilsier det.

Eventuelle utbetalinger av regjeringens gave til TV-aksjoner kan i sin helhet utbetales som et engangsbeløp.

Utbetalinger av tilskudd til Climate Investment Funds (CIF) kan foretas i samsvar med fondets prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger av tilskudd til fond forvaltet av Verdensbankgruppen, Det internasjonale pengefondet (IMF), Afrikabanken, Asiabanken, Den interamerikanske utviklingsbanken, Den europeiske banken for gjenoppbygging og utvikling (EBRD), Nordisk utviklingsfond (NDF) og Det internasjonale fondet for jordbruksutvikling (IFAD) kan foretas i henhold til regelverket til det enkelte fond.

Utbetalinger av tilskudd til Ukraine Trust Fund for Military Career Transition forvaltet av NATO, kan foretas i henhold til fondets regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til akutt nødhjelpsarbeid kan i enkelte tilfeller foretas for opptil ett år frem i tid når dette er påkrevd for å sikre raske og nødvendige investeringer.

Utbetalinger til Vaksinealliansen Gavi, Vaksinekoalisjonen CEPI og Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM) kan foretas årlig i tråd med organisasjonens finanseringsstrategi og regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) kan foretas i samsvar med fondets strategi og prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger under kap. 162 Næringsutvikling, matsystemer og fornybar energi, post 72 Fornybar energi av samlet tilskudd på inntil 300 mill. kroner til garantiinstrumenter for fornybar energi i utviklingsland kan skje i samsvar med regelverket til den enkelte garantiinstitusjonen.

Tilskudd under kap. 159 Regionbevilgninger, post 73 Ukraina og naboland, kap. 162 Næringsutvikling, matsystemer og fornybar energi, post 70 Bærekraftig jobbskaping, næringsutvikling og handel, post 71 Matsikkerhet, fisk og landbruk, post 72 Fornybar energi og kap. 163 Klima, miljø og hav, post 70 Miljø og klima og post 71 Bærekraftige hav og tiltak mot marin forsøpling, kan utbetales til avsetning for tap ved utlåns-, egenkapital- eller garantiinstrumenter hos tilskuddsmottaker.

Utbetalinger av tilskudd til fondsforvalter for fellesfond i FN kan skje i henhold til regelverket for det enkelte fond.

XI

Deltakelse i kapitaløkninger og fondspåfyllinger i internasjonale banker og fond

Stortinget samtykker i at:

Norge deltar i den 13. kapitalpåfyllingen i Det internasjonale fondet for jordbruksutvikling (IFAD-13) med et bidrag på inntil 972 mill. kroner for perioden 2025–2027, innbetalt i tre bidrag på 324 mill. kroner per år. Innbetalingene belastes kap. 162 Næringsutvikling, matsystemer og fornybar energi, post 71 Matsikkerhet, fisk og landbruk.

Norge deltar i den syvende generelle kapitaløkningen i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av UA 56,78 mill. (UA tilsvarer IMFs spesielle trekkrettigheter SDR) i perioden 2020–2027. Innbetalingene foretas i åtte like årlige beløp og belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond. Kapitaløkningen innebærer også en økning i den norske statsgarantien i AfDB med UA 889,52 mill. Garantiøkningen ble i sin helhet utløst ved første innbetaling av kapitaløkning i 2020. Forpliktelser inngås i SDR, og kronebeløpet må valutajusteres i forbindelse med årlige utbetalinger.

Norge deltar i den 14. påfyllingen av giverlandsbidraget til Den asiatiske utviklingsbankens fond for de fattigste landene, Asiafondet (ADF-14), med et bidrag på til sammen inntil 248,71 mill. kroner for perioden 2025–2028, innbetalt i fire like årlige beløp. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den femte kapitalpåfyllingen i Nordisk utviklingsfond (Nordic Development Fund, NDF) med totalt 97,3 mill. euro, innbetalt i ti årlige bidrag tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet, for perioden 2022–2031.

Norge deltar i kapitaløkningen til Den europeiske banken for gjenoppbygging og utvikling (EBRD) med 50,42 mill. euro, innbetalt i fem like årlige bidrag i perioden 2025–2029. Innbetalingene belastes kap. 159 Regionbevilgninger, post 73 Ukraina og naboland.

Norge deltar i kapitalpåfylling av IDB Invest, Den interamerikanske utviklingsbankens privatsektorarm, med totalt 19,488 mill. USD for perioden 2025–2031.

Norge deltar i den 21. giverlandspåfyllingen av Verdensbankens fond for de fattigste landene, IDA21 (International Development Association), med et bidrag på til sammen 5 024 mill. kroner for perioden 2026–2028, som også inkluderer bidraget til HIPC i punkt 8 nedenfor. Til fratrekk ved utbetaling kommer en kontantrabatt på 538,4 mill. kroner og bidrag til HIPC. Rabatten utløses i forbindelse med at Norge fra og med IDA21 går over til ordinære kontantbidrag over tre år og avslutter ordningen med gjeldsbrev som trekkes ned over ni år. Utbetalingen blir om lag 4 413 mill. kroner fordelt på tre like årlige beløp, der 3 813 mill. kroner belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 70 Verdensbanken og 600 mill. kroner belastes kap. 162 Næringsutvikling, matsystemer og fornybar energi, post 71 Matsikkerhet, fisk og landbruk.

Norge deltar, i forbindelse med den 21. giverlandspåfyllingen av Verdensbankens fond for de fattigste landene, IDA21 (International Development Association) for perioden 2026–2028, i det internasjonale gjeldsletteinitiativet for de fattigste landene, Heavily Indebted Poor Countries (HIPC), med et bidrag på 72,64 mill. kroner fordelt på tre like årlige beløp. Utbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

Norge deltar i den 17. giverlandspåfyllingen av Den afrikanske utviklingsbankens fond for de fattigste landene, Afrikafondet (AfDF17), med et bidrag på til sammen 2 377,2 mill. kroner for perioden 2026–2028 (792,4 mill. kroner per år). Bidraget suppleres med en kontantrabatt som tilfaller Norge. Rabatten utløses fordi Norge fra og med AfDF17 går over til ordinære kontantbidrag over tre år og avslutter ordningen med gjeldsbrev som trekkes ned over ti år. Utbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar, i forbindelse med den 17. påfyllingen av giverlandsbidrag til AfDF, AfDF17 for perioden 2026–2028, i det internasjonale gjeldsletteinitiativet for de fattigste landene, Heavily Indebted Poor Countries initiative (HIPC), med et bidrag på til sammen om lag 213,2 mill. kroner fordelt på tre årlige beløp til «Grant Compensation» (kompensasjon til Afrikafondet for at land med gjeldsproblemer i større eller mindre grad mottar gaver fremfor lån på myke vilkår). Utbetalingen belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

Norge støtter Afrikafondets klimavindu, Climate Action Window (CAW), med 50 mill. kroner per år i treårsperioden 2026–2028 (AfDF17-perioden), som et tillegg til AfDF17-kjernebidrag i punkt 9 over. Utbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond.

XII

Det multilaterale gjeldsletteinitiativet (MDRI)

Stortinget samtykker i at:

Norge deltar, i forbindelse med den 17. påfyllingen av Afrikafondet (AfDF) for perioden 2026–2028, i Det multilaterale gjeldsletteinitiativet (MDRI), med et bidrag på til sammen om lag 393 mill. kroner. Utbetalingen belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

Norge i 2026 kan utstede en bindende forpliktelse til Afrikafondet (AfDF) for Norges bidrag til Det multilaterale gjeldsletteinitiativet (MDRI) i perioden 1. januar 2036 til 31. desember 2038.

Norge, i forbindelse med kapitalpåfyllingen i Det internasjonale utviklingsfondet (IDA21), deltar i Det multilaterale gjeldsletteinitiativet (MDRI) i perioden 2026–2028 med til sammen 798,24 mill. kroner. Utbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

Norge, samtidig som det inngås bindende avtale om Norges ordinære giverbidrag til IDA21, kan utstede en bindende forpliktelse til IDA for Norges bidrag til Det multilaterale gjeldsletteinitiativet (MDRI) i perioden 2034 til 2036.

XIII

Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2026 kan:

føre utlegg som skal viderefaktureres kunde og tilhørende innbetalinger mot mellomværende med statskassen.

føre utbetalinger knyttet til refunderbart depositum for utenriksstasjonenes leide eiendommer og refunderbart depositum ved opptak til skole eller barnehage i utlandet som dekkes av arbeidsgiver mot mellomværende med statskassen. Fullmakten gis for inntil 50 mill. kroner for Utenriksdepartementets totale føringer av depositum, for å ta høyde for pris- og kurssvingninger i stedlige markeder.

XIV

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2026 kan gi Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad) fullmakt til å gi tilsagn om statsgarantier innenfor en samlet ramme på 5 mrd. kroner til fornybarinvesteringer i utviklingsland.

XV

Nansen-programmet for Ukraina

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet og Forsvarsdepartementet kan pådra forpliktelser om sivil og militær støtte gjennom Nansen-programmet for Ukraina innenfor en samlet ramme på 274,5 mrd. kroner i perioden 2023–2030.

Kunnskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 200 post 01

kap. 3200 post 02

kap. 220 post 01

kap. 3220 post 02

kap. 222 post 01

kap. 3222 post 02

kap. 223 post 01

kap. 3223 post 02

kap. 230 post 01

kap. 3230 post 02

kap. 242 post 01

kap. 3242 postene 02 og 61

kap. 256 post 01

kap. 3256 post 02

kap. 271 post 01

kap. 3271 post 02

kap. 285 post 01

kap. 3285 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningene til oppdragsvirksomhet på 21-postene mot tilsvarende merinntekter.

avhende fast eiendom, jf. Instruks om avhending av statlig eiendom mv., og bruke inntekter fra salg av eiendommer ved de selvforvaltende universitetene til kjøp, vedlikehold og bygging av andre lokaler til undervisnings- og forskningsformål ved den samme virksomheten.

III

Omdisponeringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2026 kan omdisponere midler fra kap. 285 Norges forskningsråd, post 75 Avsetning til usikker framdrift, til dekning av uventede merutgifter som overstiger bevilgningene på tilskuddsposter med midler forvaltet av Norges forskningsråd. Fullmakten gjelder ikke poster med gjennomstrømmingsmidler.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2026 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

201

Analyse og kunnskapsgrunnlag

70

Norges forskningsråd – forskning om utdanning og forskning

840,3 mill. kroner

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

90 mill. kroner

224

Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre

70

Freds- og menneskerettssentre

85 mill. kroner

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

13 mill. kroner

22

System for kompetanse- og karriereutvikling

332 mill. kroner

240

Fagskoler

60

Driftstilskudd til fagskoler

54,8 mill. kroner

61

Utviklingsmidler for høyere yrkesfaglig utdanning

33,3 mill. kroner

257

Kompetanseprogrammet

70

Tilskudd

113,7 mill. kroner

270

Studentvelferd

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

1 494,3 mill. kroner

285

Norges forskningsråd

71

Strategiske forskningsprioriteringer

11 614,8 mill. kroner

72

Langsiktig, grunnleggende forskning

5 932,3 mill. kroner

gi tilsagn om å utbetale 20 pst. av tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen over kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 68 Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen påfølgende budsjettår, når endelig regnskap foreligger.

gi tilsagn om å utbetale utdanningsstøtte for første halvår 2027 (andre halvdelen av undervisningsåret 2026–2027) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2026 (første halvdelen av undervisningsåret 2026–2027), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 70 Utdanningsstipend, 71 Andre stipend, 72 Rentestøtte og 90 Økt lån og rentegjeld samt kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning, post 80 Renter.

gi tilsagn om å omgjøre lån til stipend første halvår 2027 (andre halvdelen av undervisningsåret 2026–2027) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2026 (første halvdelen av undervisningsåret 2026–2027), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 50 Avsetning til utdanningsstipend.

Andre fullmakter

V

Gebyr for privatisteksamen

Stortinget samtykker i at privatister som melder seg opp til eksamen, og kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3-5 skal betale et gebyr per prøve. Gebyret skal betales til fylkeskommunen. Privatister som melder seg opp til eksamen, skal betale 1 403 kroner dersom privatisten ikke har prøvd seg i faget tidligere som privatist eller elev, og 2 808 kroner ved forbedringsprøver. Kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3-5, skal betale 1 195 kroner per prøve dersom kandidatene ikke har gått opp tidligere, og 2 398 kroner ved senere forsøk.

VI

Fullmakt for universitet og høyskoler til å delta i selskap

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2026 kan gi universitet og høyskoler fullmakt til å:

opprette nye selskap og delta i selskap som er av faglig interesse for virksomheten

bruke overskudd av oppdragsvirksomhet til kapitalinnskudd ved opprettelse av nye selskap eller ved deltakelse i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke utbytte fra selskap som virksomheten har kjøpt aksjer i eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

bruke inntekt fra salg av aksjer i selskap som virksomheten har ervervet med overskudd fra oppdragsvirksomhet eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

VII

Foreldrebetaling i barnehage

Stortinget samtykker i at:

maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud blir fastsatt til 1 200 kroner per måned fra 1. januar 2026 og til 13 200 kroner per år fra 1. januar 2026.

For kommunene Alstahaug, Alvdal, Andøy, Aremark, Askvoll, Aukra, Aure, Aurland, Austevoll, Austrheim, Averøy, Balsfjord, Bardu, Beiarn, Bindal, Bokn, Bremanger, Brønnøy, Bygland, Bykle, Bø, Bømlo, Dovre, Drangedal, Dyrøy, Dønna, Eidfjord, Engerdal, Etne, Etnedal, Evenes – Evenássi, Fedje, Fitjar, Fjaler, Fjord, Flakstad, Flatanger, Flå, Folldal, Frosta, Frøya, Fyresdal, Gildeskål, Gjemnes, Gjerstad, Gloppen, Grane, Gratangen, Grong, Grue, Gulen, Hadsel, Hamarøy, Haram, Hattfjelldal, Heim, Hemnes, Hemsedal, Herøy (Møre og Romsdal), Herøy (Nordland), Hitra, Hjartdal, Hjelmeland, Hol, Holtålen, Hustadvika, Hyllestad, Hægebostad, Høyanger, Høylandet, Ibestad, Indre Fosen, Iveland, Kinn, Krødsherad, Kvinesdal, Kvinnherad, Kviteseid, Kvitsøy, Kvæfjord, Leirfjord, Leka, Lesja, Lierne, Loabák – Lavangen, Lom, Lund, Lurøy, Luster, Lærdal, Lødingen, Masfjorden, Meløy, Meråker, Midtre Gauldal, Modalen, Moskenes, Målselv, Namsskogan, Nesbyen, Nesna, Nissedal, Nord-Fron, Nore og Uvdal, Nærøysund, Oppdal, Os, Osen, Overhalla, Rauma, Rendalen, Rennebu, Rindal, Ringebu, Rollag, Rødøy, Røros, Røst, Raarvihke – Røyrvik, Salangen, Saltdal, Sande, Sauda, Sel, Selbu, Seljord, Senja, Sigdal, Sirdal, Skjåk, Smøla, Snåase – Snåsa, Sogndal, Sokndal, Solund, Stad, Steigen, Stor-Elvdal, Stranda, Stryn, Suldal, Sunndal, Sunnfjord, Surnadal, Sømna, Sør-Aurdal, Sørfold, Sør-Fron, Sørreisa, Tingvoll, Tinn, Tjeldsund, Tokke, Tolga, Trysil, Træna, Tydal, Tynset, Tysnes, Ullensvang, Ulvik, Utsira, Vaksdal, Valle, Vang, Vanylven, Vega, Vegårshei, Vestnes, Vestre Slidre, Vestvågøy, Vevelstad, Vik, Vindafjord, Vinje, Værøy, Vågan, Vågå, Våler (Innlandet), Øksnes, Ørland, Øystre Slidre, Åfjord, Ål, Åmli, Åmot, Årdal, Åseral og Åsnes blir maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud fastsatt til 700 kroner per måned fra 1. januar 2026 og til 7 700 kroner per år fra 1. januar 2026.

For kommunene i Finnmark og noen kommuner i Nord-Troms (Kåfjord, Skjervøy, Nordreisa, Kvænangen, Karlsøy, Lyngen og Storfjord) blir maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud fastsatt til 0 kroner fra 1. januar 2026.

Dette i samsvar med forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehagar § 1.

inntektsgrensen for fritak fra foreldrebetalingen i barnehage for 20 timer settes til 692 465 kroner per år fra 1. august 2026, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 3.

VIII

Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2026 kan gi Statens lånekasse for utdanning fullmakt til å inntektsføre utestående midler mot Konverteringsfondet i samme periode som konvertering av lån til stipend blir gjort, og mot Lånekassens mellomværende med statskassen. Mellomværendet utlignes i påfølgende perioder når oppgjøret blir overført fra Konverteringsfondet.

IX

Rentekompensasjonsordning

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2026 kan gi nye tilsagn om rentekompensasjon slik at gamle og nye tilsagn tilsvarer en investeringsramme på totalt 3 mrd. kroner over kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 61 Rentekompensasjon for investeringer i læringsarenaer og større utstyr som bidrar til mer praktisk og variert opplæring.

X

Forvaltningsoverføring av eiendommer under Norges forskningsråd og avvikling av eiendomsfondet i Norges forskningsråd

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2026 kan overføre ansvaret for forvaltningen av Forskningsrådets tomter i Gaustadbekkdalen til Statsbygg fra det tidspunktet Kunnskapsdepartementet bestemmer. Kunnskapsdepartementet skal fremdeles stå som hjemmelshaver for tomtene, med unntak av to tomter som skal overføres til Universitetet i Oslo. Tomtene skal overføres vederlagsfritt. Eiendomsfondet i Norges forskningsråd blir avviklet.

Kultur- og likestillingsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kultur- og likestillingsdepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 300 post 01

kap. 3300 post 01

kap. 320 post 01

kap. 3320 postene 01 og 03

kap. 322 post 01

kap. 3322 post 01

kap. 322 post 21

kap. 3322 post 02

kap. 323 post 01

kap. 3323 post 01

kap. 323 post 21

kap. 3323 post 02

kap. 325 post 01

kap. 3325 post 01

kap. 326 post 01

kap. 3326 post 01

kap. 326 post 21

kap. 3326 post 02

kap. 327 post 01

kap. 3327 post 01

kap. 327 post 21

kap. 3327 post 02

kap. 329 post 01

kap. 3329 post 01

kap. 329 post 21

kap. 3329 post 02

kap. 334 post 01

kap. 3334 post 01

kap. 334 post 21

kap. 3334 post 02

kap. 335 post 21

kap. 3335 post 02

kap. 339 post 01

kap. 3339 postene 02 og 04

kap. 339 post 01

kap. 5568 post 71

kap. 339 post 21

kap. 3339 post 07

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kultur- og likestillingsdepartementet i 2026 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

322

Bygg og offentlige rom

50

Kunst i offentlige rom

5,6 mill. kroner

70

Nasjonale kulturbygg

544,7 mill. kroner

325

Allmenne kulturformål

70

Norges forskningsråd

123,0 mill. kroner

334

Film- og dataspillformål

72

Insentivordningen for film- og serieproduksjoner

130,0 mill. kroner

Andre fullmakter

IV

Fastsetting av fordelingsnøkler for visse tilskudd

Stortinget samtykker i at:

det ordinære offentlige driftstilskuddet til musikk- og scenekunstinstitusjoner på kap. 323 Musikk og scenekunst, post 70 Musikk- og scenekunstinstitusjoner, skal fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen.

fordelingsnøkkelen ikke gjelder tilskuddet til Teater Manu, Dansens hus, Den Nationale Scene, Den Norske Opera & Ballett, Det Norske Teatret, Musikkselskapet Harmonien, Nationaltheatret og Oslo-Filharmonien.

V

Fastsetting av gebyrer og avgifter m.m.

Stortinget samtykker i at for 2026 skal avgiften per videogram for omsetning i næring være 3,50 kroner.

Justis- og beredskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 61 post 01

kap. 3061 post 03

kap. 400 post 01

kap. 3400 post 01

kap. 410 post 01

kap. 3410 postene 02 og 03

kap. 410 post 22

kap. 3410 post 04

kap. 430 post 01

kap. 3430 postene 03 og 04

kap. 430 post 21

kap. 3430 post 02

kap. 432 post 01

kap. 3430 post 04 og kap. 3432 post 03

kap. 433 post 01

kap. 3433 post 02

kap. 440 post 01

kap. 3440 postene 02, 03 og 04

kap. 442 post 01

kap. 3442 postene 02 og 03

kap. 443 post 01

kap. 3440 post 02

kap. 444 post 01

kap. 3444 post 02

kap. 451 post 01

kap. 3451 postene 02, 03 og 06

kap. 451 post 22

kap. 3451 post 05

kap. 451 post 23

kap. 3451 post 07

kap. 451 post 45

kap. 3451 post 04

kap. 453 post 01

kap. 3453 post 01

kap. 454 post 01

kap. 3454 post 01

kap. 455 post 01

kap. 3455 post 01

kap. 457 post 01

kap. 3457 post 01

kap. 461 post 01

kap. 3461 post 01

kap. 473 post 01

kap. 3473 post 01

kap. 481 post 01

kap. 3481 post 01

kap. 490 post 01

kap. 3490 post 05

kap. 491 post 01

kap. 3491 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 01 Driftsutgifter med inntil 75 pst. av inntektene ved salg av sivilforsvarsanlegg og fast eiendom. Inntekter skal inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 kan overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 21 Spesielle driftsutgifter dersom det oppstår en situasjon med ekstraordinær skogbrannfare og/eller mange skogbranner, og det i forbindelse med det er nødvendig med innsats for slukking og beredskap utover det som må beregnes i et normalår. Bevilgningen på posten kan også overskrides ved ekstraordinære hendelser som har medført, eller kan medføre, tap av liv eller skade på helse, kritiske samfunnsfunksjoner eller kritisk infrastruktur, når de andre nasjonale helikopterressursene ikke er tilstrekkelige. Fullmakten gjelder uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke. Overskridelser på posten kan ikke overstige 40 mill. kroner.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 kan bestille varer utover bevilgningen som er gitt, men slik at den samlede rammen for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Benevnelse

Samlet ramme

440

Politiet

01

Driftsutgifter

250,0 mill. kroner

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST)

01

Driftsutgifter

50,0 mill. kroner

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

50,0 mill. kroner

V

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 kan gi tilsagn om støtte utover bevilgningene som er gitt på kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 76 Internasjonalt migrasjonsarbeid, men slik at den samlede rammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

VI

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 kan gi tilsagn utover bevilgningene som er gitt på kap. 400 Justis- og beredskapsdepartementet, post 73 Tilskudd til Norges forskningsråd, men slik at den samlede rammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 314,3 mill. kroner.

