Prop. 130 L

(2013–2014)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak)

Endringer i foretaksregisterloven (gjennomføring av direktiv 2012/17/EU om sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre)

Tilråding fra Nærings- og fiskeridepartementet 20. juni 2014, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Proposisjonens hovedinnhold

Proposisjonen inneholder forslag om endringer i lov 21. juni 1985 nr. 78 om registrering av foretak (foretaksregisterloven).

Forslaget gjennomfører europaparlaments- og rådsdirektiv 2012/17/EU av 13. juni 2012 om endring av rådsdirektiv 89/666/EØF og europaparlaments- og rådsdirektiv 2005/56/EF og 2009/101/EF om sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre.

Formålet med direktiv 2012/17/EU er å bedre tilgangen til ajourførte og pålitelige foretaksopplysninger. Det skal bli færre administrative byrder for næringslivet, og offentlig administrasjon skal styrkes ved å øke samarbeidet mellom de europeiske sentrale registrene, handelsregistrene og foretaksregistrene.

For å oppnå formålet med direktivet skal Europakommisjonen opprette, utvikle og drive en plattform (registersammenkoplingssystem) gjennom e-justice-portalen. De nasjonale foretaksregistrene skal koble seg til plattformen og dele foretaksopplysninger elektronisk gjennom plattformen.

Direktiv 2012/17/EU ble bindende for Norge ved EØS-komiteens beslutning nr. 177/2013 av 4. oktober 2013 der EØS-avtalens vedlegg XXII (Selskapsrett) ble endret, jf. Stortingets vedtak 8. april 2014, Prop. 38 S (2013–2014) og Innst. 155 S (2013–2014). Fristen for å gjennomføre direktiv 2012/17/EU er 7. juli 2014.

Enhver, herunder foretaksregistre i andre land, har etter foretaksregisterloven § 8-1 tilgang til opplysninger i Foretaksregisteret. Det er derfor ikke nødvendig med lovendring for at Foretaksregisteret skal kunne være en del av registersammenkoplingssystemet. For å tydeliggjøre at Foretaksregisteret kan delta i registersammenkoplingssystemet, og derved synliggjøre løsningen og informere næringsdrivende om hvor de kan finne informasjon om utenlandske foretak, foreslår departementet at Foretaksregisterets adgang til å delta i informasjonsutveksling med de europeiske foretaksregistrene reguleres i ny § 8-3 i foretaksregisterloven.

Ved registrering av utenlandske foretak i Foretaksregisteret skal det etter foretaksregisterloven § 3-8 første ledd gis en rekke opplysninger om foretaket. Etter § 3-8 andre ledd kan noen av opplysningene som skal registreres om utenlandske foretak i Foretaksregisteret utelates dersom de fremgår av et utenlandsk register som er godkjent av Kongen. Kongens myndighet er delegert til Nærings- og fiskeridepartementet.

Det er Brønnøysundregistrene som har den faglige kompetansen til å vurdere om et utenlandsk register skal godkjennes. Departementet foreslår å endre foretaksregisterloven § 3-8 andre ledd slik at myndigheten til å godkjenne utelandsk register ligger hos registerfører.

Videre foreslår departementet å endre foretaksregisterloven § 3-8 andre ledd slik at opplysninger ikke må registreres i Foretaksregisteret dersom opplysningene fremgår av et register som omfattes av registersammenkoplingssystemet i henhold til direktiv 2012/17/EU.

2 Gjeldende rett

Lov 21. juni 1985 nr. 78 om registrering av foretak (foretaksregisterloven) § 3-8 første ledd nr. 1 til 12 regulerer hvilke opplysninger om utenlandske foretak som skal registreres i Foretaksregisteret. Det er samme registreringsregler for alle utenlandske foretak uansett eier/selskapsform. Foretaksregisteret krever opplysninger om både det utenlandske foretaket og den norske avdelingen. Det fremgår av § 3-8 andre ledd at opplysningene som nevnt i første ledd nr. 2, 3 og 4 kan utelates dersom de fremgår av et utenlandsk register som nevnt i første ledd nr. 5 og som er godkjent av Kongen. Det vil si et offentlig foretaksregister i hovedforetakets hjemland. Kongens myndighet etter § 3-8 andre ledd er ved kgl. res. av 18. desember 1987 delegert til Nærings- og fiskeridepartementet.