VII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 på kap. 430 Kriminalomsorgen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan bestille og forplikte staten utover budsjettåret for brukerutstyrsprosjektet utvidelse av Innlandet fengsel, Ilseng avdeling innenfor en kostnadsramme på 301 mill. kroner (2026-kroner). Justis- og beredskapsdepartementet får fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 under kap. 440 Politiet, post 46 Investeringer i Schengen IT-systemer, kap. 440 Politiet, post 48 Tildeling fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger og kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 46 Investeringer i Schengen IT-systemer, kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret, i investeringsprosjekter for implementering av Schengen IT-systemene SIS, VIS, Eurodac og Interoperabilitet, som Norge har forpliktet seg til gjennom Schengen-avtalen og Dublin-avtalen. Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen på 2 680 mill. kroner (2025-kroner). Justis- og beredskapsdepartementet får fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

IX

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 under kap. 440 Politiet, post 46 Investeringer i Schengen IT-systemer, kap. 440 Politiet, post 48 Tildeling fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger og kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 46 Investeringer i Schengen IT-systemer kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret i investeringsprosjekter for implementering av Schengen IT-systemene EES og ETIAS, som Norge har forpliktet seg til gjennom Schengen-avtalen. Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen på 880 mill. kroner (2025-kroner). Justis- og beredskapsdepartementet får fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

X

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre anskaffelse av nye redningshelikopter mv. under kap. 454 Redningshelikoptertjenesten, post 01 Driftsutgifter og post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen på 17 906 mill. kroner (2026-kroner). Justis- og beredskapsdepartementet får fullmakt til å pris- og valutajustere kostnadsrammen i senere år.

XI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret i investeringer knyttet til modernisering av utlendingsforvaltningens IKT-systemer under kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold og kap. 440 Politiet, post 48 Tildeling fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger, innenfor en kostnadsramme på 2 231 mill. kroner (2025-kroner). Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår. Samlede forpliktelser og utbetalinger skal til enhver tid holdes innenfor den vedtatte kostnadsrammen. Justis- og beredskapsdepartementet får fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

XII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å bygge en ny redningshelikopterbase ved ny lufthavn i Bodø under kap. 454 Redningshelikoptertjenesten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride endret kostnadsramme på 803 mill. kroner (2026-kroner). Justis- og beredskapsdepartementet får fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

XIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 under kap. 410 Domstolene, post 01 Driftsutgifter kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å anskaffe brukerutstyr til prosjektet med å rehabilitere Bergen tinghus, innenfor en kostnadsramme på 201,8 mill. kroner (2025-kroner). Samlede utbetalinger og forpliktelser skal til enhver tid holdes innenfor den vedtatte kostnadsrammen. Justis- og beredskapsdepartementet får fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

XIV

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 under kap. 480 Svalbardbudsjettet post 50 Tilskudd kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret til sanerings- og oppryddingstiltak ved kullkraftverket i Longyearbyen. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overstige kostnadsrammen på 134 mill. kroner (2026-kroner).

Andre fullmakter

XV

Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen

Stortinget samtykker i at Domstoladministrasjonen i 2026 kan postere sideutgifter som blir forskuttert i samsvar med rettsgebyrloven, mot mellomværende med statskassen.

XVI

Avhending av sivilforsvarsanlegg

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 kan overdra sivilforsvarsanlegg til en verdi av inntil 500 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

XVII

Videreføring av bobehandling

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 kan bestemme at en under ordningen med utgifter til videre bobehandling kan pådra seg forpliktelser utover bevilgningen som er gitt under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 10 mill. kroner, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 33 mill. kroner.

XVIII

Nettobudsjetteringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 kan:

trekke de direkte utgiftene politiet har til oppbevaring, tilsyn og salg av beslag, fra salgsinntekten før det overskytende beløpet blir inntektsført under kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse

trekke kostnader ved salg av faste eiendommer fra salgsinntektene før det overskytende beløpet blir inntektsført under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

nettoføre inntektene fra kurs og konferanser som blir holdt i regi av Konkursrådet, og inntekter fra annen virksomhet som rådet driver, som utgiftsreduksjon under kap. 473 Statens sivilrettsforvaltning, post 01 Driftsutgifter

nettoføre tilbakebetalte inntekter under ordningen med utgifter til bobehandling som utgiftsreduksjon under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter.

XIX

Stortingets rettferdsvederlagsordning

Stortingets utvalg for rettferdsvederlag får i 2026 fullmakt til å tilstå rettferdsvederlag av statskassen med inntil 250 000 kroner for hver enkelt søknad, men slik at grensen er 500 000 kroner for HIV-offer og 300 000 kroner for tidligere barn i barnehjem, offentlige fosterhjem og spesialskoler. Søknader der utvalget tilrår å innvilge erstatning som er høyere enn de nevnte beløpene, blir fremmet for Stortinget til avgjørelse. Det samme gjelder søknader som etter utvalgets vurdering reiser spørsmål av særlig prinsipiell art.

XX

Innkvartering av utlendinger som søker beskyttelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2026 kan inngå avtaler som varer utover 2026 om midlertidig drift av innkvartering for utlendinger som søker om beskyttelse i Norge. Dersom behovet for innkvartering av asylsøkere og flyktninger blir større enn forutsatt i statsbudsjettet for 2026 eller det oppstår behov for å gjennomføre tiltak for forsvarlig innkvartering utover det som er lagt til grunn der, samtykker Stortinget i at Justis- og beredskapsdepartementet kan øke innkvarteringskapasiteten eller sette i verk nødvendige tiltak, selv om dette fører til et behov for å øke bevilgningen over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak eller post 70 Stønader til beboere i asylmottak. Summen av overskridelser på postene kan ikke overstige 3,0 mrd. kroner i 2026, og forpliktelsene utover 2026 skal ikke overstige en samlet ramme på 3,0 mrd. kroner.

Andre vedtak

XXI

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 208, 7. desember 2020 oppheves.

Kommunal- og distriktsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 500 post 01

kap. 3500 post 01

kap. 554 post 01

kap. 3554 post 01

kap. 563 post 21

kap. 3563 post 02

kap. 587 post 01

kap. 3587 post 04

kap. 595 post 01

kap. 3595 postene 02 og 03

kap. 595 post 21

kap. 3595 postene 02 og 03

kap. 595 post 45

kap. 3595 post 04

kap. 2412 post 01

kap. 5312 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Forskudd på rammetilskudd

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2026 kan utgiftsføre uten bevilgning:

inntil 500 mill. kroner på kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2027 til kommuner.

inntil 200 mill. kroner på kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2027 til fylkeskommuner.

IV

Fullmakt til forskuttering i eksternt finansierte prosjekter og postering mot mellomværende med statskassen

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2026 kan gi Internasjonalt reindriftssenter fullmakt til å starte opp prosjekter før ekstern finansiering i sin helhet er innbetalt, så fremt Internasjonalt reindriftssenter har fått bindende tilsagn om tilskudd fra eksterne parter. Fullmakten begrenses oppad til 5 mill. kroner og gjelder utgifter som vil bli ført på kap. 563 Internasjonalt reindriftssenter, post 21 Spesielle driftsutgifter mot tilsvarende merinntekter ført på kap. 3563 Internasjonalt reindriftssenter, post 02 Diverse inntekter.

Kommunal- og distriktsdepartementet kan gi Internasjonalt reindriftssenter fullmakt til å føre utgifter knyttet til eksternt finansierte prosjekter mot mellomværende med statskassen inntil ekstern finansiering mottas. Deretter utlignes fordringen i mellomværende ved utgiftsføring på kap. 563, post 21, og mottatt ekstern finansiering inntektsføres på kap. 3563, post 02.

V

Samfinansiering Statens kartverk

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2026 kan gi Statens kartverk fullmakt til å sette i gang samfinansierte prosjekter før finansieringen i sin helhet er innbetalt til Statens kartverk, så fremt det er inngått en bindende avtale med forsvarlig sikkerhet om innbetaling mellom partene. Fullmakten blir avgrenset oppad til 90 mill. kroner og gjelder utgifter ført på kap. 595 Statens kartverk, post 21 Spesielle driftsutgifter mot inntekter ført på kap. 3595 Statens kartverk, post 03 Samfinansiering.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2026 kan gi Statens kartverk fullmakt til å foreta bestillinger av kartgrunnlag ut over gitt bevilgning under kap. 595 Statens kartverk, post 21 Spesielle driftsutgifter, men slik at rammen for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 40 mill. kroner.

VII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2026 kan gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

500

Kommunal- og distriktsdepartementet

72

Norges forskningsråd

236,4 mill. kroner

567

Nasjonale minoriteter

74

Kultur- og ressurssenter for norske romer

4,5 mill. kroner

581

Bolig- og bomiljøtiltak

78

Boligtiltak

28 mill. kroner

590

Planlegging og byutvikling

72

Bolig- og områdeutvikling i byer

22,8 mill. kroner

VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2026 kan gjennomføre investeringsprosjekter, herunder gjøre bestillinger, innenfor kostnadsrammer som vist nedenfor:

Prosjekt

Etat

Samlet ramme

Jordobservatorium i Ny-Ålesund

Kartverket

464,7 mill. kroner

Fellesløsninger i den geografiske infrastrukturen

Kartverket

338,4 mill. kroner

Fullmaktene gjelder også forpliktelser som pådras for senere budsjettår og innenfor kostnadsrammene for prosjektene. Kostnadsrammene er i prisnivå per 1. juli 2026. Kommunal- og distriktsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammene i senere år.

Andre fullmakter

IX

Husbankens låneramme

Stortinget samtykker i at Husbanken i 2026 kan gi tilsagn om lån for 32 mrd. kroner. Lånene vil bli utbetalt i 2026 og senere år.

X

Tilskudd uten krav om tilbakebetaling

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2026 kan tildele midler til fylkeskommunene som tilskudd uten krav om tilbakebetaling under kap. 553 Regional- og distriktsutvikling, post 60 Kompetanse og arbeidskraft i distriktene, post 61 Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling, post 63 Interreg, Arktis 2030 og det norske Barentssekretariatet, post 65 Omstilling og utvikling i områder med særlige distriktsutfordringer og post 69 Mobilisering til forskningsbasert innovasjon.

XI

Overføring av udisponert beløp

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet kan overføre udisponert beløp på kap. 567 Nasjonale minoriteter, post 75 Romanifolket/taterne fra 2026 til 2027.

XII

Fullmakt til postering mot mellomværet med statskassen

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2026 kan gi Husbanken fullmakt til å føre utbetalinger knyttet til utlegg i låne- og tilskuddsforvaltningen og tilhørende refusjoner mot mellomværet med statskassen.

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 605 post 01

kap. 3605 postene 01, 04 og 05

kap. 640 post 01

kap. 3640 postene 06 og 07

kap. 640 post 21

kap. 3640 post 08

kap. 670 post 01

kap. 3670 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2026 kan:

omdisponere inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 01 Driftsutgifter til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634, post 78 Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser på inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, post 78.

omdisponere fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634, post 79 Funksjonsassistanse i arbeidslivet på inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, post 79.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2026 kan overskride bevilgningen under kap. 2470 Statens pensjonskasse, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med inntil 50 mill. kroner mot dekning i reguleringsfondet.

V

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2026 kan overskride bevilgningen under kap. 2661, postene 7378 dersom antall mottakere av hjelpemidler blir høyere enn forutsatt i budsjettet. Summen av netto overskridelser på postene skal ikke overstige 5 pst. av den samlede bevilgningen under postene.

VI

Utbetaling ved midlertidig likviditetsmangel

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2026 kan utgiftsføre uten bevilgning på kap. 665 Pensjonstrygden for fiskere, post 70 Tilskudd for å dekke midlertidig likviditetsbehov eller eventuelt underskudd i trygden.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2026 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

601

Utredningsvirksomhet, forskning mv.

74

Tilskudd til Norges forskningsråd

588,4 mill. kroner

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 968,3 mill. kroner

77

Varig tilrettelagt arbeid

1 336,8 mill. kroner

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

73,5 mill. kroner

VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekt

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2026 under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 21 Spesielle driftsutgifter og post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold kan starte opp Prosjekt 5 i IKT-moderniseringen i Arbeids- og velferdsetaten innenfor en kostnadsramme på 344 mill. kroner (2026-kroner). Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektet. Arbeids- og inkluderingsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

Andre fullmakter

IX

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2026 kan gi Arbeids- og velferdsetaten fullmakt til å:

postere utgifter som Arbeids- og velferdsetaten betaler på vegne av Statens pensjonskasse mot mellomværendet konto 724220 Statens pensjonskasse. Konto 724220 utlignes ved at Statens pensjonskasse resultatfører og rapporterer de utbetalte ytelsene i sitt regnskap.

postere utgifter som Arbeids- og velferdsetaten betaler på vegne av ikke-statlige aktører knyttet til AFP-ordningen og kommunal tilleggspensjon mot mellomværende med statskassen.

Andre vedtak

X

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 460, 13. februar 2025, nr. 495, 6. mars 2025, nr. 618, 6. mai 2025, nr. 619, 6. mai 2025, nr. 797, 27. mai 2025, nr. 807, 27. mai 2025, nr. 147, 12. desember 2023 og nr. 1200, 10. juni 2021 blir opphevet.

Folketrygden

Andre fullmakter

II

Stortinget samtykker i at med virkning fra 1. januar 2026 skal følgende ytelser i folketrygden bli gitt etter disse satsene¹:

kroner

1a.

Grunnstønad for ekstrautgifter på grunn av varig sykdom, skade eller lyte etter lovens § 6-3 (laveste sats)

9 024

1b.

Ved ekstrautgifter utover laveste sats, kan grunnstønaden forhøyes til

13 752

1c.

eller til

18 024

1d.

eller til

26 544

1e.

eller til

35 964

1f.

eller til

44 928

2a.

Hjelpestønad etter lovens § 6-4 til dem som må ha særskilt tilsyn og pleie på grunn av varig sykdom, skade eller lyte

16 152

2b.

Forhøyet hjelpestønad etter lovens § 6-5 til barn under 18 år som må ha særskilt tilsyn og pleie

32 304

2c.

eller til

64 608

2d.

eller til

96 912

3.

Behovsprøvet gravferdsstønad opptil

30 898

4.

Stønad til barnetilsyn etter lovens §§15-10 og 17-10 første ledd bokstav a)²

for første barn

58 740

for to barn

76 620

for tre og flere barn

86 844

¹ Satsene under punkt 1, 2 og 4 er årlige beløp for ytelsene.

² Beløpene i tabellen er maksimale refusjonssatser. Stønaden er inntektsprøvet.

Helse- og omsorgsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 704 post 21

kap. 3704 post 02

kap. 710 post 22

kap. 3710 post 03

kap. 710 post 23

kap. 3710 post 03

kap. 714 post 22

kap. 3714 post 04

kap. 714 post 22

kap. 5572, post 74

kap. 740 postene 01 og 21

kap. 3740 postene 02 og 04

kap. 741 post 01

kap. 3741 postene 02 og 50

kap. 742 post 01

kap. 3742 post 50

kap. 745 post 01

kap. 3710 post 03

kap. 745 post 01

kap. 3714 post 04

kap. 745 postene 01 og 21

kap. 3745 post 02

kap. 746 postene 01 og 21

kap. 3746 postene 02 og 04

kap. 747 postene 01 og 21

kap. 3747 postene 02 og 04

kap. 748 post 01

kap. 3748 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til å overskride bevilgning

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2026 kan overskride bevilgningen under kap. 745 Folkehelseinstituttet, post 21 Spesielle driftsutgifter i forbindelse med gjennomføringen av bestemte oppdragsprosjekter, mot tilsvarende kontraktsfestede innbetalinger til disse prosjektene under kap. 3745 Folkehelseinstituttet, post 02 Diverse inntekter. Ved beregning av beløp som kan overføres til 2027 under de nevnte utgiftsbevilgninger, skal alle ubrukte merinntekter og mindreinntekter regnes med, samt eventuell inndekning av foregående års overskridelse på posten.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2026 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

710

Vaksiner mv.

21

Spesielle driftsutgifter

235,0 mill. kroner

22

Salgs- og beredskapsprodukter m.m.

119,0 mill. kroner

23

Vaksinasjonsprogram for voksne og risikogrupper

755,0 mill. kroner

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2026 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

760

Kommunale helse- og omsorgstjenester

63

Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser

6 431,5 mill. kroner

70

Tilskudd

1,0 mill. kroner

780

Forskning

70

Norges forskningsråd

1 075,0 mill. kroner

Andre fullmakter

VI

Investeringslån og driftskredittramme til regionale helseforetak

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2026 aktiverer investeringslån og driftskredittrammen til regionale helseforetak i statens kapitalregnskap.

VII

Oppgjørsordninger under Helfo (nettoføring)

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2026 i tilknytning til oppgjørsordninger som forvaltes av Helfo, kan føre utgifter og inntekter uten bevilgninger over kap. 740 Helsedirektoratet på følgende poster:

post 60 Oppgjørsordning gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger

post 61 Oppgjørsordning covid-19-vaksinering

post 62 Oppgjørsordning voksenvaksinasjonsprogram

post 70 Oppgjørsordning helsetjenester i annet EØS-land

post 71 Oppgjørsordning h-reseptlegemidler

post 72 Oppgjørsordning fritt behandlingsvalg

post 73 Oppgjørsordning Statens pensjonskasse

Netto mellomregning føres ved årets slutt i kapitalregnskapet for hver av ordningene.

VIII

Fullmakt til føring mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet kan gi Folkehelseinstituttet fullmakt til regnskapsføring av legemiddeldetaljistavgiften mot mellomværendet med statskassen.

IX

Fullmakt til å donere eller kassere koronavaksiner

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2026 får fullmakt til at vaksinedoser som ikke er planlagt brukt i Norge og som det ikke vurderes som hensiktsmessig å beholde i et beredskapslager, kan doneres eller kasseres.

Andre vedtak

X

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 82, 3. desember 2018, nr. 520, 3. mai 2022 og nr. 929, 16. juni 2023 oppheves.

Barne- og familiedepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Barne- og familiedepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 842 post 01

kap. 3842 post 01

kap. 847 post 01

kap. 3847 post 01

kap. 853 post 01

kap. 3853 post 01

kap. 855 post 01

kap. 3855 postene 01, 02 og 60

kap. 856 post 01

kap. 3856 post 60

kap. 858 post 01

kap. 3858 post 01

kap. 868 post 01

kap. 3868 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Barne- og familiedepartementet i 2026 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Benevnelse

Samlet ramme

800

Barne- og familiedepartementet

70

Norges forskningsråd

167,2 mill. kroner

IV

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser til bevaringsstrategi for kulturhistoriske verdifulle kirkebygg

Stortinget samtykker i at Barne- og familiedepartementet kan pådra forpliktelser om tilskudd til bevaringsstrategi for kulturhistorisk verdifulle kirkebygg innenfor en samlet ramme på 9 880,9 mill. kroner (2026-kroner) med årlige utbetalinger på inntil 539 mill. kroner i perioden 2026 til 2054.

Andre fullmakter

V

Satser for barnetrygd

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet i henhold til lov 8. mars 2002 nr. 4 om barnetrygd § 10 for 2026 kan betale ut barnetrygd til barn i alderen 0 år til og med måneden før fylte 18 år med 23 616 kroner per år.

Arbeids- og velferdsdirektoratet betaler ut utvidet barnetrygd med 30 192 kroner per år.

Enslige forsørgere som fyller vilkårene for rett til utvidet stønad etter barnetrygdloven og full overgangsstønad etter folketrygdloven, og som har barn i alderen 0–3 år, har rett til et småbarnstillegg på 8 352 kroner per år. Dette tillegget gjelder per enslige forsørger, uavhengig av hvor mange barn i alderen 0–3 år vedkommende faktisk forsørger.

Arbeids- og velferdsdirektoratet kan utbetale et tillegg i barnetrygden på 6 000 kroner per barn per år til stønadsmottakere bosatt i Finnmark, Svalbard og Nord-Troms (Karlsøy, Kvænangen, Kåfjord, Lyngen, Nordreisa, Skjervøy og Storfjord). Tillegget skal også betales ut for barn i fosterhjem eller barnevernsinstitusjon i de aktuelle kommunene.

VI

Satser for kontantstøtte

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2026 i henhold til lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre § 7 kan betale ut kontantstøtte med følgende beløp for barn i alderen 13–19 måneder:

Avtalt oppholdstid i barnehage per uke

Kontantstøtte i prosent av full sats

Kontantstøtte per barn per måned

Ikke bruk av barnehageplass

100

7 500

Til og med 8 timer

80

6 000

Fra 9 til og med 16 timer

60

4 500

Fra 17 til og med 24 timer

40

3 000

Fra 25 til og med 32 timer

20

1 500

33 timer eller mer

0

0

VII

Sats for engangsstønad ved fødsel og adopsjon

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2026 i henhold til lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd § 14-17 kan i perioden 1. januar 2026 til 30. juni 2026 betale ut 92 648 kroner per barn i engangsstønad ved fødsel og adopsjon.

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2026 i henhold til lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd § 14-17 kan fra 1. juli 2026 betale ut 60 000 kroner per barn i engangsstønad ved fødsel og adopsjon.

Nærings- og fiskeridepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- fiskeridepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 900 post 01

kap. 3900 post 01

kap. 900 post 26

kap. 3900 post 03

kap. 902 post 01

kap. 3902 postene 01 og 03 og kap. 5574 post 75

kap. 903 post 01

kap. 3903 post 01

kap. 904 post 01

kap. 3904 post 02

kap. 904 post 21

kap. 3904 post 02

kap. 905 post 21

kap. 3905 post 03

kap. 910 post 01

kap. 3910 post 03

kap. 912 post 01

kap. 3912 post 01

kap. 916 post 01

kap. 3916 post 02

kap. 916 post 22

kap. 5574 post 77

kap. 916 post 45

kap. 3916 post 02

kap. 916 post 46

kap. 5574 post 77

kap. 917 post 01

kap. 3917 post 01

kap. 923 post 21

kap. 3923 post 01

kap. 923 post 23

kap. 3923 post 02

kap. 935 post 01

kap. 3935 post 04

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 917, post 22, kap. 919, post 76 og kap. 923, post 22, slik at summen av overskridelser tilsvarer merinntekter under kap. 5574, post 74.

nytte inntil 10 mill. kroner av salgsinntekter fra salg av fiskerihavner under kap. 3916, post 02 til følgende formål under kap. 916, post 30:

dekning av salgsomkostninger forbundet med salget.

oppgradering og vedlikehold av fiskerihavner.

III

Utbetalinger under garantiordninger (trekkfullmakter)

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan:

foreta utbetalinger til Eksportfinansiering Norge uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under Alminnelig garantiordning overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 8 000 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 90 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – Alminnelig garantiordning.

foreta utbetalinger til Eksportfinansiering Norge uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under Byggelånsgarantiordningen overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 600 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 91 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – Byggelånsgarantiordning.

foreta utbetalinger til Eksportfinansiering Norge uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under Garantiordning for kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge (Skipsgarantiordningen) overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 150 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 92 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – Skipsgarantiordning.

IV

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 71 Miljøtiltak Raufoss, for miljøtiltak innenfor gitt garantiramme på 207 mill. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorarer og utgifter til faglig bistand ved salg av statlige aksjeposter, samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i selskapene.

overskride bevilgningen under kap. 2429 Eksportkredittordningen, post 90 Utlån, men slik at utlån i 2026 ikke overstiger 26 mrd. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 905 Norges geologiske undersøkelse, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 923 Havforskningsinstituttet, post 21 Spesielle driftsutgifter og post 23 Oppdragsutgifter forskningsfartøy i forbindelse med gjennomføringen av bestemte oppdragsprosjekter, mot tilsvarende kontraktsfestede innbetalinger til disse prosjektene under henholdsvis kap. 3905 Norges geologiske undersøkelse, post 03 Oppdragsinntekter og andre inntekter og kap. 3923 Havforskningsinstituttet, post 01 Oppdragsinntekter og post 02 Oppdragsinntekter forskningsfartøy. Ved beregning av beløp som kan overføres til påfølgende år under de nevnte utgiftsbevilgninger, skal alle ubrukte merinntekter og mindreinntekter regnes med, samt eventuell inndekning av foregående års overskridelse på posten.

overskride bevilgningen under kap. 916 Kystverket, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 70 mill. kroner per aksjon dersom det er nødvendig å sette i verk tiltak mot akutt forurensning uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

overskride bevilgningen under kap. 912 Klagenemndssekretariatet, post 21 Spesielle driftsutgifter for å dekke eventuelle saksomkostninger knyttet til endring av påklagde vedtak til fordel for en part i medhold av forvaltningsloven § 36, i saker som behandles av klagenemndene som Klagenemndssekretariatet betjener.

overskride bevilgningen under kap. 911 Konkurransetilsynet, post 21 Spesielle driftsutgifter for å dekke eventuelt erstatningsansvar for staten etter inngrep som følge av en markedsetterforskning.

overskride bevilgningen under kap. 911 Konkurransetilsynet, post 21 Spesielle driftsutgifter dersom Konkurransetilsynet må tilbakebetale renter på et overtredelsesgebyr gitt i medhold av konkurranselovens § 29 femte ledd som enten er satt ned eller frafalt etter klage eller søksmål.

overskride bevilgningen under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 32 Nytt sjøfibersamband til Svalbard og Jan Mayen innenfor en totalramme på 2 835 mill. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 915 Regelrådet, post 01 Driftsutgifter med inntil 2 mill. kroner som følge av usikkerhet om størrelse på ekstraordinære utgifter i forbindelse med vedtatt nedleggelse av virksomheten. Fullmakten skal først benyttes etter samråd med Finansdepartementet.

V

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Kongen i 2026 kan overskride bevilgningen under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (SDØE) med inntil 5 mrd. kroner ved utøvelse av statens forkjøpsrett ved overdragelser av andeler i utvinningstillatelser på norsk kontinentalsokkel.

VI

Fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan utgiftsføre uten bevilgning under:

kap. 954 Petoro AS, post 71 Erstatninger, erstatning til Norges Bank som omfatter netto rentetap og andre dokumenterte kostnader grunnet avvik i varslet og faktisk innbetaling av valuta fra SDØE til Norges Bank, jf. avtale om overføring og kjøp av valuta fra SDØE til Norges Bank.

kap. 2440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, post 90 Lån til Norpipe Oil AS, inntil 25 mill. kroner til utlån til Norpipe Oil AS.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan:

gi Norsk nukleær dekommisjonering og Institutt for energiteknikk fullmakt til å foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger innenfor en samlet ramme på inntil 1 420 mill. kroner under kap. 907 Norsk nukleær dekommisjonering, post 21 Spesielle driftsutgifter.

gi Kystverket fullmakt til å forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning under kap. 916 Kystverket, post 30 Nyanlegg og større vedlikehold for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget med samlet ramme for gamle og nye forpliktelser med inntil 1 670 mill. kroner.

VIII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

907

Norsk nukleær dekommisjonering

60

Tilskudd til kommuner

14,7 mill. kroner

70

Tilskudd til organisasjoner

2,7 mill. kroner

916

Kystverket

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg

101,7 mill. kroner

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner

266,6 mill. kroner

920

Norges forskningsråd

70

Tilskudd til næringsrettet forskning

2 834,4 mill. kroner

72

Tilskudd til marin og maritim forskning

1 415,5 mill. kroner

951

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

70

Tilskudd til overvåkingsprogram

9,3 mill. kroner

2421

Innovasjon Norge

50

Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

800 mill. kroner

71

Innovative næringsmiljøer

120 mill. kroner

75

Grønn plattform

700 mill. kroner

76

Miljøteknologi

645 mill. kroner

2426

Siva SF

71

Tilskudd til testfasiliteter

64,5 mill. kroner

gi tilsagn om tilskudd på 290,82 mill. euro i tillegg til foreslått bevilgning, for å delta i de industrirettede programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA. Samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar skal likevel ikke overstige 348,2 mill. euro.

gi tilsagn om tilskudd til tapsavsetning for norsk deltakelse i InvestEU med inntil 641,4 mill. kroner under kap. 924 Internasjonale samarbeidsprogrammer, post 70 Tilskudd, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene.

IX

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier for inntil 350 mill. kroner for lån til realinvesteringer og driftskapital, men slik at total ramme for nytt og gammelt ansvar ikke overstiger 1 280 mill. kroner.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om garantier for inntil 1 000 mill. kroner for lån innenfor ordningen med Grønn industrifinansiering, men slik at total ramme for garantier og lån ikke overstiger 4 100 mill. kroner for ordningen.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 155 000 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utlandet innenfor Alminnelig garantiordning og inkludert Gammel alminnelig ordning.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 3 150 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utviklingsland, samt innenfor en øvre rammebegrensning på syv ganger det til enhver tid innestående beløp på ordningens grunnfond.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 7 000 mill. kroner ved byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 20 000 mill. kroner ved etablering av langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 10 000 mill. kroner ved kjøp av skip fra verft i Norge når disse skipene skal brukes i Norge.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 630 mill. kroner under risikoavlastningsordningen for norsk eksport til Ukraina.

X

Garantifullmakt og fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan inngå standardavtaler for leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard med garantier overfor långiver som har pant i bygg som står på statens grunn. Garantiansvar kan kun utløses dersom staten sier opp avtalen eller nekter overføring av leierett. Samlet garantiramme for avtalene begrenses oppad til 25 mill. kroner. Det kan utgiftsføres utbetalinger knyttet til garantiene uten bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 86 Lånesikringsordning, bolig- og næringsformål på Svalbard, innenfor en ramme på 10 mill. kroner.

XI

Dekning av forsikringstilfeller

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan:

gi tilsagn til Institutt for energiteknikk og Statsbygg om dekning av forsikringsansvar for inntil 80 mill. euro overfor tredjeperson for instituttets og Statsbyggs ansvar etter lov av 12. mai 1972 nr. 28 om atomenergivirksomhet, kapittel III.

inngå avtaler om forsikringsansvar under beredskapsordningen for statlig varekrigsforsikring innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 2 000 mill. kroner.

XII

Utlånsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende risikolån innenfor en ramme på 3 000 mill. kroner, herav inntil 900 mill. kroner til grønne vekstlån.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye lån under lavrisikolåneordningen innenfor en ramme på 3 500 mill. kroner.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om lån under eksportkredittordningen uten en øvre ramme.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om lån innenfor ordningen for Grønn industrifinansiering innenfor en samlet øvre ramme av utestående og forpliktede lån og garantier på inntil 4 100 mill. kroner.

XIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til særskilte prosjekter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan:

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 190 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak på Løkken.

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 225 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak i gruveområdet i Folldal.

XIV

Fullmakt til å overføre ubrukte midler i reguleringsfond

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å overføre eventuelt mindreforbruk til forvaltning av eksportkredittordningen til et reguleringsfond, begrenset slik at maksimalt innestående på reguleringsfondet ved utløpet av budsjettåret er 5 pst. av bevilgningen på kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 24 Driftsresultat i 2026.

XV

Forpliktelser under avsetningsinstruksen og øvrige driftsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, knyttet til:

løpende forretningsvirksomhet i interessentskapene, samt deltakelse i annen virksomhet som har tilknytning til leting og utvinning av petroleum.

avsetning av statens petroleum etter avsetningsinstruksen gitt Equinor ASA.

XVI

Utbyggingsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, hvor øvre grense for statens forholdsmessige andel for det enkelte prosjekt/fase utgjør inntil 5 mrd. kroner knyttet til deltakelse i:

utbyggingsprosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel.

utviklingsprosjekter under Gassled eller andre interessentskap.

XVII

Forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift og for anlegg og drift er behandlet

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten knyttet til kontraktsmessige forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift er godkjent eller før tillatelse til anlegg og drift er gitt, herunder forpliktelser knyttet til en pre-interessentskapsfase.

Andre fullmakter

XVIII

Fullmakt til å bortfeste

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan bortfeste hjemfalte gruveeiendommer til museale formål vederlagsfritt.

XIX

Fullmakt til å erverve og avhende aksjer og opsjoner

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan gi Eksportfinansiering Norge anledning til å erverve og avhende aksjer og opsjoner med formål å få dekning for krav i misligholds- og gjenvinningssaker. Eierskapet skal være midlertidig.

XX

Endringer i statlige eier- og låneposter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan:

gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner redusere eierskapet i Akastor ASA helt eller delvis.

gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner redusere eierskapet i Mesta AS delvis.

redusere deltakelsen i obligasjonslån utstedt av Norwegian Air Shuttle ASA helt eller delvis.

delta i en eventuell egenkapitalemisjon i Akastor ASA og utgiftsføre uten bevilgning under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 96 Aksjer for å opprettholde eierandelen på 12,08 pst. dersom det vurderes verdiskapende.

utøve forkjøpsrett og utgiftsføre uten bevilgning under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 96 Aksjer, og dermed erverve 30 pst. av aksjene i Telenor Fiber AS dersom Telenor ASA ikke ønsker å benytte denne retten og retten overføres til Nærings- og fiskeridepartementet, ved et eventuelt fremtidig salg av minoritetsandelen i Telenor Fiber AS.

XXI

Salgsfullmakt og nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan avhende ikke-aktive gruveeiendommer. Utgifter knyttet til eventuell avhending kan trekkes fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 3900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 30 Inntekter fra salg av gruveeiendom.

XXII

Overføring av eiendomsrett mot bruksrett

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan godkjenne overføring av eiendomsrett fra en rettighetshavergruppe hvor Petoro AS som forvalter av SDØE er en av rettighetshaverne, til en annen rettighetshavergruppe. Det forutsettes at Petoro AS som forvalter av SDØE er sikret tilstrekkelig bruksrett. Denne fullmakt vil gjelde for de prosjekter hvor Energidepartementet har fullmakt til å godkjenne plan for utbygging/anlegg og drift, samt ved mindre endringer for prosjekter hvor plan for utbygging/anlegg og drift allerede er godkjent. Fullmakten gis under forutsetning av at overføring av eiendomsrett ikke har prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

XXIII

Overdragelse av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan godkjenne overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler for Petoro AS som forvalter av SDØE der det antas at ressursene i utvinningstillatelsen på tidspunkt for overdragelsen er mindre enn 3 millioner Sm³ oljeekvivalenter.

XXIV

Overdragelse og samordning av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan godkjenne at Petoro AS kan delta i:

overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler i interessentskap hvor en rettighetshaver velger å tre ut av interessentskapet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

forenklet samordning av utvinningstillatelser med SDØE-andeler.

ny/endret plan for utbygging og drift av forekomster innenfor et samordnet område med SDØE-deltakelse.

overdragelse av deltakerandeler for å oppnå fortsatt harmonisering av deltakerandeler i utvinningstillatelser som er samordnet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

XXV

Overdragelse av andeler i rørledninger mv.

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan godkjenne nødvendige transaksjoner for overdragelse av andeler for Petoro AS som forvalter av SDØE for å innlemme rørledninger og transportrelaterte anlegg med SDØE-andel i Gassled eller andre interessentskap. Statens andel i Gassled eller andre interessentskap skal justeres for å gjenspeile innlemmelsen.

XXVI

Regnskapsføring av kontantinnkallinger mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan gi Petoro AS fullmakt til å postere inn- og utbetalinger for SDØE mot mellomværendet med statskassen. Mellomværendet omfatter over-/underinnkalling av kontanter fra operatørselskapene (differansen mellom kontantinnkalling og avregning fra operatør), arbeidskapital, avregning fra operatør, merverdiavgift og mellomværende med betalingsformidler m.m.

XXVII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan gi:

Kystverket fullmakt til å postere a konto innbetalinger som Kystverket mottar knyttet til oljevernaksjoner mv. mot mellomværendet med statskassen. Når endelig oppgjør er avklart, gjøres mellomværendet opp og inntektsføres på kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

Eksportfinansiering Norge fullmakt til å føre inntekter fra garantiordningene mot mellomværendet med statskassen. Mellomværendet utlignes i påfølgende periode når inntektene blir overført til de enkelte garantiordningene.

XXVIII

Fullmakt til å inngå avtaler om skadesløsholdelse

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2026 kan gi Havforskningsinstituttet fullmakt til, i de tilfeller det anses operasjonelt nødvendig, å inngå avtaler som innebærer at en part selv er ansvarlig for egen eiendom og personale i skadetilfeller hvor det etter alminnelig erstatningsrett vil være en annen part som er ansvarlig, med unntak for tilfeller der skaden er forvoldt ved grov uaktsomhet eller forsett (knock-for-knock-prinsippet).

Andre vedtak

XXIX

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 606, 31. mai 2022, oppheves.

Landbruks- og matdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1115 post 01

kap. 4115 post 02

kap. 1137 post 54

kap. 5576 post 70

kap. 1141 post 23

kap. 4141 post 01

kap. 1142 post 01

kap. 4142 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – ordinære forvaltningsorganer, med et beløp som tilsvarer merinntektene fra salg av eiendom, avgrenset oppad til 25,0 mill. kroner. Ubenyttede merinntekter fra salg av eiendom, kan regnes med ved utregning av overførbart beløp under bevilgningen.

III

Forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2026 kan overskride bevilgningen under kap. 1142 Landbruksdirektoratet, post 01 Driftsutgifter, med opp til 500 000 kroner i forbindelse med forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2026 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1137

Forskning og innovasjon

71

Forskningsaktivitet – Norges forskningsråd

595,2 mill. kroner

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer

70

Tilskudd til bevaring og bærekraftig bruk av husdyr-, plante- og skogtregenetiske ressurser

7,5 mill. kroner

1142

Landbruksdirektoratet

77

Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold

94,6 mill. kroner

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade – erstatninger

197,5 mill. kroner

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket

23,2 mill. kroner

1152

Bionova

70

Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket

309,0 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Fullmakter eiendom

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2026 kan:

Selge statseiendom for inntil 25,0 mill. kroner. Departementet kan trekke utgifter ved salget fra salgsinntektene før disse inntektsføres.

Inngå festekontrakter på de eiendommene departementet forvalter.

VI

Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2026 kan gi Landbruksdirektoratet fullmakt til regnskapsføring av a konto forskudd til slakteri og meieri, og til forskningsavgift, omsetningsavgift og overproduksjonsavgift, mot mellomværende med statskassen.

Andre vedtak

VII

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 556, 8. april 2025, oppheves.

Samferdselsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1313 post 01

kap. 4313 post 02

kap. 1320 postene 01, 22, 28 og 30

kap. 4320 post 01

kap. 1320 post 28

kap. 4320 post 02

kap. 1320 post 22

kap. 4320 post 03

kap. 1320 post 72

kap. 4320 post 04

kap. 1352 post 01

kap. 4352 post 01

kap. 1354 post 01

kap. 4354 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2026 kan overskride bevilgningen på kap. 1358 Norske tog AS, post 70 Lån og post 90 Lån, med inntil 1 900 mill. kroner ved endringer av låneforutsetninger som er av ikke-prinsipiell betydning.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2026 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1301

Forskning og utvikling mv.

70

Pilotprosjekter for utslippsfrie anleggsplasser

15 mill. kroner

71

Norges forskningsråd

194 mill. kroner

72

Norges forskningsråd – NTP-formål

321 mill. kroner

1320

Statens vegvesen

66

Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer

20 mill. kroner

67

Militær mobilitet på fylkesveier

300 mill. kroner

1332

Transport i byområder mv.

66

Tilskudd til byområder: Mindre investeringstiltak på kommunal vei og fylkesvei i byvekstavtaler

2 100 mill. kroner

1352

Jernbanedirektoratet

74

Tilskudd til togmateriell mv.

530 mill. kroner

V

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2026 kan:

starte opp, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn:

Kjøp av 13 nye regiontog

2 420 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektet. Kostnadsrammen er oppgitt i 2026-kroner. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å pris- og valutakursjustere kostnadsrammen i senere budsjettår.

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

2027

2028

2029

2030

1352

Jernbanedirektoratet

72

Kjøp av infrastrukturtjenester – fornying og mindre investeringer

25 920 mill. kroner

7 070 mill. kroner

6 680 mill. kroner

6 280 mill. kroner

5 890 mill. kroner

73

Kjøp av infrastrukturtjenester – investeringer

28 850 mill. kroner

7 870 mill. kroner

7 430 mill. kroner

6 990 mill. kroner

6 560 mill. kroner

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn, for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

30

Riksveiinvesteringer: Prosjekter uten kostnadsramme

7 180 mill. kroner

3 230 mill. kroner

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn, for planlegging mv. av prosjekter med kostnadsanslag over 1 000 mill. kroner, men der kostnadsramme ikke er lagt frem for Stortinget inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

1320

Statens vegvesen

30

Riksveiinvesteringer: Planlegging, forberedende arbeider og grunnerverv

400 mill. kroner

VI

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drift- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2026 kan:

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn, inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

22

Drift og vedlikehold av riksveier

22 820 mill. kroner

7 990 mill. kroner

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd, inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

2027

2028

2029

2030

1352

Jernbanedirektoratet

71

Kjøp av infrastrukturtjenester – drift og vedlikehold

24 780 mill. kroner

6 760 mill. kroner

6 380 mill. kroner

6 010 mill. kroner

5 630 mill. kroner

VII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for kjøp av transporttjenester

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2026 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

72

Tilskudd til riksveiferjedriften

36 170 mill. kroner

4 200 mill. kroner

1352

Jernbanedirektoratet

70

Kjøp av persontransport med tog

30 400 mill. kroner

6 620 mill. kroner

VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for Nye Veier AS

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2026 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1321

Nye Veier AS

70

Tilskudd til Nye Veier AS

27 990 mill. kroner

7 000 mill. kroner

Andre fullmakter

IX

Salg og bortfeste av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2026 kan selge og bortfeste fast eiendom inntil en verdi av 50 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle.

X

Salg av fast eiendom i prosjektet E18 Lysaker–Ramstadsletta

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet kan selge fast eiendom i forbindelse med prosjektet E18 Lysaker–Ramstadsletta, inntil en salgsverdi på 750 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle.

XI

Restverdisikring for eksisterende materiell

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2026 for det togmateriellet som inngår i statens kjøp av persontransporttjenester med tog på kap. 1352 Jernbanedirektoratet, post 70 Kjøp av persontransport med tog, kan gi en restverdigaranti for bokførte verdier på inntil 6 700 mill. kroner. Det legges til grunn 75 pst. restverdigaranti.

XII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2026 kan gi Statens vegvesen fullmakt knyttet til forpliktelser ved forskutteringer som skal føres opp i statens kapitalregnskap konto 840013 Deposita og avsetninger under Samferdselsdepartementet med motpostering mellomværende med statskassen.