Det følger av foretaksregisterloven § 8-1 at «enhver har rett til å gjøre seg kjent med det som er registrert i foretaksregisteret og få utskrift av dette. Dette gjelder likevel ikke fødselsnummer». Enhver, både norske og utenlandske, kan med dette få tilgang til opplysninger om både norske og utenlandske foretak som er registrert i Foretaksregisteret. Det vil si at også utenlandske foretaksregistre etter gjeldende rett har tilgang til opplysningene som er registrert i Foretaksregisteret.

Alle registrerte opplysninger om foretak er gratis tilgjengelig hos Foretaksregisteret. De aller fleste opplysningene er tilgjengelig gjennom søk på www.brreg.no, mens noen spesielle opplysninger utleveres ved å ta kontakt med Foretaksregisteret skriftlig eller per telefon. Det er gebyr for tilgang til dokumenter som er registrert i Foretaksregisteret.

3 Dagens ordning for deling av informasjon mellom utenlandske foretaksregistre

Norge er i dag medlem av European Business Register (EBR). EBR startet opp i 1998 og er et nettverk av nasjonale foretaksregistre. EBR er informasjonsleverandør fra for øyeblikket 28 jurisdiksjoner i Europa. EBR gir enkel tilgang til informasjon om europeiske foretak på nettet rett fra kilden. Det vil si hvert lands offisielle foretaksregister. EBR har kommet på plass gjennom kontakt mellom de deltakende foretaksregistrene.

Funksjonaliteten i EBR er på flere områder sammenfallende med formålet med direktivet. EBR er imidlertid ikke nevnt i direktivet som en mulig løsning for å gjennomføre direktivet. Eventuell gjenbruk og videreutvikling av EBRs funksjonalitet vil bli avgjort i forbindelse med at Kommisjonen gir gjennomføringsrettsakter knyttet til den tekniske utformingen av registersammenkoplingssystemet.

EU-programmet Connecting Europe Facility (CEF) Digital bør også nevnes i denne sammenhengen. Programmet skal bidra til å sikre og utvikle nødvendige grensekryssende digitale infrastrukturer for å kunne utveksle data innen EØS-området. En europeisk plattform for sammenknytting av foretaksinformasjon er et av tiltakene som ligger i programmet. Per dags dato er Norge observatør med mulighet til å komme med innspill til arbeidet.

4 Om direktiv 2012/17/EU

4.1 Bakgrunn og formål

Foretak ekspanderer i økende omfang utover landegrensene og utnytter de muligheter det indre marked byr på. Som følge av dette er det økende etterspørsel etter foretaksopplysninger i forbindelse med grenseoverskridende virksomhet. Det viser seg imidlertid at offisielle foretaksopplysninger ikke alltid er umiddelbart tilgjengelige på tvers av landegrensene. I henhold til direktivet fungerer de eksisterende frivillige ordningene om deling av foretaksinformasjon ikke tilfredsstillende, og medfører at borgerne og foretak i stadig større grad må søke etter foretaksinformasjon i hvert enkelt land.

Formålet med direktivet er å bedre tilgangen til ajourførte og pålitelige foretaksopplysninger. Dette skal bidra til å styrke det indre markedet og skape et konkurransedyktig Europa. Det skal bli færre administrative byrder for næringslivet, og offentlig administrasjon skal styrkes ved å øke samarbeidet mellom de europeiske foretaksregistrene.

Formålet med direktivet er ikke å opprette en sentralisert registerdatabase som lagrer viktige opplysninger om foretak eller å harmonisere de nasjonale systemene for foretaksregistre. Medlemsstatene har heller ikke plikt til å endre sine interne registersystemer.

4.2 Nærmere om registersammenkoplingssystemet

Det skal etableres en felles europeisk plattform (registersammenkoplingssystem) for utveksling av informasjon mellom foretaksregistrene i Europa. Plattformen skal også gjøre det mulig for andre, for eksempel næringsdrivende, å hente ut informasjon om foretak som er registrert i de europeiske foretaksregistrene. Registersammenkoplingssystemet er begrenset til de typene foretak som er omfattet av første selskapsrettsdirektiv. For norske forhold vil det si aksjeselskaper og allmennaksjeselskaper.

Informasjonen som skal deles gjennom registersammenkoplingssystemet vil i hovedsak være gjennomføring av grenseoverskridende fusjoner og oppdatering av status for foretak som har avdeling registrert i et annet europeisk land. Når det gjelder informasjon om grenseoverskridende fusjoner, fremgår det av direktivet at foretaksregistrene i Europa blant annet skal sende beskjed til hverandre elektronisk når gjennomføring av fusjon er registrert, slik at det overdragende foretaket kan slettes.