XIII

Fullmakt til å nettopostere i statsregnskapet og postere mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2026 kan gi Statens vegvesen fullmakt til å:

nettoføre innbetalte midler fra bompengeselskaper og tilskudd fra eksterne til riksveiprosjekter på kap. 1320 Statens vegvesen, post 01 Driftsutgifter, post 29 OPS-prosjekter og post 30 Riksveiinvesteringer. For kap. 1320, post 01 Driftsutgifter, gjelder fullmakten utgifter i forbindelse med utvikling av innkrevingssystemer for bompenger.

føre i mellomværendet med statskassen overskytende bompenger frem til de blir brukt og blir nettoført på kap. 1320, post 30 Riksveiinvesteringer.

XIV

Fullmakt til å aktivere i statens kapitalregnskap

Stortinget samtykker i at følgende aktiveres i statens kapitalregnskap i 2026:

lån bevilget på kap. 1358 Norske tog AS, post 70 Lån

tilskudd til egenkapital bevilget på kap. 1358 Norske tog AS, post 71 Egenkapitaltilskudd.

XV

Oslopakke 3

Stortinget samtykker i at Fjellinjen AS i 2026 får fullmakt til å ta opp lån på inntil 1 900 mill. kroner til investeringer og drift innenfor Oslopakke 3.

XVI

ERTMS-prosjektet

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementets fullmakt til å pådra forpliktelser for senere budsjettår for trinn 2 av nytt signalsystem på jernbanen, ERTMS-prosjektet, forlenges ut 2026.

XVII

Unntak fra kontantprinsippet ved bruttoføring av inntekter og utgifter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2026 kan gi Statens vegvesen fullmakt til å fravike Bevilgningsreglementets § 3 tredje ledd (kontantprinsippet) ved å bruttoføre billettinntekter i bruttokontrakter på inntektssiden i statsbudsjettet under kap. 4320 Statens vegvesen, post 04 Billettinntekter fra riksveiferjedriften, og utgiftsføre et tilsvarende beløp under kap. 1320 Statens vegvesen, post 72 Tilskudd til riksveiferjedriften.

Klima- og miljødepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1420 post 01

kap. 4420 postene 01, 50 og 85

kap. 1420 post 23

kap. 4420 postene 04, 06 og 09

kap. 1420 post 30

kap. 4420 post 40

kap. 1420 post 32

kap. 4420 post 41

kap. 1423 post 01

kap. 4423 post 01

kap. 1429 post 01

kap. 4429 postene 02 og 09

kap. 1471 post 01

kap. 4471 post 01

kap. 1471 post 21

kap. 4471 post 21

kap. 1471 post 22

kap. 4471 post 22

kap. 1471 post 23

kap. 4471 post 23

kap. 1472 post 50

kap. 5578 post 70

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 01 Driftsutgifter, til dekning av honorarer, transaksjonskostnader og utgifter til faglig bistand i forbindelse med salg av klimakvoter.

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6, med et beløp som svarer til inntekter fra salg av klimakvoter som er regnskapsført på kap. 4481 Salg av klimakvoter, post 01 Salgsinntekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Kjøp av klimakvoter under Parisavtalens artikkel 6

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2026 kan inngå avtaler om kjøp av klimakvoter innenfor en samlet ramme på 15 000 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser under kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6. Deler av midlene kan også benyttes til programutvikling og målrettet kapasitetsbygging i vertsland. I tillegg kan Klima- og miljødepartementet gi tilsagn om kjernestøtte til Global Green Growth Institute (GGGI) fra kvotekjøpsprogrammet.

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2026 kan foreta bestillinger av materiell o.l. utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1411

Artsdatabanken

21

Spesielle driftsutgifter

17,3 mill. kroner

1420

Miljødirektoratet

31

Tiltak i verneområder, tiltak for villrein og naturrestaurering

12 mill. kroner

32

Statlige erverv, vern av naturområder

332,8 mill. kroner

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2026 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1410

Kunnskap om klima og miljø

73

Norges forskningsråd

1 563,9 mill. kroner

1411

Artsdatabanken

70

Tilskudd til å styrke kunnskap om og formidling av naturmangfoldet

34,4 mill. kroner

1420

Miljødirektoratet

30

Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder

45 mill. kroner

60

Tilskudd til natursats – tiltak og planlegging for natur i kommunene

30 mill. kroner

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning

448,6 mill. kroner

62

Tilskudd til grønn skipsfart

663,2 mill. kroner

71

Tilskudd til tiltak mot marin forsøpling

15 mill. kroner

78

Tilskudd til friluftslivsformål

3 mill. kroner

80

Tilskudd til tiltak for å ta vare på natur

30 mill. kroner

87

Tilskudd til natur og friluftsliv i områder berørt av landbaserte vindkraftverk

10 mill. kroner

1428

Enova SF

50

Overføring til Klima- og energifondet

400 mill. kroner

1429

Riksantikvaren

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner

61 mill. kroner

71

Tilskudd til fredet kulturmiljø i privat eie

15 mill. kroner

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

10 mill. kroner

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

17 mill. kroner

74

Tilskudd til fartøyvern

10 mill. kroner

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene

1,5 mill. kroner

77

Tilskudd til verdiskapingsarbeid og kompetansearbeid på kulturmiljøområdet

4 mill. kroner

79

Tilskudd til verdensarven

15 mill. kroner

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

73

Klima- og skoginitiativet

1 440 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2026 kan pådra staten forpliktelser for fremtidige år til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger under kap. 1420 Miljødirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 10 mill. kroner.

Andre fullmakter

VIII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2026 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas én gang i året for FNs klima- og skogprogram, FNs kontor for narkotika og kriminalitet (UNODC), Verdensbankens Forest Carbon Partnership Facility, Forest Investment Program, BioCarbon Fund plus og Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).

Utbetalinger av tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) og til fond forvaltet av FNs Multi Partner Trust Fund, Inter-American Development Bank (IDB) og Perus nasjonale miljøfond Profonanpe kan foretas i henhold til regelverket for det enkelte fond.

IX

Utbetaling for fremtidige utslippsreduksjoner

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2026 gis unntak fra forutsetningene i stortingsvedtaket fra 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger gjennom at tilskudd til Emergent Forest Financing Accelerator kan utbetales med det formål å betale for fremtidige verifiserte utslippsreduksjoner.

X

Utbetaling av tilskudd til risikoavlastning av private investeringer

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2026 gis unntak fra forutsetningene i stortingsvedtaket fra 8. november 1984 om at utbetaling av gitte bevilgninger kun skal skje ved behov, slik at det kan utbetales tilskudd til risikoreduksjon for investeringer i avskogingsfri og bærekraftig økonomi i tråd med kriteriene for kap. 1482 Internasjonale klima- og utviklingstiltak, post 73 Klima- og skoginitiativet.

XI

Utbetaling av renter på tilskudd

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalte fra Norge under Klima- og skoginitiativet på kap. 1482, post 73, kan benyttes til tiltak etter avtale mellom Klima- og miljødepartementet og den enkelte mottakeren.

XII

Fullmakt til å avhende areal innkjøpt for verneformål eller friluftslivsformål og for makeskifte i forbindelse med gjennomføring av skogvern

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2026 kan godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som Miljødirektoratet forvalter, for inntil 25 mill. kroner.

XIII

Fullmakt for kjøp av skogkreditter og utslippsenheter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2026 kan inngå avtaler og intensjonsavtaler om kjøp av skogkreditter og utslippsenheter innenfor en samlet ramme på 3 000 mill. kroner under kap. 1481 Klimakvoter, post 25 Fleksible mekanismer under klimasamarbeidet med EU.

XIV

Utbetaling til internasjonale samarbeid under Parisavtalens artikkel 6:

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2026 gis unntak fra forutsetningene i stortingsvedtak av 8.november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetaling til Verdensbankfondet Transformative Carbon Asset Facility (TCAF) med inntil USD 80 mill. samlet i perioden 2017–2031 under kap. 1481, post 22 Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6.

Utbetaling til Verdensbankens Partnership for Market Implementation (PMI) med inntil USD 7 mill. i perioden 2022–2027 under kap. 1481, post 22 Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6.

Utbetaling til Norwegian Article 6 Climate Action (NACA) Fund under Global Green Growth Institute (GGGI) sin fasilitet Carbon Transaction Facility med inntil USD 100 mill. samlet fra 2025 og til fremtidige kjøpskontrakter under fondet utløper. Midlene belastes kap. 1481, post 22 Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6.

Utbetaling til kjernestøtte til Global Green Growth Institute (GGGI) på 24 mill. kroner samlet i perioden 2024–2026 under kap. 1481, post 22 Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6.

Utbetaling til Global Green Growths Article 6 Readiness Facility på USD 5 mill. kroner samlet i perioden 2025–2029 under kap. 1481, post 22 Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6.

Utbetaling til Climate Action Catalyst Fund (CACF) under Asiabanken med inntil USD 50 mill. samlet fra 2025–2033 under kap. 1481, post 22 Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6.

XV

Fullmakt til forskuttering av ekstern finansierte prosjekter og postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2026 kan gi Norsk Polarinstitutt fullmakt til å:

sette i gang ekstern finansierte prosjekter før finansieringen i sin helhet er innbetalt til Norsk Polarinstitutt, forutsatt at det er inngått en bindende avtale med betryggende sikkerhet om innbetaling mellom partene. Fullmakten begrenses oppad til 25 mill. kroner og gjelder utgifter ført på kap. 1471 Norsk Polarinstitutt, post 23 Eksterne prosjekter mot inntekter ført på kap. 4471 Norsk Polarinstitutt, post 23 Eksterne forskningsprosjekter.

føre forskuddsutbetalinger av ekstern finansierte prosjekter på mellomværende med statskassen. Utgiftene vil bli rapportert til statsregnskapet på det tidspunkt inntektene i prosjektene kommer til innbetaling og rapporteres til statsregnskapet.

Andre vedtak

XVI

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 632, 2. mai 2023 og nr. 633, 2 mai oppheves.

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1500 post 01

kap. 4500 post 01

kap. 1510 post 01

kap. 4510 postene 02 og 03

kap. 1515 post 01

kap. 4515 postene 01 og 02

kap. 1520 post 01

kap. 4520 post 02

kap. 1520 post 21

kap. 4520 post 01

kap. 1533 post 01

kap. 4533 post 02

kap. 1540 post 01

kap. 4540 post 03

kap. 1540 post 21

kap. 4540 post 03

kap. 1540 post 22

kap. 4540 post 05

kap. 1540 post 23

kap. 4540 post 03

kap. 1540 post 27

kap. 4540 post 04

kap. 1540 post 29

kap. 4540 post 07

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til å overskride bevilgninger til investeringstiltak

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2026 kan:

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med inntil 250 mill. kroner, mot dekning i reguleringsfondet.

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med beløp som tilsvarer netto gevinst fra salg av eiendommer.

IV

Fullmakt til å omdisponere bevilgninger til investeringstiltak

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2026 kan omdisponere:

under kap. 1530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, mellom postene 31 og 33.

under kap. 1531 Eiendommer til kongelige formål, fra post 01 til 45.

under kap. 1533 Eiendommer utenfor husleieordningen, fra post 01 til 45.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 30, 31, 33, 45 og 49.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 32 og 34, og post 49 i de tilfeller det er aktuelt å kjøpe en eiendom som ledd i gjennomføringen av brukerfinansierte byggeprosjekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2026 kan bestille og pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for byggeprosjekter i reklamasjonsfasen og sluttoppgjør under kap. 1530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen og kap. 2445 Statsbygg, innenfor de kostnadsrammene som er omtalt i Prop. 1 S (2022–2023) eller i tidligere proposisjoner til Stortinget. Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår.

VI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2026 kan starte opp, bestille og forplikte staten utover budsjettåret for prosjektet nasjonalt minnested etter 22. juli 2011 i regjeringskvartalet innenfor en kostnadsramme på 75 mill. kroner. Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår. Samlede utbetalinger og gjenstående forpliktelser skal til enhver tid holdes innenfor den vedtatte kostnadsrammen. Kostnadsrammen er i prisnivå per 1. juli 2026. Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

VII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2026 kan følge opp allerede igangsatte byggeprosjekter ved å:

bestille og forplikte staten utover budsjettåret i disse prosjektene:

Budsjettkapittel og post

innenfor tidligere vedtatte kostnadsrammer på:

Byggetrinn 2, del I av nytt regjeringskvartal

kap. 2445 post 33

8 609,8 mill. kroner

Innlandet fengsel, Ilseng avdeling

kap. 2445 post 33

1 041,9 mill. kroner

Griegakademiet

kap. 2445 post 33

852,6 mill. kroner

Fullmaktene gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår. Samlede utbetalinger og gjenstående forpliktelser skal til enhver tid holdes innenfor den vedtatte kostnadsrammen for det enkelte prosjekt. Kostnadsrammene er oppgitt i prisnivå per 1. juli 2026, og er uten kunstnerisk utsmykking. Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

VIII

Brukerfinansierte byggeprosjekter

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2026 kan:

sette i gang byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter, uten at de er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, når leietakeren har de husleiemidlene det er behov for innenfor gjeldende budsjettrammer.

foreta bestillinger og pådra staten forpliktelser utover budsjettåret, innenfor en samlet ramme på 1 400 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser, ved gjennomføring av brukerfinansierte byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter og post 34 Videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter.

IX

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2026 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1500

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

71

Forskningsmidler til Norges forskningsråd

256,6 mill. kroner

1540

Digitaliseringsdirektoratet

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter

121,4 mill. kroner

Andre fullmakter

X

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen i Statsbygg

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2026 kan gi Statsbygg fullmakt til å:

postere til og fra reguleringsfondet som del av mellomværendet med statskassen.

føre inn- og utbetalinger som gjelder bruksavhengige driftskostnader og tilleggsavtaler mot mellomværendet med statskassen.

føre utlegg som skal viderefaktureres og tilhørende innbetalinger mot mellomværendet med statskassen.

føre innbetalinger fra oppdragsgiver som delfinansierer innbetalinger mot mellomværendet med statskassen. Innbetalingene blir nettoført på investeringspostene i takt med når investeringskostnadene påløper.

XI

Diverse fullmakter som gjelder eiendom

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2026 kan:

godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Statsbygg eller av statlige virksomheter som ikke har en egen salgsfullmakt, for inntil 750 mill. kroner.

godkjenne kjøp av eiendom finansiert ved salgsinntekter, innsparte midler eller midler fra reguleringsfondet for inntil 300 mill. kroner totalt, utover bevilgningen på kap. 2445 Statsbygg, post 49.

korrigere Statsbyggs balanse i de tilfeller der prosjekterings- og investeringsmidler ført på kap. 2445 Statsbygg overføres til andre budsjettkapitler eller prosjekter ikke realiseres.

godkjenne salg av statens eiendom Victoria Terrasse.

XII

Nidaros Pilegrimsgård

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2026 kan overdra eiendommen Nidaros Pilegrimsgård med påstående bygg til Trondheim kommune for en symbolsk sum.

Finansdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 41 post 01

kap. 3041 post 01

kap. 51 post 01

kap. 3051 post 02

kap. 1600 postene 01 og 21

kap. 4600 post 02

kap. 1605 post 01

kap. 4605 post 01

kap. 1605 postene 01 og 22

kap. 4605 post 02

kap. 1610 post 01

kap. 4610 postene 01, 04 og 05

kap. 1618 post 01

kap. 4618 post 03

kap. 1620 post 21

kap. 4620 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2026 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1610

Tolletaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

175,0 mill. kroner

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35,0 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2026 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1600

Finansdepartementet

71

Forskning og allmennopplysning – Norges forskningsråd

128,8 mill. kroner

V

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2026 kan gjennomføre investeringsprosjekter, herunder gjøre bestillinger, innenfor kostnadsrammer som vist nedenfor:

Betegnelse

Etat

Samlet ramme

Modernisering av innkreving – steg 1

Skatteetaten mfl.

2 201,6 mill. kroner

Modernisering av innkreving – steg 2

Skatteetaten mfl.

1 870,0 mill. kroner

Treff-prosjektet

Tolletaten

898,8 mill. kroner

Fremtidens tollbehandling

Tolletaten

1 073,0 mill. kroner

Fullmaktene gjelder også forpliktelser som pådras for senere budsjettår og innenfor kostnadsrammene for prosjektene. Finansdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammene i senere år.

VI

Garantifullmakt

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2026 kan gi garanti for grunnkapitalen til Den nordiske investeringsbank innenfor en samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 1 617 872 455 euro.

VII

Fullmakt til å dekke utgifter til videre bobehandling

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2026 kan bestemme at det under ordningen med oppfølging av statens krav i konkursbo pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 69,4 mill. kroner. Utbetalinger dekkes av bevilgningen under kap. 1618 Skatteetaten, post 21 Spesielle driftsutgifter.

VIII

Fullmakt til å yte likviditetslån til Bankenes sikringsfond

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2026 kan yte likviditetslån til Bankenes sikringsfond med en løpetid på inntil 5 år, dersom Bankenes sikringsfond ber om slikt lån for å ivareta innskuddsgarantiordningens formål. Samlet utestående sum for slikt lån, enten de er tatt opp i 2026 eller tidligere, kan ikke overstige 1 prosent av de til enhver tid samlede garanterte innskudd, avgrenset oppad til 20 mrd. kroner.

Andre fullmakter

IX

Fullmakt til å igangsette oppdrag før finansiering er innbetalt

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2026 kan gi Statistisk sentralbyrå fullmakt til å sette i gang oppdrag før finansieringen i sin helhet er innbetalt til Statistisk sentralbyrå, såfremt det er inngått en bindende avtale mellom partene med forsvarlig sikkerhet om innbetaling. Fullmakten er avgrenset opp til 30 mill. kroner og gjelder utgifter til byråets oppdragsvirksomhet ført på kap. 1620 Statistisk sentralbyrå, post 21 Spesielle driftsutgifter mot inntekter ført på kap. 4620 Statistisk sentralbyrå, post 02 Oppdragsinntekter.

X

Fullmakt til å rette opp uoppklarte differanser og feilposteringer i tidligere års statsregnskap

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2026 i enkeltsaker kan korrigere uoppklarte differanser i regnskapene og feilposteringer i statsregnskapet som gjelder tidligere års regnskaper, ved postering over konto for forskyvninger i balansen i statsregnskapet i det inneværende års regnskap. Fullmakten gjelder inntil 1 mill. kroner.

XI

Nettoposteringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2026 kan gi Tolletaten fullmakt til å trekke direkte utgifter i forbindelse med auksjonssalg fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 4610 Tolletaten, post 02 Andre inntekter.

XII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2026 kan gi Skatteetaten fullmakt til å:

inntektsføre statens andel av skatteinngangen i statsregnskapet i samme periode som dette blir rapportert fra skatteregnskapet, og mot skatteregnskapets mellomværende med statskassen. Mellomværendet utlignes i påfølgende periode når oppgjøret blir overført fra skatteregnskapet.

føre uplasserte innbetalinger mot mellomværendet mot statskassen. Etter at kravene er fastsatt og registrert i regnskapssystemet, blir innbetalingene resultatført i statsregnskapet og mellomværendet utlignet.

føre midler Skatteetaten har krevet inn på vegne av andre aktører, mot mellomværendet med statskassen i de tilfeller Skatteetaten sender midlene videre. Mellomværendet utlignes i perioden Skatteetaten sender midlene videre til aktuell aktør.

Forsvarsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2026 kan benytte alle merinntekter, herunder merinntekter under kap. 5645, post 85, til å overskride enhver utgiftsbevilgning under Forsvarsdepartementet, med følgende unntak:

Inntekter fra militære bøter kan ikke benyttes som grunnlag for overskridelse.

Inntekter ved salg av større materiell kan benyttes med inntil 75 pst. til overskridelse av bevilgningen under kapittel 1760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kapittel 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser ut over gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2026 kan:

foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1700

Forsvarsdepartementet

01

Driftsutgifter

45 mill. kroner

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

01

Driftsutgifter

550 mill. kroner

47

Nybygg og nyanlegg

6 500 mill. kroner

1720

Forsvaret

01

Driftsutgifter

18 650 mill. kroner

1740

Statens graderte plattformtjenester

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

38 mill. kroner

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

01

Driftsutgifter

1 100 mill. kroner

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

440 mill. kroner

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

20 000 mill. kroner

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

1 280 mill. kroner

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 mill. kroner

gi Forsvarets forskningsinstitutt fullmakt til å ha økonomiske forpliktelser på inntil 60 mill. kroner ut over det som dekkes av egne avsetninger.

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2026 kan gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1700

Forsvarsdepartementet

72

Tilskudd til Norges forskningsråd

450 mill. kroner

73

Forskning og utvikling

500 mill. kroner

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter

200 mill. kroner

V

Investeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2026 kan:

starte opp følgende nye investeringsprosjekter:

Prosjekt

Kostnadsramme

Levetidsforlengelse fregatt

Hele landet – Tankanlegg – innfrielse av miljøkrav

11 302 mill. kroner

1 190 mill. kroner

og endre omfang og kostnadsramme for følgende investeringsprosjekt:

Prosjekt

Kostnadsramme

Haakonsvern – vedlikeholdsanlegg for nye ubåter med kaianlegg

9 633 mill. kroner

Fullmaktene under punkt 1 gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektene. Forsvarsdepartementet gis fullmakt til å pris- og valutajustere kostnadsrammene i senere år.

endre tidligere godkjente prosjekter som anført i Prop. 1 S (2025–2026), herunder endrede kostnadsrammer.

starte opp og gjennomføre materiellinvesteringsprosjekter med en kostnadsramme under 1 000 mill. kroner.

starte opp og gjennomføre eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) med en kostnadsramme under 1 000 mill. kroner.

nytte bevilgningen på den enkelte investeringspost, hhv. post 44, 45, 47 og 48 fritt mellom formål, bygg- og eiendomskategorier, anskaffelser og prosjekter som presentert i Prop. 1 S (2025–2026).

gjennomføre konsept- og definisjonsfasen av planlagte materiellanskaffelser.

igangsette planlegging og prosjektering av eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) innenfor rammen av bevilgningen på de respektive poster, og

inkludere gjennomføringskostnader i eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter på post 47.

Andre fullmakter

VI

Nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2026 kan trekke salgsomkostninger ved salg av materiell og fast eiendom fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kapittel 4760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter og kapittel 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg, post 47 Salg av eiendom.

VII

Personell

Stortinget samtykker i at:

Forsvarsdepartementet i 2026 kan fastsette lengden på førstegangstjenesten, repetisjonstjenesten og heimevernstjenesten slik det går frem av Prop. 1 S (2025–2026).

enheter oppsatt med frivillig heimevernspersonell kan overføres til forsvarsgrener og fellesinstitusjoner, og benyttes i operasjoner i utlandet.

VIII

Fullmakter vedrørende fast eiendom

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2026 kan:

avhende fast eiendom uansett verdi til markedspris når det ikke foreligger annet statlig behov for eiendommen. Eiendommene skal normalt legges ut for salg i markedet, men kan selges direkte til fylkeskommuner eller kommuner til markedspris, innenfor EØS-avtalens bestemmelser. Dersom eiendommene er aktuelle for frilufts- eller kulturformål kan de selges på samme vilkår til Statskog SF hvis ikke fylkeskommuner eller kommuner ønsker å kjøpe eiendommene. Likeledes kan eiendommer som er nødvendige for å oppfylle samfunnets målsetting om å opprettholde en selvfinansiert sivil luftfart, selges direkte til Avinor AS. Dette gjelder følgende eiendomskategorier:

rullebaner, taksebaner med tilhørende sikkerhetsområder, flyoppstillingsplasser og andre arealer og infrastruktur for flyoperasjoner

terminal innrettet mot det service- og tjenestebehov som forbrukere og myndigheter har bruk for

områder for kollektiv og privat tilbringertjeneste

kontorer og lignende

eiendommer for fremtidig utbygging

og avhende fast eiendom til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Tidspunkt for belastning av utgiftsbevilgninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2026 kan belaste utgiftsbevilgninger for bestillinger gjennom NSPA (NATO Support and Procurement Agency), andre internasjonale organisasjoner, andre lands myndigheter eller fra leverandører der dette er økonomisk forsvarlig og nødvendig av forretningsmessige årsaker fra det tidspunkt materiell blir bestilt, selv om levering først skjer senere i budsjettåret eller i et etterfølgende budsjettår.

X

Uttak fra lager av materiell som er utgiftsført tidligere år

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2026 kan fravike Bevilgningsreglementets bestemmelser om kontant- og ettårsprinsippet ved uttak fra lager som er utgiftsført på kapittel 1720 i tidligere budsjettår til anvendelse på Forsvarsdepartementets kapitler 1700, 1735 og 1791, samt Justis- og beredskapsdepartementets kapittel 481 Samfunnet Jan Mayen.

XI

Kjøp/innløsing av boliger med fellesgjeld

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet gjennom Forsvarsbygg i 2026 kan kjøpe/innløse boliger med fellesgjeld, slik at samlet gjeld knyttet til eierskap av slike boliger ikke overstiger 100 mill. kroner.

XII

Militær støtte til Ukraina

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2026, innenfor rammen av Nansen-programmet, kan foreta donasjoner av materiell fra forsvarssektoren som anses som særlig viktig for Ukrainas forsvarskamp. Helhetlige vurderinger av konsekvensene for Forsvarets operative evne og nasjonal beredskap skal ligge til grunn for regjeringens beslutninger om slike donasjoner. Innenfor gjeldende samtykke skal beslutninger om donasjoner fra forsvarssektoren ikke gå ut over en tilstrekkelig nasjonal responsevne.

XIII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2026 får unntak fra forutsetningene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av tilskudd i forbindelse med den militære støtten til Ukraina gjennom Nansen-programmet kan foretas når dette er påkrevd for å gjennomføre nødvendige donasjoner av materiell, kapasitet og tjenester til støtte for Ukraina, i henhold til avtale eller regelverk for den enkelte donasjon, fond, eller finansieringsmekanisme.

Energidepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Energidepartementet i 2026 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1810 post 23

kap. 4810 post 02

kap. 1820 post 23

kap. 4820 post 02

kap. 1820 post 45

kap. 4820 post 03

kap. 1825 post 50

kap. 5582 post 73

kap. 1860 post 01

kap. 4860 post 10

kap. 1860 post 23

kap. 4860 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Energidepartementet i 2026 kan pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Energidepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

17 mill. kroner

1810

Sokkeldirektoratet

21

Spesielle driftsutgifter

50 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

21

Spesielle driftsutgifter

50 mill. kroner

22

Flom- og skredforebygging

330 mill. kroner

25

Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser

350 mill. kroner

Av fullmakt under kap. 1820, post 25 Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser, gjelder 300 mill. kroner hastetiltak i Nesbyen sentrum og 50 mill. kroner krise- og hastetiltak forbindelse med andre flom og skredhendelser.

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Energidepartementet i 2026 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Energidepartementet

60

Utsira kommune – havvindutvikling

6 mill. kroner

72

Tilskudd til energiformål

10 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

350 mill. kroner

1825

Energieffektivisering og -omlegging

60

Tilskudd til energitiltak i kommunale bygg

150 mill. kroner

1850

Klima, industri og teknologi

70

Gassnova SF

20 mill. kroner

73

Norges forskningsråd

4 155 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Utbyggingsprosjekter på norsk kontinentalsokkel

Stortinget samtykker i at Energidepartementet kan godkjenne prosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel under følgende forutsetninger:

Prosjektet må ikke ha prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

Øvre grense for utbyggingskostnadene per enkeltprosjekt utgjør 30 mrd. 2026-kroner.

Utbyggingen må vise akseptabel samfunnsøkonomisk lønnsomhet og være rimelig robust mot endringer i prisutviklingen for olje og naturgass.

Energidepartementet får fullmakt til å prisjustere rammen for utbyggingskostnader.

VI

Oppgjørsordning og nettoføring av Norgespris

Stortinget samtykker i at Energidepartementet i 2026 kan fastsette en oppgjørsordning for prissikring av Norgespris og nettoføre utgifter og inntekter for ordningene over kap. 1820 Norges vassdrags- og energidirektorat, post 77 Norgespris for strøm og post 78 Norgespris for fjernvarme.

VII

Unntak fra kontantprinsippet ved bruttoføring av inntekter og utgifter

Stortinget samtykker i at Energidepartementet i 2026 kan fravike Bevilgningsreglementets § 3 tredje ledd (kontantprinsippet) ved å bruttoføre inntekter fra påslaget på nettariffen som innkreves av Enova SF og som innbetales direkte til Klima- og energifondet på inntektssiden av statsbudsjettet under kap. 5582 Sektoravgifter under Energidepartementet, post 73 Påslag på nettariffen til Klima- og energifondet, og utgiftsføre et tilsvarende beløp under kap. 1825 Energieffektivisering og -omlegging, post 50 Klima- og energifondet.

Vedlegg 1
Oversikt over utgifter og inntekter i statsbudsjettet for budsjetterminen 2026

1 000 kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Driftsutgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

Det kongelige hus

307 710

29 747

-

277 963

-

Regjeringen

458 032

458 032

-

-

-

Stortinget og eksterne organer

2 824 891

2 208 853

280 381

335 657

-

Høyesterett

145 381

145 381

-

-

-

Utenriksdepartementet

59 141 247

8 656 834

113 804

48 130 295

2 240 314

Kunnskapsdepartementet

85 823 316

7 712 523

19 674

78 091 119

-

Kultur- og likestillingsdepartementet

27 038 755

2 960 934

72 158

24 005 663

-

Justis- og beredskapsdepartementet

60 466 591

51 712 197

1 849 530

6 904 864

-

Kommunal- og distriktsdepartementet

283 113 392

2 197 323

33 000

280 883 069

-

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

73 970 376

33 166 716

206 661

40 596 999

-

Helse- og omsorgsdepartementet

257 365 624

7 612 023

21 855

249 731 746

-

Barne- og familiedepartementet

50 687 305

12 564 308

31 320

38 091 677

-

Nærings- og fiskeridepartementet

23 212 119

9 373 338

2 013 768

11 461 213

363 800

Landbruks- og matdepartementet

34 846 288

2 412 666

16 216

32 417 406

-

Samferdselsdepartementet

102 134 100

29 230 600

10 217 000

58 670 300

4 016 200

Klima- og miljødepartementet

27 019 475

4 535 906

812 498

21 671 071

-

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

24 876 169

8 632 244

7 619 762

1 424 163

7 200 000

Finansdepartementet

144 803 361

26 557 633

513 165

56 589 563

61 143 000

Forsvarsdepartementet

179 792 423

96 685 503

41 484 164

41 595 637

27 119

Energidepartementet

20 450 864

3 355 364

39 000

17 056 500

-

Ymse

6 300 000

6 300 000

-

-

-

Statsbankene

183 436 831

1 013 625

119 741

23 930 435

158 373 030

Statlig petroleumsvirksomhet

36 100 000

-

36 100 000

-

-

Statens forvaltningsbedrifter

5 592 463

-308 063

5 900 526

-

-

Folketrygden

744 017 715

-

-

744 017 715

-

Statens pensjonsfond utland

521 305 600

-

-

521 305 600

-

Sum utgifter

2 955 230 028

317 213 687

107 464 223

2 297 188 655

233 363 463

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folke- trygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføringer fra Statens pensjonsfond utland)

1 752 543 084

517 103 075

2 269 646 159

2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 977 848 850

744 017 715

2 721 866 565

Driftsutgifter

317 213 687

-

317 213 687

Nybygg, anlegg mv.

107 464 223

-

107 464 223

Overføringer til andre

1 031 865 340

744 017 715

1 775 883 055

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

521 305 600

-

521 305 600

3. Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-225 305 766

-226 914 640

-452 220 406

4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland

452 220 406

-

452 220 406

5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

226 914 640

-226 914 640

-

1 000 kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Drifts- inntekter

Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv.

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbake- betalinger mv.

Skatter på formue og inntekt

514 780 250

-

-

514 780 250

-

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

514 200 440

-

-

514 200 440

-

Tollavgiftsinntekter

3 600 000

-

-

3 600 000

-

Merverdiavgift

420 970 000

-

-

420 970 000

-

Avgifter på alkohol

16 300 000

-

-

16 300 000

-

Avgifter på tobakksvarer

7 700 000

-

-

7 700 000

-

Avgifter på motorvogner

18 670 000

-

-

18 670 000

-

Andre avgifter

64 024 554

-

-

64 024 554

-

Sum skatter og avgifter

1 560 245 244

-

-

1 560 245 244

-

Renter av statens forvaltningsbedrifter

2 745 000

-

-

2 745 000

-

Øvrige inntekter av statens forvaltningsbedrifter

2 497 800

-

2 486 000

11 800

-

Sum inntekter av statens forvaltningsbedrifter

5 242 800

-

2 486 000

2 756 800

-

Renter fra statsbankene

25 477 221

-

-

25 477 221

-

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

17 778 300

-

-

17 778 300

-

Utbytte ekskl. Equinor ASA

28 299 254

-

-

28 299 254

-

Overføring fra Statens pensjonsfond Norge

12 300 000

-

-

12 300 000

-

Sum renteinntekter og utbytte mv. (ekskl. statens forvaltningsbedrifter og Equinor ASA)

83 854 775

-

-

83 854 775

-

Inntekter under departementene

42 797 740

27 691 227

1 705 094

13 401 419

-

Overføring fra Norges Bank

20 100 000

-

-

20 100 000

-

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

-

-

-

-

-

Sum andre inntekter

62 897 740

27 691 227

1 705 094

33 501 419

-

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

229 100 000

184 900 000

39 300 000

4 900 000

-

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

302 501 000

-

-

302 501 000

-

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

25 804 600

-

-

25 804 600

-

Sum petroleumsinntekter

557 405 600

184 900 000

39 300 000

333 205 600

-

Tilbakebetalinger

137 788 957

-

-

-

137 788 957

Statens pensjonsfond utland

452 220 406

-

-

452 220 406

-

Sum inntekter

2 859 655 522

212 591 227

43 491 094

2 465 784 244

137 788 957

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folketrygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

Lånetransaksjoner:

6. Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

233 363 463

-

233 363 463

Utlån til statsbanker

158 373 030

-

158 373 030

Gjeldsavdrag

61 143 000

-

61 143 000

Andre utlån, aksjetegning mv.

13 847 433

-

13 847 433

7. Tilbakebetalinger mv.

137 788 957

-

137 788 957

8. Utlån mv. (netto) (6 - 7)

95 574 506

-

95 574 506

9. Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8 - 5)

-131 340 134

226 914 640

95 574 506

Vedlegg 2
Statsbudsjettet

Tabell 2.1 Hovedtallene i statsbudsjettet for perioden 2020–2026

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2025

Anslag regnskap 2025

Forslag 2026

2020

2021

2022

2023

2024

Driftsutgifter og investeringer ekskl. petroleumsvirksomhet

233 088
249 851
275 869
293 342
317 090
349 432
374 289
388 886

Driftsresultat statens forvaltningsbedrifter

-549
-2 821
-1 114
-284
-268
-279
-283
-308

Renter av statsgjeld

10 463
9 760
7 993
11 130
13 961
16 426
17 000
20 081

Overføringer til andre

1 281 925
1 302 654
1 354 809
1 472 216
1 574 021
1 657 624
1 681 651
1 755 802

Utgifter ekskl. lån og petroleumsvirksomhet

1 524 928
1 559 444
1 637 557
1 776 404
1 904 804
2 023 203
2 072 657
2 164 461

Inntekter ekskl. lån, oljeskatter og petroleumsvirksomhet

1 154 402
1 190 476
1 354 815
1 485 940
1 573 102
1 577 359
1 585 076
1 712 241

Oljekorrigert overskudd

-370 525
-368 969
-282 742
-290 463
-331 702
-445 844
-487 581
-452 220

Overført fra Statens pensjonsfond utland

417 426
390 066
309 875
286 217
346 451
445 844
487 581
452 220

Overskudd før lånetransaksjoner

46 901
21 097
27 133
-4 246
14 748
0
0
0

Oljeskatter

35 408
91 849
720 931
623 245
420 339
388 981
383 801
302 501

Utbytte fra Equinor ASA

15 030
10 494
35 258
78 309
62 578
27 768
37 768
25 805

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

83 988
209 902
557 412
306 906
267 768
255 810
273 400
229 100

Utgifter til statlig petroleumsvirksomhet

-27 601
-24 732
-28 378
-30 396
-48 526
-29 600
-31 354
-36 100

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

106 825
287 513
1 285 223
978 064
702 159
642 959
663 616
521 306

Overskudd før overføring til Statens pensjonsfond utland

-263 701
-81 456
1 002 480
687 601
370 457
197 115
176 034
69 085

Utlån og avdrag, brutto

207 255
221 288
245 527
308 244
296 761
309 519
373 644
233 363

Tilbakebetalinger

141 342
137 931
144 127
290 457
174 178
133 183
230 917
137 789

Utlån, netto

65 913
83 358
101 399
17 787
122 583
176 336
142 727
95 575

Overskudd før lånetransaksjoner

46 901
21 097
27 133
-4 246
14 748
0
0
0

Samlet finansieringsbehov

19 012
62 261
74 267
22 033
107 834
176 336
142 727
95 575

Tabell 2.2 Samlede utgifter etter departement 2020–2026

Mill. kroner

Departement ¹

Regnskap

Budsjett

2020

2021

2022

2023

2024

2025 ²

2026 ³

Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

2 813
2 864
3 522
3 096
3 301
3 505
3 736

Utenriksdepartementet

44 104
44 645
56 173
67 431
60 269
59 284
59 141

Kunnskapsdepartementet

77 379
78 380
73 623
76 819
80 948
82 251
85 823

Kultur- og likestillingsdepartementet

23 206
25 867
23 554
24 011
25 256
25 798
27 039

Justis- og beredskapsdepartementet

42 053
44 305
50 456
53 220
55 854
58 603
60 467

Kommunal- og distriktsdepartementet

225 179
224 391
233 467
277 539
254 547
269 761
283 113

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

40 478
48 355
53 899
60 792
67 097
76 173
73 970

Helse- og omsorgsdepartementet

192 370
214 729
216 024
231 174
237 179
248 383
257 366

Barne- og familiedepartementet

31 991
33 894
33 972
39 125
44 217
47 890
50 687

Nærings- og fiskeridepartementet

24 966
27 744
20 815
24 940
23 703
20 278
23 212

Landbruks- og matdepartementet

20 609
20 920
28 094
29 360
32 009
33 613
34 846

Samferdselsdepartementet

81 750
86 470
82 281
85 262
89 914
95 508
102 134

Klima- og miljødepartementet

17 540
16 476
19 841
22 659
26 586
28 305
27 019

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

0
0
0
0
46 387
23 900
24 876

Finansdepartementet

140 983
134 913
72 608
169 154
155 881
143 811
144 803

Forsvarsdepartementet
61 851
67 591
78 493
85 619
109 490
125 070
179 792

Energidepartementet

4 008
5 691
33 225
23 097
11 412
13 833
20 451

Ymse

0
0
1
1
0
7 100
6 300

Statsbankene

136 150
150 030
143 117
150 898
162 766
177 487
183 437

Statlig petroleumsvirksomhet

27 601
24 732
28 378
30 396
48 526
29 600
36 100

Statens forvaltningsbedrifter

23 249
4 602
12 207
9 380
8 249
7 868
5 592

Folketrygden

532 396
548 867
564 215
611 998
663 702
702 200
744 018

Statens pensjonsfond utland

115 935
287 513
1 368 719
1 017 135
744 960
725 059
521 306

Utgifter i alt

1 866 608
2 092 977
3 196 685
3 093 108
2 952 251
3 005 281
2 955 230

¹ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

² Saldert budsjett 2025.

³ Forslag 2026 Prop. 1 S (2025–2026).

Tabell 2.3 Driftsutgifter (postene 01–29) etter departement 2020–2026

Mill. kroner

Departement ¹

Regnskap

Budsjett

2020

2021

2022

2023

2024

2025²

2026³

Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

2 157
2 179
2 363
2 439
2 547
2 731
2 842

Utenriksdepartementet

5 016
5 023
9 547
9 680
9 448
9 858
8 657

Kunnskapsdepartementet

7 168
7 353
6 989
7 032
7 201
7 506
7 713

Kultur- og likestillingsdepartementet

2 242
2 291
2 423
2 562
2 680
2 794
2 961

Justis- og beredskapsdepartementet

36 358
38 151
45 147
47 827
49 525
52 494
51 712

Kommunal- og distriktsdepartementet

6 294
6 555
7 009
7 460
2 061
2 248
2 197

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

19 852
25 223
26 251
23 923
24 574
31 252
33 167

Helse- og omsorgsdepartementet

6 964
11 097
10 636
7 986
7 694
7 407
7 612

Barne- og familiedepartementet

8 448
8 686
9 073
10 248
11 364
11 704
12 564

Nærings- og fiskeridepartementet

4 420
4 785
7 375
7 956
8 325
8 612
9 373

Landbruks- og matdepartementet

1 884
1 918
1 980
2 102
2 159
2 313
2 413

Samferdselsdepartementet

17 868
17 879
18 024
22 155
23 169
26 020
29 231

Klima- og miljødepartementet

3 230
3 183
3 285
3 458
3 624
4 161
4 536

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

0
0
0
0
5 933
6 497
8 632

Finansdepartementet

19 563
20 784
21 536
23 483
25 565
24 811
26 558

Forsvarsdepartementet

40 684
44 070
50 176
55 208
59 345
63 717
96 686

Energidepartementet

1 723
1 752
1 836
2 705
2 759
3 087
3 355

Ymse

0
0
1
1
0
7 100
6 300

Statsbankene

805
788
790
822
831
906
1 014

Statlig petroleumsvirksomhet

0
0
0
0
0
0
0

Statens forvaltningsbedrifter

-549
-2 821
-1 094
-284
-268
-279
-308

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

184 128
198 897
223 347
236 764
248 534
274 938
317 214

¹ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

2 Saldert budsjett 2025.

3 Forslag 2026 Prop. 1 S (2025–2026).

Tabell 2.4 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) etter departement 2020–2026

Mill. kroner

Departement ¹

Regnskap

Budsjett

2020

2021

2022

2023

2024

2025²

2026 ³

Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

133
110
146
129
195
175
280

Utenriksdepartementet

41
50
65
62
55
112
114

Kunnskapsdepartementet

141
239
67
61
32
43
20

Kultur- og likestillingsdepartementet

72
91
113
74
96
65
72

Justis- og beredskapsdepartementet

3 514
2 032
2 038
2 059
1 745
1 923
1 850

Kommunal- og distriktsdepartementet

3 661
2 295
2 801
4 004
26
33
33

Arbeids- og inkluderingsdepartementet
491
521
547
496
529
364
207

Helse- og omsorgsdepartementet

17
27
25
17
28
21
22

Barne- og familiedepartementet

5
6
13
5
2
30
31

Nærings- og fiskeridepartementet

437
633
1 345
1 120
1 106
1 507
2 014

Landbruks- og matdepartementet

47
33
8
16
14
16
16

Samferdselsdepartementet

14 600
14 111
12 994
10 451
9 959
10 808
10 217

Klima- og miljødepartementet

626
613
597
940
1 012
793
812

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet
0
0
0
0
6 053
8 373
7 620

Finansdepartementet

437
284
373
344
363
492
513

Forsvarsdepartementet

20 257
22 533
24 436
27 658
38 422
41 282
41 484

Energidepartementet

21
26
26
22
21
32
39

Ymse

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

69
62
95
118
113
125
120

Statlig petroleumsvirksomhet

27 601
24 732
28 378
30 396
48 526
29 600
36 100

Statens forvaltningsbedrifter

3 842
4 467
5 720
8 717
8 518
8 021
5 901

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

76 012
72 864
79 787
86 690
116 814
103 815
107 464

¹ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

² Saldert budsjett 2025.