Direktivet legger til rette for at enhver kan hente informasjon om aksjeselskaper og allmennaksjeselskaper som er registrert i et europeisk foretaksregister. Direktiv 2009/101/EF artikkel 2 regulerer hvilke opplysninger og dokumenter som skal være tilgjengelige gjennom plattformen:

Stiftelsesdokument

Vedtekter

Signaturbestemmelse

Styre

Daglig leder

Aksjekapital

Årsregnskap

Flytting av selskaper

Oppløsning og sletting av selskaper

Dom som ugyldiggjør selskapet

Informasjon om konkurs

Noen av opplysningene er ikke aktuelle for norske foretak, men opplysningene vil kunne være tilgjengelige om utenlandske foretak.

Det følger av direktivet at foretaksregistrene skal dele informasjon gjennom registersammenkoplingssystemet uten unødig opphold. Direktivet gir også regler om hvilke opplysninger som skal være gratis tilgjengelig og hvordan de forskjellige foretakene skal kunne identifiseres i registersammenkoplingssystemet.

Det er medlemsstatenes ansvar å sikre at sine foretaksregistre kan koples til og fungere sammen med registersammenkoplingssystemet. Det følger av direktivet at e-justice-portalen skal være inngangsporten for å kunne hente ut opplysninger fra registersammenkoplingssystemet. I tillegg til e-justice-portalen kan medlemsstatene opprette valgfrie innganger til registersammenkoplingssystemet. For eksempel kan det være aktuelt med en inngang fra Brønnøysundregistrenes hjemmeside.

Direktivet gir Kommisjonen myndighet til å avgjøre om den skal utvikle og/eller drive plattformen selv eller gjennom en tredjemann. Uavhengig av valgt modell for utvikling og drift, skal Kommisjonen ved hjelp av gjennomføringsrettsakter vedta de tekniske spesifikasjonene for registersammenkoplingssystemet innen 7. juli 2015.

Direktivet legger til grunn at enhver behandling av personopplysninger skal være i samsvar med rettsaktene om personvern.

4.3 Finansiering

Opprettelsen og den fremtidige utviklingen av plattformen og de tilpasninger av portalen som følger av direktivet, skal finansieres over Unionens alminnelige budsjett. Vedlikehold og drift av plattformen skal finansieres over Unionens alminnelige budsjett og kan samfinansieres ved hjelp av gebyrer for tilgang til registersammenkoplingssystemet som innkreves fra den enkelte bruker. Kommisjonen delegeres fullmakt til å vedta bestemmelser om hvorvidt plattformen skal samfinansieres gjennom innkreving av gebyrer fra brukerne, og eventuelt hvilke beløp som skal kreves i gebyr.

Kommisjonens myndighet til å beslutte samfinansiering ved hjelp av gebyrer berører ikke de nasjonale registrenes mulighet til å kreve gebyr.

Hver medlemsstat skal dekke kostnadene for tilpasning av sine nasjonale registre, samt kostnadene for vedlikehold og drift som følger av direktivet.

5 Høring

Nærings- og fiskeridepartementet sendte 10. februar 2014 på alminnelig høring et høringsnotat med forslag til endringer i foretaksregisterloven i forbindelse med implementering av direktiv 2012/17/EU om sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre. Høringsfristen var 25. mars 2014. Høringsnotatet ble sendt til følgende instanser:

Alle departementene

Aksjonærforeningen i Norge

Brønnøysundregistrene

Den Norske Advokatforening

Den norske Revisorforening

Finans Norge

Finanstilsynet

Konkursrådet

Lotteri- og stiftelsestilsynet

Norges Autoriserte Regnskapsføreres Forening

Næringslivets Hovedorganisasjon

Småbedriftsforbundet

Nærings- og fiskeridepartementet har mottatt uttalelser fra 12 instanser, hvorav to har merknader. Dette er Brønnøysundregistrene og Næringslivets Hovedorganisasjon.

Følgende 10 instanser hadde ikke merknader: Arbeids- og sosialdepartementet, Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet, Finansdepartementet, Helse- og omsorgsdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet, Klima- og miljødepartementet, Kunnskapsdepartementet, Landbruks- og matdepartementet, Utenriksdepartementet og Lotteri- og stiftelsestilsynet.