³ Forslag 2026 Prop. 1 S (2025–2026).

Tabell 2.5 Overføringer til andre (postene 50–89) etter departement 2020–2026

Mill. kroner

Departement ¹

Regnskap

Budsjett

2020

2021

2022

2023

2024

2025 ²

2026 ³

Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

523
575
1 014
528
559
600
614

Utenriksdepartementet

37 486
38 331
44 571
55 698
48 648
47 324
48 130

Kunnskapsdepartementet

70 069
70 788
66 568
69 727
73 712
74 702
78 091

Kultur- og likestillingsdepartementet

20 891
23 484
21 017
21 375
22 480
22 940
24 006

Justis- og beredskapsdepartementet

2 180
4 121
3 271
3 334
4 584
4 186
6 905

Kommunal- og distriktsdepartementet

215 224
215 525
207 810
234 918
252 460
267 479
280 883

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

12 980
14 200
27 101
36 373
41 993
44 557
40 597

Helse- og omsorgsdepartementet

185 389
203 605
205 364
223 171
229 458
240 955
249 732

Barne- og familiedepartementet

23 538
25 202
24 886
28 872
32 851
36 157
38 092

Nærings- og fiskeridepartementet

16 472
16 985
11 443
11 307
13 808
10 159
11 461

Landbruks- og matdepartementet

18 678
18 969
23 481
27 242
29 836
31 284
32 417

Samferdselsdepartementet

49 282
54 280
51 256
52 455
56 787
58 680
58 670

Klima- og miljødepartementet

13 684
12 680
15 959
18 261
21 950
23 351
21 671

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

0
0
0
0
1 563
1 430
1 424

Finansdepartementet

56 988
39 840
41 156
45 695
50 158
54 691
56 590

Forsvarsdepartementet

910
987
3 881
2 725
11 694
20 046
41 596

Energidepartementet

2 263
3 913
31 363
20 370
8 632
10 714
17 057

Ymse

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

21 808
19 626
18 126
19 171
23 107
22 469
23 930

Statlig petroleumsvirksomhet

0
0
0
0
0
0
0

Statens forvaltningsbedrifter

11 626
437
320
126
0
126
0

Folketrygden

532 396
548 867
564 215
611 998
663 702
702 200
744 018

Statens pensjonsfond utland

106 825
287 513
1 285 223
978 064
702 159
642 959
521 306

Utgifter i alt

1 399 213
1 599 928
2 648 024
2 461 411
2 290 141
2 317 009
2 297 189

¹ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

² Saldert budsjett 2025.

³ Forslag 2026 Prop. 1 S (2025–2026).

Tabell 2.6 Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99) etter departement 2020–2026

Mill. kroner

Departement ¹

Regnskap

Budsjett

2020

2021

2022

2023

2024

2025²

2026³

Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

0
0
0
0
0
0
0

Utenriksdepartementet

1 560
1 241
1 990
1 991
2 117
1 990
2 240

Kunnskapsdepartementet

0
0
0
0
3
0
0

Kultur- og likestillingsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Justis- og beredskapsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Kommunal- og distriktsdepartementet

0
16
15 847
31 157
0
0
0

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

7 156
8 411
0
0
0
0
0

Helse- og omsorgsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Barne- og familiedepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Nærings- og fiskeridepartementet

3 636
5 341
652
4 558
464
0
364

Landbruks- og matdepartementet

0
0
2 625
0
0
0
0

Samferdselsdepartementet

0
200
7
200
0
0
4 016

Klima- og miljødepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

0
0
0
0
32 838
7 600
7 200

Finansdepartementet

63 995
74 005
9 543
99 632
79 795
63 817
61 143

Forsvarsdepartementet

0
0
0
27
28
24
27

Energidepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Ymse

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

113 467
129 554
124 106
130 787
138 715
153 988
158 373

Statlig petroleumsvirksomhet

0
0
0
0
0
0
0

Statens forvaltningsbedrifter

8 330
2 520
7 260
820
0
0
0

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

9 110
0
83 496
39 071
42 801
82 100
0

Utgifter i alt

207 255
221 288
245 527
308 244
296 761
309 519
233 363

¹ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

2 Saldert budsjett 2025.

3 Forslag 2026 Prop. 1 S (2025–2026).

Tabell 2.7 Skatter og avgifter i perioden 2020–2026

Mill. kroner

Kapittel

Regnskap

Budsjett

2020

2021

2022

2023

2024

2025 ¹

2026 ²

5501

Skatter på formue og inntekt

291 458
281 787
369 150
427 008
437 983
429 843
507 780

5502
Finansskatt
5 549
4 534
4 537
4 561
6 546
5 104
7 000

5506

Avgift av arv og gaver

64
48
32
46
30
0
0

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

29 805
86 651
714 671
615 746
412 647
379 825
293 100

5508

Avgift på utslipp av CO₂ på kontinentalsokkelen

5 602
5 197
6 258
7 496
7 695
9 155
9 400

5509

Avgift på utslipp av NOX på kontinentalsokkelen

1
1
1
4
-3
1
1

5511

Tollavgiftsinntekter

3 588
4 334
4 123
3 733
3 935
3 850
3 600

5521

Merverdiavgift

306 740
333 241
365 705
378 585
387 935
409 258
420 970

5526

Avgift på alkohol

17 660
17 954
16 369
16 353
16 446
16 800
16 300

5531

Avgift på tobakksvarer mv.

8 958
9 043
7 434
7 392
7 672
7 600
7 700

5536

Avgift på motorvogner mv.

Engangsavgift

9 615
8 053
6 409
6 944
7 982
6 589
7 180

Avgift på trafikkforsikring

9 173
9 513
10 298
10 577
10 591
10 190
9 290

Vektårsavgift

330
329
273
277
281
290
300

Omregistreringsavgift

1 465
1 471
1 378
1 747
1 757
1 850
1 900

5538

Veibruksavgift på drivstoff

14 114
14 742
14 117
11 816
10 344
9 804
9 573

5540

Avgift på kraftproduksjon

0
0
0
7 594
-174
0
0

5541

Avgift på elektrisk kraft

10 665
11 323
8 912
8 643
9 719
10 803
4 770

5542

Avgift på mineralolje mv.

1 867
1 897
1 839
95
117
120
125

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.

8 401
9 344
12 058
14 245
15 957
18 447
19 540

5546

Avgift på avfallsforbrenning

0
0
159
222
598
695
690

5547

Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier

0
1
0
0
0
0
0

5548

Miljøavgift på visse klimagasser

281
345
352
423
488
415
710

5549

Avgift på NOX

54
50
49
48
36
30
45

5550

Miljøavgift på plantevernmidler

67
56
69
71
50
65
65

5551

Avgifter knyttet til mineralvirksomhet

9
8
13
12
21
21
24

5552

Avgift på oppdrettsfisk

0
0
992
869
1 339
1 350
1 510

5553

Avgift på viltlevende marine ressurser

0
23
118
124
132
130
130

5554

Avgift på vindkraft

0
0
0
319
324
395
385

5555

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.

1 520
75
0
0
0
0
0

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.

3 091
915
7
0
0
0
0

5557

Avgift på sukker mv.

205
220
174
208
212
200
220

5559

Avgift på drikkevareemballasje

2 485
2 766
2 711
2 809
2 960
3 130
3 235

5561
Flypassasjeravgift
195
12
807
2 032
2 226
1 850
1 900

5562
Totalisatoravgift
21
0
0
0
0
0
0

5565

Dokumentavgift

11 256
13 084
12 138
11 713
12 565
12 200
15 500

5568

Sektoravgifter under Kultur- og likestillingsdep.

90
86
103
108
97
108
109

5570

Sektoravgifter under Kommunal- og distriktsdep.

240
249
253
261
0
0
0

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og inkluderingsdep.

110
105
112
0
0
0
0

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdep.

282
319
359
348
393
342
342

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridep.

547
589
1 608
1 804
1 885
1 733
2 043

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdep.

255
282
299
321
322
338
343

5577
Sektoravgifter under Samferdselsdepartementet
707
715
0
0
0
0
0

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet

737
742
725
719
764
38
36

5579

Sektoravg. under Digitaliserings- og forvaltningsdep

0
0
0
0
266
296
312

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet

450
455
487
513
589
606
671

5582

Sektoravgifter under Energidepartementet

221
255
305
420
482
1 251
1 316

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser

340
272
275
393
407
675
430

5584

Diverse avgiftsinntekter mv.

0
8
20
36
54
0
0

5700

Trygdeavgift

154 541
163 801
169 866
180 792
185 986
197 170
231 189

5700

Arbeidsgiveravgift

186 804
206 434
226 022
247 960
268 526
269 420
283 011

Sum skatter og avgifter inkl. folketrygden

1 089 562
1 191 329
1 961 589
1 975 386
1 818 183
1 811 986
1 862 746

1 Saldert budsjett 2025.

2 Forslag 2026 Prop. 1 S (2025–2026).

Tabell 2.8 Samlede inntekter i perioden 2020–2026

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2025

Anslag regnskap 2025

Forslag 2026

2020

2021

2022

2023

2024

Skatter på formue og inntekt

297 071
286 369
373 718
431 615
444 559
434 947
434 781
514 780

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

341 345
370 235
395 889
428 752
454 512
466 590
470 900
514 200

Tollavgiftsinntekter

3 588
4 334
4 123
3 733
3 935
3 850
3 815
3 600

Merverdiavgift

306 740
333 241
365 705
378 585
387 935
409 258
403 000
420 970

Avgifter på alkohol

17 660
17 954
16 369
16 353
16 446
16 800
16 300
16 300

Avgifter på tobakksvarer

8 958
9 043
7 434
7 392
7 672
7 600
7 700
7 700

Avgifter på motorvogner

20 583
19 366
18 358
19 545
20 611
18 919
19 240
18 670

Andre avgifter

58 210
58 938
59 062
66 166
62 174
65 041
65 619
64 025

Sum skatter og avgifter

1 054 154
1 099 480
1 240 659
1 352 140
1 397 844
1 423 005
1 421 355
1 560 245

Renter av statens forvaltningsbedrifter

99
699
1 930
2 070
2 311
2 593
2 594
2 745

Øvrige inntekter av statens forvaltningsbedrifter

3 279
4 241
3 666
2 490
12 261
1 986
3 185
2 498

Sum inntekter av statens forvaltningsbedrifter

3 378
4 940
5 597
4 560
14 572
4 579
5 779
5 243

Renter fra statsbankene

9 413
6 268
7 339
15 422
22 790
23 308
23 823
25 477

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

3 073
2 150
5 238
18 243
22 915
21 187
18 474
17 778

Utbytte ekskl. Equinor ASA
20 264
27 836
37 524
42 660
35 773
31 307
30 677
28 299

Overføring fra Statens pensjonsfond Norge

0
0
0
0
0
11 700
11 700
12 300

Sum renteinntekter og utbytte mv. (ekskl. statens forvaltningsbedrifter og Equinor ASA)

32 749
36 254
50 102
76 325
81 478
87 501
84 673
83 855

Inntekter under departementene

44 415
34 633
47 349
44 822
61 603
43 299
43 166
42 798

Overføring fra Norges Bank

19 706
15 169
11 108
8 094
17 604
18 974
30 103
20 100

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0
0
0
0
0
0
0
0

Sum andre inntekter

64 121
49 802
58 458
52 915
79 208
62 273
73 269
62 898

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

83 988
209 902
557 412
306 906
267 768
255 810
273 400
229 100

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

35 408
91 849
720 931
623 245
420 339
388 981
383 801
302 501

Aksjeutbytte fra Equinor ASA
15 030
10 494
35 258
78 309
62 578
27 768
37 768
25 805

Sum petroleumsinntekter

134 425
312 245
1 313 601
1 008 461
750 685
672 559
694 969
557 406

Tilbakebetalinger

141 342
137 931
144 127
290 457
174 178
133 183
230 917
137 789

Statens pensjonsfond utland

417 426
390 066
309 875
286 217
346 451
445 844
487 581
452 220

Sum inntekter

1 847 596
2 030 717
3 122 418
3 071 075
2 844 416
2 828 944
2 998 543
2 859 656

Tabell 2.9 Saldert budsjett 2025 (vedtatt des. 2024). Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1 000 kroner

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Drifts- utgifter (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Drifts- resultat forvaltningsbedrifter (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre over- føringer (postnr. 70-89)

Utlån, gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

316 825

28 521

28 521

0

0

0

288 304

288 304

0

0

0

Regjeringen

461 217

461 217

444 035

17 182

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og eksterne organer

2 586 945

2 100 461

2 100 461

0

0

175 247

311 237

0

0

311 237

0

Høyesterett

140 344

140 344

140 344

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

59 284 338

9 858 125

5 473 660

4 384 465

0

111 979

47 323 920

0

0

47 323 920

1 990 314

Kunnskapsdepartementet

82 250 784

7 505 756

3 203 791

4 301 965

0

43 408

74 701 620

44 623 087

5 087 059

24 991 474

0

Kultur- og likestillingsdepartementet

25 798 158

2 793 654

2 449 270

344 384

0

64 900

22 939 604

1 819 375

372 640

20 747 589

0

Justis- og beredskapsdepartementet

58 602 954

52 493 715

48 176 509

4 317 206

0

1 922 888

4 186 351

477 050

596 909

3 112 392

0

Kommunal- og distriktsdepartementet

269 761 178

2 248 484

1 725 926

522 558

0

33 300

267 479 394

780 303

261 515 165

5 183 926

0

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

76 172 620

31 251 737

30 355 407

896 330

0

363 520

44 557 363

180 040

27 629 444

16 747 879

0

Helse- og omsorgsdepartementet

248 383 015

7 406 957

5 146 490

2 260 467

0

21 116

240 954 942

0

7 381 170

233 573 772

0

Barne- og familiedepartementet

47 890 395

11 703 565

6 796 746

4 906 819

0

30 261

36 156 569

137 842

1 577 755

34 440 972

0

Nærings- og fiskeridepartementet

20 277 960

8 612 297

5 548 783

3 063 514

0

1 506 585

10 159 078

188 820

1 332 314

8 637 944

0

Landbruks- og matdepartementet

33 612 739

2 312 665

2 127 490

185 175

0

15 786

31 284 288

3 274 075

201 779

27 808 434

0

Samferdselsdepartementet

95 507 900

26 020 300

6 054 300

19 966 000

0

10 807 700

58 679 900

0

7 804 800

50 875 100

0

Klima- og miljødepartementet

28 305 444

4 161 321

1 891 501

2 269 820

0

793 198

23 350 925

8 387 705

485 273

14 477 947

0

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

23 899 991

6 497 061

4 733 235

1 763 826

0

8 372 909

1 430 021

50 278

415 632

964 111

7 600 000

Finansdepartementet

143 810 659

24 810 889

23 701 553

1 109 336

0

492 028

54 690 742

6 142

35 350 000

19 334 600

63 817 000

Forsvarsdepartementet

125 069 526

63 717 057

58 784 459

4 932 598

0

41 282 007

20 046 282

372 299

2 980

19 671 003

24 180

Energidepartementet

13 833 491

3 087 341

1 963 541

1 123 800

0

32 000

10 714 150

1 459 250

1 021 000

8 233 900

0

Ymse

7 100 000

7 100 000

7 100 000

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

177 486 698

905 648

893 217

12 431

0

124 581

22 468 859

10 695 940

0

11 772 919

153 987 610

Statlig petroleumsvirksomhet

29 600 000

0

0

0

0

29 600 000

0

0

0

0

0

Statens forvaltningsbedrifter

7 868 279

-278 871

0

0

-278 871

8 021 150

126 000

126 000

0

0

0

Folketrygden

702 200 317

0

0

0

0

0

702 200 317

0

637 000

701 563 317

0

Statens pensjonsfond utland

725 059 100

0

0

0

0

0

642 959 100

642 959 100

0

0

82 100 000

Sum utgifter

3 005 280 877

274 938 244

218 839 239

56 377 876

-278 871

103 814 563

2 317 008 966

715 825 610

351 410 920

1 249 772 436

309 519 104

Tabell 2.10 Forslag for 2026. Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1 000 kroner

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Drifts- utgifter (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Drifts- resultat forvaltningsbedrifter (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre over- føringer (postnr. 70-89)

Utlån, gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

307 710

29 747

29 747

0

0

0

277 963

277 963

0

0

0

Regjeringen

458 032

458 032

440 231

17 801

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og eksterne organer

2 824 891

2 208 853

2 203 159

5 694

0

280 381

335 657

0

0

335 657

0

Høyesterett

145 381

145 381

145 381

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

59 141 247

8 656 834

5 693 824

2 963 010

0

113 804

48 130 295

0

0

48 130 295

2 240 314

Kunnskapsdepartementet

85 823 316

7 712 523

3 305 579

4 406 944

0

19 674

78 091 119

46 120 087

5 167 200

26 803 832

0

Kultur- og likestillingsdepartementet

27 038 755

2 960 934

2 610 848

350 086

0

72 158

24 005 663

1 851 145

347 590

21 806 928

0

Justis- og beredskapsdepartementet

60 466 591

51 712 197

47 934 594

3 777 603

0

1 849 530

6 904 864

569 562

559 219

5 776 083

0

Kommunal- og distriktsdepartementet

283 113 392

2 197 323

1 737 042

460 281

0

33 000

280 883 069

806 476

274 786 633

5 289 960

0

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

73 970 376

33 166 716

32 702 662

464 054

0

206 661

40 596 999

186 521

21 879 337

18 531 141

0

Helse- og omsorgsdepartementet

257 365 624

7 612 023

5 179 016

2 433 007

0

21 855

249 731 746

0

7 158 192

242 573 554

0

Barne- og familiedepartementet

50 687 305

12 564 308

7 060 615

5 503 693

0

31 320

38 091 677

144 972

2 285 051

35 661 654

0

Nærings- og fiskeridepartementet

23 212 119

9 373 338

5 932 283

3 441 055

0

2 013 768

11 461 213

198 218

1 654 776

9 608 219

363 800

Landbruks- og matdepartementet

34 846 288

2 412 666

2 205 898

206 768

0

16 216

32 417 406

3 378 780

208 358

28 830 268

0

Samferdselsdepartementet

102 134 100

29 230 600

6 429 500

22 801 100

0

10 217 000

58 670 300

0

7 520 100

51 150 200

4 016 200

Klima- og miljødepartementet

27 019 475

4 535 906

1 934 709

2 601 197

0

812 498

21 671 071

9 442 165

418 992

11 809 914

0

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

24 876 169

8 632 244

6 328 422

2 303 822

0

7 619 762

1 424 163

0

34 110

1 390 053

7 200 000

Finansdepartementet

144 803 361

26 557 633

25 259 873

1 297 760

0

513 165

56 589 563

6 363

33 600 000

22 983 200

61 143 000

Forsvarsdepartementet

179 792 423

96 685 503

63 070 676

33 614 827

0

41 484 164

41 595 637

396 831

3 090

41 195 716

27 119

Energidepartementet

20 450 864

3 355 364

2 141 964

1 213 400

0

39 000

17 056 500

1 381 000

873 000

14 802 500

0

Ymse

6 300 000

6 300 000

6 300 000

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

183 436 831

1 013 625

1 000 746

12 879

0

119 741

23 930 435

10 753 293

0

13 177 142

158 373 030

Statlig petroleumsvirksomhet

36 100 000

0

0

0

0

36 100 000

0

0

0

0

0

Statens forvaltningsbedrifter

5 592 463

-308 063

0

0

-308 063

5 900 526

0

0

0

0

0

Folketrygden

744 017 715

0

0

0

0

0

744 017 715

0

630 000

743 387 715

0

Statens pensjonsfond utland

521 305 600

0

0

0

0

0

521 305 600

521 305 600

0

0

0

Sum utgifter

2 955 230 028

317 213 687

229 646 769

87 874 981

-308 063

107 464 223

2 297 188 655

596 818 976

357 125 648

1 343 244 031

233 363 463

Vedlegg 3
Bevilgningsregnskapet

Tabell 3.1 Utgifter og inntekter i bevilgningsregnskapet per 1. halvår 2025

Mill. kroner

Utgifter

Overført fra forrige termin¹

Budsjettets stilling 2025²

Samlet til disposisjon

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Det kongelige hus

0
317
317
238
79

Regjeringen

19
463
482
221
261

Stortinget og eksterne organer

217
2 604
2 822
1 299
1 523

Høyesterett

7
140
147
69
78

Utenriksdepartementet

788
58 899
59 687
30 779
28 908

Kunnskapsdepartementet

1 035
82 681
83 715
48 259
35 456

Kultur- og likestillingsdepartementet

529
25 820
26 348
18 531
7 817

Justis- og beredskapsdepartementet

2 514
59 092
61 606
27 793
33 814

Kommunal- og distriktsdepartementet

475
275 733
276 208
165 621
110 587

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

657
74 075
74 732
34 776
39 956

Helse- og omsorgsdepartementet

2 278
242 645
244 923
127 394
117 529

Barne- og familiedepartementet

243
48 583
48 826
24 318
24 508

Nærings- og fiskeridepartementet

1 828
21 267
23 095
9 662
13 433

Landbruks- og matdepartementet

926
33 883
34 809
26 401
8 408

Samferdselsdepartementet

2 009
102 719
104 728
45 800
58 928

Klima- og miljødepartementet

740
28 200
28 940
19 897
9 044

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

1 218
25 483
26 702
11 945
14 757

Finansdepartementet

1 037
142 434
143 471
110 885
32 586

Forsvarsdepartementet

4 181
171 764
175 945
49 060
126 886

Energidepartementet

1 217
13 663
14 880
7 318
7 562

Ymse

0
10 433
10 433
0
10 433

Statsbankene

497
177 901
178 398
90 048
88 350

Statlig petroleumsvirksomhet

0
32 954
32 954
11 695
21 258

Statens forvaltningsbedrifter

388
8 059
8 447
3 364
5 083

Folketrygden

20
706 302
706 322
341 650
364 673

Statens pensjonsfond utland

0
739 807
739 807
166 445
573 362

Sum utgifter

22 822
3 085 922
3 108 744
1 373 465
1 735 279

¹ Fordelingen av overført beløp fra 2024 avviker ikke fra Meld. St. 3 (2024–2025) Statsrekneskapen 2024. Dette som følge av at det ikke var endringer i oppgavefordelingen mellom departementene fra 2024 til 2025 som det måtte korrigeres for.