Brønnøysundregistrene er i all hovedsak enig med de vurderinger og forslag som går frem i høringsnotatet. Brønnøysundregistrene uttaler at det kan være en fordel om det går klarere frem av forslaget til foretaksregisterloven § 3-8 andre ledd at registerfører har kompetansen til å godkjenne utenlandsk register.

Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO) er positive til etableringen av en felleseuropeisk plattform for sammenkopling av sentral selskapsinformasjon registrert i ulike nasjonale selskapsregistre i EØS-området (registersammenkoplingssystem). NHO uttaler at dette vil forenkle norske bedrifters tilgang til ajourførte og pålitelige foretaksopplysninger over landegrensene, og bidra til at bedriftene kan bruke færre ressurser enn i dag på å finne relevant foretaksinformasjon og fatte sine beslutninger på et så oppdatert og korrekt grunnlag som mulig. NHO mener at en norsk tilslutning vil kunne ha en positiv effekt på norske bedrifters konkurransedyktighet.

NHO viser til at det følger av direktivet at e-justice-portalen skal være en obligastorisk inngangsport for å kunne hente ut opplysninger fra registersammenkoplingssystemet, og at direktivet samtidig åpner for at medlemsstatene kan etablere en eller flere valgfrie innganger til systemet. NHO mener at dersom det felleseuropeiske registersammenkoplingssystemet skal fungere etter sin hensikt, er det helt avgjørende at systemet gjøres kjent i Norge og at tilgang til systemet også kan skje via alternative inngangsporter som er lett tilgjengelig for potensielle brukere. NHO mener derfor at det bør etableres en alternativ norsk tilgang til systemet via Brønnøysundregistrenes hjemmeside.

6 Departementets vurdering

6.1 Formålet med direktivet

Etter departementets vurdering er direktiv 2012/17/EU positivt for næringslivet, myndigheter og andre som har behov for oppdaterte foretaksopplysninger. Direktivet vil gjøre det enklere å utveksle foretaksinformasjon mellom foretaksregistrene i EØS-området. Det vil således kunne bidra til at næringslivet, kreditorer, forretningsforbindelser, myndigheter og andre kan få raskere og enklere tilgang til oppdaterte opplysninger om hovedforetak og avdelinger i andre land. Opplysninger om grensekryssende fusjoner mellom foretak og flytting av hovedsete vil også bli raskere og enklere tilgjengelig.

Departementet viser til at det i dag forekommer at for eksempel avdelinger av utenlandske foretak fortsatt er registrert i Foretaksregisteret, selv om hovedforetaket er slettet. Etter departementets vurdering vil registersammenkoplingssystemet bidra til at oppdaterte opplysninger om foretak deles raskere mellom foretaksregistrene slik at registrene enklere kan oppdateres.

6.2 Behovet for lovendringer

Det følger av foretaksregisterloven § 8-1 at «enhver» har rett til å gjøre seg kjent med opplysninger som er registrert i Foretaksregisteret og få utskrift av dette. Andre lands foretaksregistre har derfor etter gjeldende rett tilgang til opplysningene i Foretaksregisteret. På denne bakgrunn er det ikke nødvendig med lovendring for at Foretaksregisteret skal kunne være en del av registersammenkoplingssystemet. Departementet mener imidlertid at det kan være en fordel at foretaksregisterloven endres slik at det er klart at Foretaksregisteret kan delta i informasjonsutveksling med de europeiske foretaksregistrene. Dersom adgangen til å delta i registersammenkoplingssystemet tydeliggjøres i foretaksregisterloven, kan dette bidra til å synliggjøre løsningen og informere næringsdrivende om hvor de kan finne informasjon om utenlandske foretak. Departementet foreslår at Foretaksregisterets adgang til å delta i informasjonsutveksling med de europeiske foretaksregistrene reguleres i ny § 8-3 i foretaksregisterloven.