² Saldert budsjett medregnet vedtatte bevilgningsendringer i første halvår.

Mill. kroner

Inntekter

Budsjettets stilling 2025

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Skatter på formue og inntekt

434 797
272 085
162 712

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

466 420
234 959
231 461

Tollavgiftsinntekter

3 850
1 577
2 273

Merverdiavgift

409 928
194 220
215 708

Avgifter på alkohol

16 800
7 981
8 819

Avgifter på tobakksvarer

7 600
3 840
3 760

Avgifter på motorvogner

18 919
9 881
9 038

Andre avgifter

64 814
32 341
32 473

Sum skatter og avgifter

1 423 128
756 884
666 244

Renter av statens forvaltningsbedrifter

2 594
1 228
1 366

Øvrige inntekter av statens forvaltningsbedrifter

2 675
967
1 708

Sum inntekter av statens forvaltningsbedrifter

5 269
2 195
3 074

Renter fra statsbankene

23 823
11 940
11 883

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

18 474
9 167
9 307

Aksjeutbytte ekskl. Equinor ASA

30 662
16 453
14 209

Overføring fra Statens pensjonsfond Norge

11 700
7 500
4 200

Sum renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forvaltningsbedrifter og Equinor ASA)

84 658
45 060
39 598

Inntekter under departementene

43 469
19 203
24 266

Overføring fra Norges Bank

30 103
30 103
0

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0
0
0

Sum andre inntekter

73 571
49 305
24 266

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

287 600
152 472
135 128

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

388 981
211 448
177 533

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

37 768
21 797
15 971

Sum petroleumsinntekter

714 349
385 717
328 632

Tilbakebetalinger

188 190
126 822
61 369

Statens pensjonsfond utland

445 844
0
445 844

Sum inntekter

2 935 010
1 365 983
1 569 027

Tabell 3.2 Bevilgningsregnskapet for 1. halvår 2024 og 2025

Mill. kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Driftsutgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

2024

2025

2024

2025

2024

2025

2024

2025

2024

2025

Det kongelige hus

146
238
14
21
0
0
132
216
0
0

Regjeringen

208
221
208
221
0
0
0
0
0
0

Stortinget og eksterne organer

1 182
1 299
955
1 063
84
81
143
155
0
0

Høyesterett

69
69
69
69
0
0
0
0
0
0

Utenriksdepartementet

30 529
30 779
2 591
2 767
8
11
25 939
26 011
1 992
1 990

Kunnskapsdepartementet

46 676
48 259
3 294
3 935
5
25
43 377
44 300
0
0

Kultur- og likestillingsdepartementet

17 999
18 531
1 275
1 403
41
64
16 683
17 064
0
0

Justis- og beredskapsdepartementet

26 167
27 793
23 948
25 204
571
536
1 648
2 053
0
0

Kommunal- og distrikts-

departementet

154 120
165 621
985
1 134
6
21
153 130
164 466
0
0

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

30 464
34 776
15 013
18 895
140
101
15 311
15 780
0
0

Helse- og omsorgsdepartementet

123 751
127 394
3 487
3 554
8
8
120 256
123 833
0
0

Barne- og familiedepartementet

22 312
24 318
5 360
6 078
1
1
16 951
18 239
0
0

Nærings- og fiskeridepartementet

9 521
9 662
3 979
4 302
394
596
4 853
4 711
296
52

Landbruks- og mat-

departementet

24 636
26 401
1 024
1 057
3
3
23 609
25 340
0
0

Samferdselsdepartementet

40 902
45 800
9 644
13 079
3 618
4 571
27 640
28 151
0
0

Klima- og miljødepartementet

18 270
19 897
1 441
1 576
268
389
16 561
17 931
0
0

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

25 574
11 945
2 908
3 180
2 062
3 227
546
220
20 058
5 318

Finansdepartementet

100 675
110 885
11 213
12 845
145
118
26 492
28 825
62 825
69 097

Forsvarsdepartementet

41 427
49 060
27 247
31 247
11 905
11 608
2 247
6 180
28
24

Energidepartementet

6 302
7 318
1 216
1 338
11
8
5 075
5 972
0
0

Ymse

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

88 480
90 048
406
457
42
47
10 770
11 525
77 262
78 019

Statlig petroleumsvirksomhet

15 275
11 695
0
0
15 275
11 695
0
0
0
0

Statens forvaltningsbedrifter

3 759
3 364
-400
-314
4 158
3 678
0
0
0
0

Folketrygden

323 486
341 650
0
0
0
0
323 486
341 650
0
0

Statens pensjonsfond utland

187 954
166 445
0
0
0
0
187 954
166 445
0
0

Sum utgifter

1 339 883
1 373 465
115 875
133 110
38 746
36 789
1 022 802
1 049 066
162 460
154 500

Regnskap 2024

Budsjettets stilling 2025

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2024

Regnskap 1. halvår 2025

End- ringer i pst.

1 Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra

Statens pensjonsfond utland

2 323 787
2 300 975
-1,0
1 227 989
1 239 161
0,9

2 Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

2 655 490
2 755 005
3,7
1 177 423
1 218 965
3,5

Driftsutgifter

248 534
282 325
13,6
115 875
133 110
14,9

Nybygg, anlegg mv.

116 814
128 492
10,0
38 746
36 789
-5,1

Overføringer til andre

1 587 982
1 701 229
7,1
834 848
882 621
5,7

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

702 159
642 959
-8,4
187 954
166 445
-11,4

3 Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra

Statens pensjonsfond utland (1-2)

-331 702
-454 029

-

50 566
20 196

-

4 Overføring fra Statens pensjonsfond utland

346 451
445 844

-

0
0

-

5 Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

14 748
-8 185

-

50 566
20 196

-

Mill. kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Driftsinntekter

Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv.

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbakebetalinger

mv.

2024

2025

2024

2025

2024

2025

2024

2025

2024

2025

Skatter på formue og inntekt

280 586
272 085
0
0
0
0
280 586
272 085
0
0

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

227 030
234 959
0
0
0
0
227 030
234 959
0
0

Tollavgiftsinntekter

1 740
1 577
0
0
0
0
1 740
1 577
0
0

Merverdiavgift

190 127
194 220
0
0
0
0
190 127
194 220
0
0

Avgifter på alkohol

8 109
7 981
0
0
0
0
8 109
7 981
0
0

Avgifter på tobakksvarer

3 832
3 840
0
0
0
0
3 832
3 840
0
0

Avgifter på motorvogner

10 259
9 881
0
0
0
0
10 259
9 881
0
0

Andre avgifter

29 838
32 341
0
0
0
0
29 838
32 341
0
0

Sum skatter og avgifter

751 522
756 884
0
0
0
0
751 522
756 884
0
0

Renter av statens forvaltningsbedrifter

1 131
1 228
0
0
0
0
1 131
1 228
0
0

Øvrige inntekter av statens forvaltningsbedrifter

927
967
0
0
904
923
23
44
0
0

Sum inntekter av statens forvaltningsbedrifter

2 058
2 195
0
0
904
923
1 155
1 272
0
0

Renter fra statsbankene

10 947
11 940
0
0
0
0
10 947
11 940
0
0

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

10 067
9 167
0
0
0
0
10 067
9 167
0
0

Aksjeutbytte ekskl. Equinor ASA

16 606
16 453
0
0
0
0
16 606
16 453
0
0

Overføring fra Statens pensjonsfond Norge

0
7 500
0
0
0
0
0
7 500
0
0

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forvaltningsbedrifter og Equinor ASA)

37 619
45 060
0
0
0
0
37 619
45 060
0
0

Inntekter under departementene

20 082
19 203
11 447
11 726
2 495
1 214
6 140
6 262
0
0

Overføring fra Norges Bank

17 604
30 103
0
0
0
0
17 604
30 103
0
0

Tilbakeføring av midler fra

Statens banksikringsfond

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Sum andre inntekter

37 686
49 305
11 447
11 726
2 495
1 214
23 744
36 365
0
0

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

128 490
152 472
111 954
132 002
14 706
17 827
1 830
2 642
0
0

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

236 451
211 448
0
0
0
0
236 451
211 448
0
0

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

34 162
21 797
0
0
0
0
34 162
21 797
0
0

Sum petroleumsinntekter

399 103
385 717
111 954
132 002
14 706
17 827
272 443
235 887
0
0

Tilbakebetalinger

74 890
126 822
0
0
0
0
0
0
74 890
126 822

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Sum inntekter

1 302 878
1 365 983
123 401
143 728
18 105
19 965
1 086 482
1 075 468
74 890
126 822

Lånetransaksjoner

Regnskap 2024

Budsjettets stilling 2025

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2024

Regnskap 1. halvår 2025

End- ringer i pst.

6 Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

296 761
330 918
11,5
162 460
154 500
-4,9

Utlån til statsbanker

138 715
154 377
11,3
77 262
78 019
1,0

Gjeldsavdrag

64 795
61 847

-

62 825
69 097

-

Andre utlån, aksjetegning mv.

93 251
114 693
23,0
22 374
7 384
-67,0

7 Tilbakebetalinger mv.

174 178
188 190
8,0
74 890
126 822
69,3

8 Utlån mv. netto (6-7)

122 583
142 727
16,4
87 571
27 679
-68,4

9 Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler(8-5) ¹

107 834
150 912

-

37 005
7 483

-

10 Statslånemidler

107 834
0

-

0
0

-

¹ Inkluderer ikke finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten

Vedlegg 4
Virksomheter med særskilte fullmakter (nettobudsjetterte forvaltningsorganer)

Finansdepartementet har i samråd med berørte departementer etablert prosedyrer for innrapportering av standardiserte nøkkeltall for nettobudsjetterte virksomheter, jf. omtale i Gul bok 2010, avsnitt 9.3. Tabellene 4.1–4.3 nedenfor oppsummerer tall som Finansdepartementet har mottatt fra de berørte departementene. Tabell 4.4 gir en oversikt over aktuelle departementer og tilhørende nettobudsjetterte virksomheter. De enkelte departementene gir i sine fagproposisjoner et mer detaljert tallgrunnlag for sine nettobudsjetterte virksomheter.

Tabellene nedenfor er en ren oppsummering av regnskapstall fra virksomhetene for årene 2022 til 2024 og av virksomhetenes interne budsjetter for 2025. Det er ikke foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene. Som følge av dette vil for eksempel bevilgninger til Norges Forskningsråd (NFR) som viderefordeles til øvrige nettobudsjetterte virksomheter, fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger to ganger i den aggregerte fremstillingen. Videre vil bevilgninger og tildelinger som de nettobudsjetterte virksomhetene mottar fra andre departementer eller statlige virksomheter, og som ikke tilflyter virksomheten direkte over den statlige nettobevilgning (post 50-59), fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger i tabellene 4.1 og 4.2 nedenfor. Det er gjort noen mindre reklassifiseringer i sammenligningstall for årene 2022 og 2023, basert på tallgrunnlag mottatt fra departementene. Se for øvrig fotnoter til tabellene, hvor det blant annet fremgår at NFR fra 2025 ikke lenger inngår som nettobudsjettert virksomhet, jf. overgang fra nettobudsjettert til bruttobudsjettert forvaltningsorgan. Dette påvirker i stor grad tallgrunnlaget i tabellene 4.1–4.3.

Tabell 4.1 Utgifter og inntekter fordelt etter art ¹

Regnskap

Budsjett

Beløp i mill. kroner

2022

2023

2024

2025

1. Utgifter

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

36 384

39 094

40 573

41 702

Varer og tjenester

19 476

20 072

20 272

19 923

Sum driftsutgifter

55 860

59 166

60 845

61 625

Investeringsutgifter

Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

3 241

2 806

3 032

3 243

Sum investeringsutgifter

3 241

2 806

3 032

3 243

Overføringer fra virksomheten ²

Utbetalinger til andre statlige regnskaper

6 927

5 200

4 371

100

Andre utbetalinger

6 881

8 425

13 641

1 386

Sum overføringsutgifter

13 808

13 625

18 012

1 486

Finansielle aktiviteter

Kjøp av aksjer og andeler

8

6

5

0

Andre finansielle utgifter

3

5

6

8

Sum finansielle utgifter

11

12

11

8

Sum utgifter

72 920

75 609

81 900

66 362

2. Inntekter

Driftsinntekter

Inntekter fra salg av varer og tjenester

5 061

5 594

6 802

6 144

Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser

18

19

22

20

Refusjoner

501

563

553

388

Andre driftsinntekter

2 309

2 952

2 525

1 470

Sum driftsinntekter

7 889

9 128

9 902

8 022

Investeringsinntekter

Salg av varige driftsmidler

69

30

30

0

Sum investeringsinntekter

69

30

30

0

Overføringer til virksomheten

Inntekter fra statlige bevilgninger ³

64 413

65 758

67 574

56 528

Andre innbetalinger

1 038

965

1 007

715

Sum overføringsinntekter

65 451

66 722

68 580

57 243

Finansielle aktiviteter

Innbetalinger ved salg av aksjer og andeler

25

23

1

0

Andre finansielle innbetalinger

11

13

23

6

Sum finansielle inntekter

36

36

24

6

Sum inntekter

73 445

75 917

78 536

65 271

3. Netto endring i kontantbeholdningen (2-1)⁴

525

308

-3 364

-1 091

¹ Tabell 4.1 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede brutto utgifter og inntekter fordelt etter art for årene 2022, 2023 og 2024, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2025. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen oppstilling av brutto utgifter og inntekter på en standard mal.

2 Overføringer fra Norges Forskningsråd (NFR) utgjør den vesentligste delen av overføringsutgiftene, med samlede overføringer på henholdsvis 11,8 mrd. kroner, 11,5 mrd. kroner og 16,4 mrd. kroner, i årene 2022, 2023 og 2024. Merk at Norges forskningsråd endret status fra nettobudsjettert til bruttobudsjettert forvaltningsorgan 1. januar 2025. Tallene i budsjettkolonnen 2025 inneholder derfor ikke NFR.

³ Inntekter fra statlige bevilgninger omfatter blant annet bevilgninger fra overordnet fagdepartement, bevilgninger fra andre departementer, bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer og tildelinger fra NFR. Det vises til innledende kommentarer til tabellene, hvor det fremgår at det ikke er foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene i oppstillingen.

⁴ Netto endring i kontantbeholdningen i tabell 4.1, beregnet ut fra sum inntekter med fradrag av sum utgifter, tilsvarer endringen i kontantbeholdningen mellom årene i tabell 4.3.

Tabell 4.2 Inntekter etter inntektskilde ¹

Inntektskilde

Regnskap

Budsjett

Beløp i mill. kroner

2022

2023

2024

2025

Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget

Bevilgninger fra fagdepartementet

49 887

50 635

52 414

46 707

Bevilgninger fra andre departement

5 812

5 801

5 846

151

Bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer

2 366

2 518

2 407

2 233

Tildelinger fra Norges forskningsråd

4 219

4 284

4 260

4 510

Sum bevilgninger

62 284

63 237

64 927

53 600

Offentlige og private bidrag

Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner

288

312

291

335

Bidrag fra private

1 724

1 842

1 838

1 255

Tildelinger fra internasjonale organisasjoner

1 354

1 488

1 894

1 731

Sum bidrag

3 366

3 642

4 023

3 320

Oppdragsinntekter mv.

Oppdrag fra statlige virksomheter

1 874

1 936

2 578

2 434

Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter

152

164

138

116

Oppdrag fra private

1 163

1 116

1 199

959

Andre inntekter

4 606

5 822

5 672

4 842

Sum oppdragsinntekter mv.

7 795

9 037

9 586

8 351

Sum inntekter

73 445

75 917

78 536

65 271

¹ Tabell 4.2 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede inntekter spesifisert etter inntektskilde for årene 2022, 2023 og 2024, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2025. Sum inntekter i tabell 4.2 skal samsvare med summen av inntekter i tabell 4.1, men gir supplerende informasjon om hva som er kilden til inntektene. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen spesifikasjon av brutto inntekter på en standard mal. Merk at Norges forskningsråd endret status fra nettobudsjettert til bruttobudsjettert forvaltningsorgan 1. januar 2025. Tallene i budsjettkolonnen inneholder derfor ikke NFR.

Tabell 4.3 Forholdet mellom kontantbeholdning, påløpte kostnader og avsetninger per 31.12 ¹

Regnskap

Endring

Beløp i mill. kroner

2022

2023

2024

2023 til 2024

Kontantbeholdning

Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank ²

24 594

24 597

20 897

-3 701

Beholdning på andre bankkonti

1 098

1 403

1 740

337

Andre kontantbeholdninger

0

0

0

0

Sum kontanter og kontantekvivalenter

25 692

26 000

22 637

-3 364

Netto gjeld og forpliktelser 3

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

Feriepenger mv.

3 257

3 485

3 565

80

Skattetrekk og offentlige avgifter

2 895

3 142

3 029

-114

Gjeld til leverandører

2 836

3 166

3 546

380

Gjeld til oppdragsgivere

-324

-441

26

467

Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår

1 499

2 049

2 241

192

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

10 163

11 402

12 407

1 005

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i fremtidige budsjettår

Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd

11

-394

-549

-155

Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

1 197

1 148

877

-271

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet ⁴

3 900

3 806

1 797

-2 009

Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål ⁵

4 751

4 054

1 982

-2 072

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer

137

147

155

8

Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

9 996

8 760

4 262

-4 498

Andre avsetninger

Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål

3 810

4 061

4 173

112

Fri virksomhetskapital

1 486

1 572

1 644

72

Sum andre avsetninger

5 296

5 633

5 818

184

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler

-47

-55

-57

-2

Annen langsiktig gjeld

283

260

208

-52

Sum langsiktig gjeld

236

205

151

-54

Sum netto gjeld og forpliktelser

25 692

26 000

22 637

-3 364

¹ Tabell 4.3 viser samlet kontantbeholdning i nettobudsjetterte virksomheter ved utgangen av 2022, 2023 og 2024, og endringen i kontantbeholdningen mellom de to siste årene. Tabellen spesifiserer også de formål som kontantbeholdningen er bundet opp i. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egne balanseoppstillinger basert på en standard mal.

² Samlet bankbeholdning til nettobudsjetterte virksomheter på oppgjørskonto i Norges Bank tilsvarer beholdning bokført i kapitalregnskapets kontogruppe 82, eksklusiv Sametinget (konto 820501) som ikke omfattes av dette sammendraget.

³ Postene på eiendelssiden av balansen er i oppstillingen ikke spesifisert hver for seg, men er inkludert i de relaterte postene på gjeldssiden av balansen. Tallene i tabellen er derfor nettotall, og gruppen Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår, inneholder eksempelvis også fordringer og andre omløpsmidler.

⁴ Prosjektgjeld knyttet til påbegynte, ikke fullførte prosjekter under NFR utgjør en stor del av denne avsetningen, med henholdsvis 2,4 mrd. kroner, 2,4 mrd. kroner og 0,3 mrd. kroner for årene 2022, 2023 og 2024. Avsetningene ble ved overgangen til bruttobudsjettering tilbakeført til statskassen og erstattet av tilsagnsfullmakter.

⁵ Forskningsprogram under behandling i NFR utgjør en betydelig del av denne avsetningen, med henholdsvis 3,3 mrd. kroner, 2,9 mrd. kroner og 0,3 mrd. kroner for årene 2022, 2023 og 2024. Avsetningene ble ved overgangen til bruttobudsjettering tilbakeført til statskassen og erstattet av tilsagnsfullmakter.

Tabell 4.4 Oversikt over nettobudsjetterte virksomheter per 2025

Overordnet departement/virksomhet¹

Antall

Kunnskapsdepartementet 2

Norges forskningsråd (NFR)⁷

-

Universiteter 3

11

Statlige vitenskapelige høyskoler ⁴

6

Statlige høyskoler ⁵

4

Sikt – Kunnskapssektorens tjenesteleverandør

1

NUPI, Norsk utenrikspolitisk institutt

1

Kultur- og likestillingsdepartementet

Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO)

1

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Statens arbeidsmiljøinstitutt

1

Barne- og familiedepartementet

Forbrukerrådet

1

Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond ⁶

-

Nærings- og fiskeridepartementet

Norsk romsenter

1

Landbruks- og matdepartementet

Norsk institutt for bioøkonomi

1

Veterinærinstituttet

1

Klima- og miljødepartementet

Norsk kulturminnefond

1

Meteorologisk institutt

1

Forsvarsdepartementet

Forsvarets forskningsinstitutt (FFI)

1

Sum virksomheter

32

¹ Sametinget (KDD) inngår ikke i tabellverket for nettobudsjetterte virksomheter.

² Antall virksomheter gruppert under kategoriene universiteter og høyskoler (UH-sektoren), baserer seg på oversikt fra KD per 2025.

³ Universiteter omfatter: Nord Universitet, Norges miljø- og biovitenskapelige universitet, Norges teknisk- naturvitenskapelige universitet, OsloMet – Storbyuniversitetet, Universitet i Agder, Universitet i Bergen, Universitet i Oslo, Universitet i Stavanger, Universitetet i Sørøst–Norge, Universitetet i Innlandet, og Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

⁴ Statlige vitenskapelige høyskoler omfatter: Norges handelshøyskole, Norges idrettshøyskole, Norges musikkhøgskole, Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo, Høgskolen i Molde – Vitenskapelig høgskole i logistikk og Kunsthøgskolen i Oslo.

⁵ Statlige høyskoler omfatter: Høgskolen i Østfold, Høgskulen i Volda, Høgskulen på Vestlandet og Samisk høgskole.

⁶ Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond (F.Ovf.) ble fra 1.9.2024 omdannet til aksjeselskapet Allstad AS. Omdanningen var et ledd i at Opplysningsvesenets fond ble delt mellom staten og Den norske kirke, og opprettelsen av Kirkebevaringsfondet. NFD overtok fra 2024/2025 eierstyringen av Allstad AS fra BFD. I tallgrunnlaget for tabellene 4.1-4.3 inngår F.Ovf. med regnskapstall for den perioden virksomheten var nettobudsjettert.

⁷ Norges forskningsråd (NFR) endret status fra nettobudsjettert til bruttobudsjettert forvaltningsorgan 1. januar 2025. Tallgrunnlaget for NFR inngår følgelig i tabellene overfor kun med regnskapstall for årene 2022 til 2024 og ikke budsjettall for 2025. Avsetningene til forskningsformål ble ved overgangen til 2025 tilbakeført til statskassen og erstattet av tilsagnsfullmakter.

Kilde: Finansdepartementet

Vedlegg 5
Bestillingsfullmakt, tilsagnsfullmakt og garantifullmakt

5.1 Bestillings- og tilsagnsfullmakter

Tabell 5.1 nedenfor gir en oversikt over bestillings- og tilsagnsfullmakter som foreslås i sammenheng med statsbudsjettet for 2026. Tabellen er sortert ut fra stigende kapittelnummer og refererer til romertallsfullmakter som blir fremmet under det enkelte departement. For enkelte fullmakter er det gitt referanse til romertallsfullmakten under aktuelt departement.

Forslagene til bestillingsfullmakter i tabellen summerer seg til om lag 177 mrd. kroner, og til om lag 570 mrd. kroner for tilsagnsfullmakter. I tillegg er det foreslått en tilsagnsfullmakt i euro svarende om lag 4,1 mrd. kroner.

Deltakelse i kapitaløkninger og fondspåfyllinger i internasjonale banker og fond er ikke inkludert i oversikten, jf. UDs fullmakt XII og XIII. Det samme gjelder for fullmaktene under NFD knyttet til SDØE for utbyggingsrelaterte forpliktelser, og forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift og for anlegg og drift er behandlet.

For fullstendig oversikt over fullmakter til å forplikte staten for fremtidige budsjettår, vises det til forslag til romertallsvedtak under det enkelte departement.

Tabell 5.1 Oversikt over bestillingsfullmakter og tilsagnsfullmakter

1 000 kroner

Kap.

Post

Betegnelse/formål

Bestillingsfullmakt

Tilsagnsfullmakt

117

EØS-finansieringsordningene

79

EØS-finansieringsordningen 2021–2028

18 436 000

80

Den norske finansieringsordningen 2021–2028

15 962 000

118

Utenrikspolitiske satsinger

77

Norges forskningsråd – utenriksområdet

214 200

160

Helse

70

Helse (tilskudd til CEPI periode 2021–2030), jf. UD, VI.2

2 000 000

70

Helse (tilskudd til International Finance Facility for Immunisation – IFFlm periode 2021–2030), jf. UD, VI.3

4 000 000

70

Helse (tilskudd til International Finance Facility for Immunisation – IFFlm periode 2021–2030), jf. UD, VI.4

1 000 000

70

Helse (tilskudd til Vaksineallinansen Gavi periode 2021–2030), jf. UD, VI.6

5 000 000

70

Helse (tilskudd til Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM) periode 2026–2028), jf. UD, VI.7

2 000 000

161

Utdanning, forskning og offentlige institusjoner

74

Norges forskningsråd – utviklingsområdet

759 800

162

Næringsutvikling, matsystemer og fornybar energi

70

Bærekraftig jobbskaping, næringsutvikling og handel

100 000

72

Fornybar energi

100 000

163

Klima, miljø og hav

70

Miljø og klima (tilskudd til Det grønne klimafondet – GCF periode 2024–2027), jf. UD, VI.5

3 200 000

UD

Nansen-programmet for Ukraina

Sivil og militær støtte gjennom Nansen-programmet for Ukraina i perioden 2023–2030, jf. UD, XV

274 500 000

201

Analyse og kunnskapsgrunnlag

70

Norges forskningsråd – forskning om utdanning og forskning

840 300

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

90 000

224

Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre

70

Freds- og menneskerettighetssentre

85 000

225

Tiltak i grunnopplæringen

61

Rentekompensasjon for investeringer i læringsarenaer og større utstyr som bidrar til mer praktisk og variert opplæring, jf. KD, IX

Tilsvarende en investeringsramme på 3 000 000

68

Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen i påfølgende budsjettår, jf. KD, IV.2

20 pst. av tilskudd

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

13 000

22

System for kompetanse- og karriereutvikling

332 000

240

Fagskoler

60

Driftstilskudd til fagskoler

54 800

61

Utviklingsmidler for høyere yrkesfaglig utdanning

33 300

257

Kompetanseprogrammet

70

Tilskudd

113 700

270

Studentvelferd

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

1 494 300

285

Norges forskningsråd

71

Strategiske forskningsprioriteringer

11 614 800

72

Langsiktig, grunnleggende forskning

5 932 300

322

Bygg og offentlige rom

50

Kunst i offentlige rom

5 600

70

Nasjonale kulturbygg

544 700

325

Allmenne kulturformål

70

Norges forskningsråd

123 000

334

Film- og dataspillformål

72

Insentivordningen for film- og serieproduksjoner

130 000

400

Justis- og beredskapsdepartementet

73

Tilskudd til Norges forskningsråd, jf. JD, VI

314 300

410

Domstolene

01

Driftsutgifter, brukerutstyr til prosjektet Rehabilitering av Bergen tinghus (2025-kroner), jf. JD, XIII

201 800

430

Kriminalomsorgen

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, brukerutstyr til investeringsprosjekt Innlandet fengsel, Ilseng, jf. JD, VII

301 000

440

Politiet

01

Driftsutgifter

250 000

440/490

Politiet/Utlendingsdirektoratet

46/48

Investeringer i Schengen IT-systemer, jf. JD, VIII (2025-kroner)

2 680 000

46/48

Investeringer i Schengen IT-systemer, jf. JD, IX (2025-kroner)

880 000

48/45

Større utstyrsanskaffelser, modernisering av IKT-systemer mv., jf. JD, XI (2025-kroner)

2 231 000

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST)

01

Driftsutgifter

50 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

50 000

454

Redningshelikoptertjenesten

01, 45

Drift og større utstyrsanskaffelser, nye redningshelikoptre (2026-kroner), jf. JD, X

17 906 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, ny redningshelikopterbase Bodø (2026-kroner), jf. JD, XII

803 000

480

Svalbardbudsjettet

50

Tilskudd, vedr. sanering-og opprydding kullkraftverk Longyearbyen (2026-kroner), jf. JD, XIV

134 000

490

Utlendingsdirektoratet

76

Internasjonalt migrasjonsarbeid, jf. JD, V

50 000

21, 60, 70

Spesielle driftsutgifter, asylmottak/ tilskudd til vertskommuner / stønad til beboere, jf. JD, XX

3 000 000

500

Kommunal- og distriktsdepartementet

72

Norges forskningsråd

236 400

567

Nasjonale minoriteter

74

Kultur- og ressurssenter for norske romer

4 500

581

Bolig- og bomiljøtiltak

78

Boligtiltak

28 000

590

Planlegging og byutvikling

72

Bolig- og områdeutvikling i byer

22 800

595

Statens kartverk

21

Spesielle driftsutgifter, jf. KDD, VI

40 000

595

Statens kartverk

Investeringsprosjekter og kostnadsrammer (2026-kroner), jf. KDD, VIII

Jordobervatorium i Ny-Ålesund

Fellesløsninger i den geografiske infrastrukturen

464 700

338 400

601

Utredningsvirksomhet, forskning mv.

74

Tilskudd til Norges forskningsråd

588 400

604

Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen

21/45

Spesielle driftsutgifter/Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Kostnadsramme for Prosjekt 5 i IKT-moderniseringen i Arbeids- og veldferdsetaten (2026- kroner), jf. AID, VIII

344 000

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 968 300

77

Varig tilrettelagt arbeid

1 336 800

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

73 500

710

Vaksiner mv.

21

Spesielle driftsutgifter

235 000

22

Salgs- og beredskapsprodukter m.m.

119 000

23

Vaksinasjonsprogram for voksne og risikogrupper

755 000

760

Kommunale helse- og omsorgstjenester

63

Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser

6 431 500

70

Tilskudd

1 000

780

Forskning

70

Norges forskningsråd

1 075 000

800

Barne- og familiedepartementet

70

Norges forskningsråd

167 200

883

Kirkebevaringsfondet

01/60/70

Tilskudd til bevaringsstrategi for kulturhistorisk verdifulle kirkebygg, jf. BFD, IV

9 880 900

906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard

31

Miljøtiltak Løkken, jf. NFD, XIII.1

190 000

32

Miljøtiltak Folldal, jf. NFD, XIII.2

225 000

907

Norsk nukleær dekommisjonering

21

Spesielle driftsutgifter, jf. NFD, VII.1

1 420 000

60

Tilskudd til kommuner

14 700

70

Tilskudd til organisasjoner

2 700

916

Kystverket

30

Nyanlegg og større vedlikehold. Jf. NFD, VII.2

1 670 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg

101 700

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner

266 600

920

Norges forskningsråd

70

Tilskudd til næringsrettet forskning

2 834 400

72

Tilskudd til marin og maritim forskning

1 415 500

922

Romvirksomhet

De industrirettede programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA, jf. NFD, VIII.2

348 200¹

924

Internasjonale samarbeidsprogrammer

70

Tilskudd, tapsavsetning for norsk deltakelse i InvestEU, jf. NFD, VIII.3

641 400

951

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

70

Tilskudd til overvåkingsprogram

9 300

1137

Forskning og innovasjon

71

Forskningsaktivitet – Norges forskningsråd

595 200

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer

70

Tilskudd til bevaring og bærekraftig bruk av husdyr-, plante- og skogtregenetiske ressurser

7 500

1142

Landbruksdirektoratet

77

Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold

94 600

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade – erstatninger

197 500

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket

23 200

1152

Bionova

70

Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket

309 000

1301

Forskning og utvikling mv.

70

Pilotprosjekter for utslippsfrie anleggsplasser

15 000

71

Norges forskningsråd

194 000

72

Norges forskningsråd – NTP-formål

321 000

1320

Statens vegvesen

22

Drift og vedlikehold av riksveier, jf. SD, VI.1

22 820 000

30

Riksveiinvesteringer: prosjekter uten kostnadsramme, jf. SD, V.3

7 180 000

30

Riksveiinvesteringer: planlegging, forberedende arbeider og grunnerverv, jf. SD, V.4

400 000

66

Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer

20 000

67

Militær mobilitet på fylkesveier

300 000

72

Tilskudd til riksveiferjedriften, jf. SD, VII

36 170 000

1321

Nye Veier AS

70

Tilskudd til Nye Veier AS, jf. SD, VIII

27 990 000

1332

Transport i byområder mv.

66

Tilskudd til byområder: Mindre investeringstiltak på kommunal vei og fylkesvei i byvekstavtaler

2 100 000

1352

Jernbanedirektoratet

70

Kjøp av persontransport med tog, jf. SD, VII

30 400 000

71

Kjøp av infrastrukturtjenester – drift og vedlikehold, jf. SD, VI.2

24 780 000

72

Kjøp av infrastrukturtjenester – fornying og mindre investeringer, jf. SD, V.2

25 920 000

73

Kjøp av infrastrukturtjenester – investeringer, jf. SD, V.2

28 850 000

74

Tilskudd til togmateriell mv.

530 000

1358

Norske Tog AS

70/90

Kjøp av 13 nye regiontog, jf. SD, V.1

2 420 000

1410

Kunnskap om klima og miljø

73

Norges forskningsråd

1 563 900

1411

Artsdatabanken

21

Spesielle driftsutgifter

17 300

70

Tilskudd til å styrke kunnskap om og formidling av naturmangfoldet

34 400

1420

Miljødirektoratet

30

Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder

45 000

31

Tiltak i verneområder, tiltak for villrein og naturrestaurering

12 000

32

Statlige erverv, vern av naturområder

332 800

39, 69, 79

Oppryddingstiltak, jf. KLD, VII

10 000

60

Tilskudd til natursats – tiltak og planlegging for natur i kommunene

30 000

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning

448 600

62

Tilskudd til grønn skipsfart

663 200

71

Tilskudd til tiltak mot marin forsøpling

15 000

78

Tilskudd til friluftslivsformål

3 000

80

Tilskudd til tiltak for å ta vare på natur

30 000

87

Tilskudd til natur og friluftsliv i områder berørt av landbaserte vindkraftverk

10 000

1428

Enova SF

50

Overføring til Klima- og energifondet

400 000

1429

Riksantikvaren

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner

61 000

71

Tilskudd til fredet kulturmiljø i privat eie

15 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

10 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

17 000

74

Tilskudd til fartøyvern

10 000

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene

1 500

77

Tilskudd til verdiskapingsarbeid og kompetansearbeid på kulturmiljøområdet

4 000

79

Tilskudd til verdensarven

15 000

1481

Klimakvoter

22

Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6, jf. KLD, IV

15 000 000

25

Fleksible mekanismer under klimasamarbeidet med EU, kjøp av skogkreditter og utslippsenheter, jf. KLD, XIII

3 000 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

73

Klima- og skoginitiativet

1 440 000

1500

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

71

Forskningsmidler til Norges forskningsråd

256 600

1530/2445

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen/Statsbygg

Forpliktelser for byggeprosjekter i reklamasjonsfasen og sluttoppgjør

Uten beløp

1540

Digitaliseringsdirektoratet

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter

121 400

1600

Finansdepartementet

71

Forskning og allmennopplysning – Norges forskningsråd

128 800

1610

Tolletaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

175 000

1618

Skatteetaten

21

Spesielle driftsutgifter, oppfølging av statens krav i konkursbo, jf. FIN, VII

69 400

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35 000

Modernisering av innkreving – steg 1, jf. FIN, V

2 201 600

Modernisering av innkreving – steg 2, jf. FIN, V

1 870 000

Treff-prosjektet, jf. FIN, V

898 800

Fremtidens tollbehandling, jf. FIN, V

1 073 000

1700

Forsvarsdepartementet

01

Driftsutgifter

45 000

72

Tilskudd til Norges forskningsråd

450 000

73

Forskning og utvikling

500 000

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter

200 000

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

01

Driftsutgifter

550 000

47

Nybygg og nyanlegg

6 500 000

FD

Investeringsprosjekter:

Levetidsforlengelse fregatt, jf. FD, V.1

11 302 000

Hele landet – Tankanlegg – innfrielse av miljøkrav, jf. FD, V.1

1 190 000

Haakonsvern – vedlikeholdsanlegg for nye ubåter med kaianlegg (endret omfang og kostnadsramme), jf. FD, V.1

9 633 000

Materiellinvesteringsprosjekter under gitt kostnadsramme, jf. FD, V.4

1 000 000

Eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter under gitt kostnadsramme, jf. FD, V.5

1 000 000

1716

Forsvarets forskningsinstitutt

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt, jf. FD, III.2

60 000

1720

Forsvaret

01

Driftsutgifter

18 650 000

1740

Statens graderte plattformtjenester

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

38 000

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

01

Driftsutgifter

1 100 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

440 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold ²

20 000 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

1 280 000

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 000

1800

Energidepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

17 000

60

Utsira kommune – havvindutvikling

6 000

72

Tilskudd til energiformål

10 000

1810

Sokkeldirektoratet

21

Spesielle driftsutgifter

50 000

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

21

Spesielle driftsutgifter

50 000

22

Flom- og skredforebygging

330 000

25

Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser

350 000

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

350 000

1825

Energieffektivisering og -omlegging

60

Tilskudd til energitiltak i kommunale bygg

150 000

1850

Klima, industri og teknologi

70

Gassnova SF

20 000

73

Norges forskningsråd

4 155 000

2410

Statens lånekasse for utdanning

70–72, 90

Utbetaling av utdanningsstøtte, jf. KD, IV.3

Etter fastsatte satser

50

Omgjøring av lån til stipend, jf. KD, IV.4

Etter fastsatte satser

2421

Innovasjon Norge

50

Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

800 000

71

Innovative næringsmiljøer

120 000

75

Grønn plattform

700 000

76

Miljøteknologi

645 000

2426

Siva SF

71

Tilskudd til testfasiliteter

64 500

2445

Statsbygg

33

Byggeprosjekt nasjonalt minnested etter 22. juli 2011 i regjeringskvartalet, jf. DFD, VI

75 000

33

Byggetrinn 2, del I av nytt regjeringskvartal, jf. DFD, VII

8 609 800

33

Innlandet fengsel, Ilseng avdeling, jf. DFD, VII

1 041 900

33

Griegakademiet, jf. DFD, VII

852 600

32/ 34

Prosjektering og videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter, jf. DFD, VIII

1 400 000

¹ Fullmaktsbeløpet som knytter seg til kap. 922 Romvirksomhet, er oppgitt i euro, og utgjør samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar.

² Fullmaktsbeløpet på kap. 1760, post 45 (Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold) innholder fra 2026 ikke tidligere vedtatte kostnadsrammer. Se nærmere omtale i Forsvarsdepartementets fagproposisjon.

Kilde: Finansdepartementet

5.2 Statlige garantier

For 2026 bes det om fullmakt til å gi nye garantier innenfor følgende totale garantirammer under ordningene som fremgår av tabell 5.2. Garantier for dekning av forsikringstilfeller er ikke inkludert i oversikten, jf. fullmakt under UD, VII og NFD, XI.

Tabell 5.2 Oversikt over statlige garantier

Utenriksdepartementet

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad)

Nye statsgarantier til fornybarinvesteringer i utviklingsland, jf. XIV

5 000 mill. kroner

Nærings- og fiskeridepartementet

Innovasjon Norge

Lån til realinvesteringer og driftskapital, jf. IX.1

1 280 mill. kroner

Lån innenfor ordningen med Grønn industrifinansiering, jf. IX.2 og XII.4

4 100 mill. kroner

Eksportfinansiering Norge

Alminnelig garantiordning og Gammel alminnelig ordning, jf. IX.3

155 000 mill. kroner

Eksport til og investeringer i utviklingsland, jf. IX.4

3 150 mill. kroner

Byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien, jf. IX.5

7 000 mill. kroner

Langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri, jf. IX.6

20 000 mill. kroner

Kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge, jf. IX.7

10 000 mill. kroner

Risikoavlastningsordningen for norsk eksport til Ukraina, jf. IX.8

630 mill. kroner

Svalbard

Leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard, jf. X

25 mill. kroner

Samferdselsdepartementet

Restverdigaranti for togmateriell, bokførte verdier, jf. XI

6 700 mill. kroner

Finansdepartementet

Fullmakt til å yte likviditetslån til Bankenes sikringsfond, jf. VIII

20 000 mill. kroner

Grunnkapital til Den nordiske investeringsbank, jf. VI

1 618 mill. euro

Kilde: Finansdepartementet

Det vises også til spesifisert garantioversikt over pådratt garantiansvar og utbetalinger i 2024 i Meld. St. 3 (2024–2025) Statsrekneskapen 2024, vedlegg 4.

Økonomireglementet for staten med tilhørende utfyllende bestemmelser fastsetter normalvilkår for statlige garantier. Normalvilkårene er basert på tidligere generelle behandlinger i Stortinget av garantisaker, senest på grunnlag av Dokument nr. 3:6 (1995–96), jf. Innst. S. nr. 218 (1995–96). Stortinget har imidlertid akseptert unntak fra normalvilkårene for flere av de eksisterende ordningene. Det forutsettes at de tidligere godtatte unntakene kan legges til grunn også for garantier som gis i 2026. Vilkårene for de enkelte garantiordningene omtales i departementenes fagproposisjoner.

Fotnoter

1)

NOU 2017: 6 Offentlig støtte til barnefamiliene

2)

I tillegg overføres eventuelle netto finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten i sin helhet til fondet.

3)

Bevilgningen til vergemål er i hovedsak flyttet fra Justis- og beredskapsdepartementet til statsforvalterne under Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet fra 2024.

4)

Utlendingsområdet omfatter Utlendingsdirektoratet, Utlendingsnemnda og Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, utgifter i forbindelse med innkvartering av asylsøkere og integrering av flyktninger, i tillegg til grunnopplæring av asylsøkere, barnevernets omsorgssentre for enslige mindreårige og statlige utgifter til kommunale barneverntiltak for flyktninger og asylsøkere.

5)

Området omfatter også distrikts- og regionalpolitikk, samiske formål, nasjonale minoriteter, bolig, bomiljø og byutvikling og geodata. Fra 2024 ble det skilt ut følgende områder til Digitaliserings- og forvaltningsområdet: statsforvalterembetene, forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, personvern og statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning.

6)

Det er tatt hensyn til delingen av Kommunal- og distriktsdepartementet og Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

7)

Se nærmere omtale i boks 4.2.

8)

Det er korrigert for oppgaveendringer i forbindelse med forvaltningsreformen. For 2020 er det korrigert for overføring av veiadministrasjon til fylkeskommunene.

9)

Tilsvarende justering er benyttet også for 2021–2025 selv om reguleringsreglene har blitt endret for disse årene. Effekter av endringer i reguleringsreglene for disse årene, som har gitt høyere pensjonsregulering hvert av årene, vil dermed inngå som en del av realveksten.

10)

I beregningene er det brukt ulike deflatorer på tvers av departementer. Inntekter inngår med motsatt fortegn.