I forbindelse med registrering av avdeling av utenlandsk foretak i Foretaksregisteret, skal det gis en rekke opplysninger om det utenlandske foretaket, jf. foretaksregisterloven § 3-8 første ledd. Det følger av foretaksregisterloven § 3-8 andre ledd at noen av opplysningene som skal registreres om utenlandske foretak i Foretaksregisteret, kan utelates dersom de fremgår av et utenlandsk register som er godkjent av Kongen. Utenlandske foretak som er registrert i Foretaksregisteret har etter gjeldende rett en plikt til å oppdatere de registrerte opplysningene når de endres. Foretaksregisteret har imidlertid erfart at det i praksis sjelden eller aldri blir sendt inn melding som oppdaterer opplysningene i Foretaksregisteret. Etter departementets vurdering kan en henvisning til direktivet i § 3-8 andre ledd bidra til å synliggjøre kravet om å oppdatere opplysningene om utenlandske foretak. Videre bør det etter departementets vurdering åpnes for at opplysningene som nevnt i § 3-8 andre ledd også kan utelates dersom de aktuelle opplysningene fremgår av et register som omfattes av registersammenkoplingssystemet i henhold til direktivet. Departementet foreslår derfor at § 3-8 andre ledd endres slik at det ikke er et krav om at de aktuelle opplysningene må registreres i Foretaksregisteret dersom opplysningene fremgår av et register i henhold til direktivet.

Henvisningen til direktivet i § 3-8 andre ledd kommer i tillegg til gjeldende ordlyd, da Foretaksregisteret også registrerer utenlandske foretak som hører hjemme utenfor EØS-området.

Direktivet åpner for at også land utenfor EØS etter hvert kan knytte seg til registersammenkoplingssystemet. Det er derfor grunn til å tro at det kan bli et økende behov for å godkjenne utenlandske foretaksregistre. I forslaget som ble sendt på alminnelig høring 10. februar 2014 var det ikke foreslått noen endring i § 3-8 andre ledd knyttet til at myndigheten etter bestemmelsen tilligger Kongen. Denne myndigheten er delegert til Nærings- og fiskeridepartementet ved kgl. res. av 18. desember 1987, jf. kapittel 2. Det er Brønnøysundregistrene som har den faglige kompetansen til å vurdere om et utenlandsk register bør godkjennes. På denne bakgrunn mener departementet det er effektivitetsfremmende at myndigheten til å bestemme om opplysningene kan utelates når de er registrert i utenlandsk register bør ligge hos Brønnøysundregistrene. Departementet er enig med Brønnøysundregistrene i at det bør komme klart frem at myndigheten etter foretaksregisterloven § 3-8 andre ledd tilligger registerfører, og foreslår derfor at dette fremgår uttrykkelig av bestemmelsen. Hensynet til et oversiktlig regelverk, og slik at regelverket gir uttrykk for de faktiske myndighetsforhold tilsier etter departementets syn også en slik løsning, fremfor at departementet videredelegerer sin myndighet etter § 3-8 andre ledd til Brønnøysundregistrene ved eget delegeringsvedtak.

Det fremgår av direktivet at Kommisjonens myndighet til å beslutte samfinansiering ved hjelp av gebyrer ikke berører de nasjonale registrenes mulighet til å kreve gebyr. Departementet finner derfor ikke grunnlag for å gjøre endringer i gebyrene og i gebyrstrukturen i Brønnøysundregistrene. Etter departementets oppfatning vil det være naturlig at eventuelle endringer i gebyrene som følge av direktivet vurderes i forbindelse med en eventuell gjennomgang av gebyrstrukturen i Brønnøysundregistrene.

6.3 Tilgang til registersammenkoplingssystemet

Det fremgår både av høringsnotatet av 10. februar 2014 og av kapittel 4.2 ovenfor at det kan være aktuelt med en inngang fra Brønnøysundregisterenes hjemmeside, som et tillegg til e-justice-portalen. Om, og i tilfelle hvilke, alternative inngangsporter som eventuelt skal etableres i tillegg til e-justice-portalen vil bli vurdert av departementet og Brønnøysundregistrene i det videre arbeidet, og medfører ikke behov for endringer i foretaksregisterloven. Departementet noterer seg imidlertid at NHO ønsker en slik inngangsport i tillegg til e-justice-portalen.

7 Økonomiske og administrative konsekvenser

Etter departementets vurdering har direktiv 2012/17/EU i seg selv ikke økonomiske og administrative konsekvenser. Kommisjonen er imidlertid gitt fullmakt til å gi gjennomføringsrettsakter knyttet til den tekniske utformingen av plattformen innen 7. juli 2015. Gjennomføringsrettsaktene vil ha økonomiske og administrative konsekvenser for Brønnøysundregistrene.

Opprettelsen og den fremtidige utviklingen av plattformen og de tilpasninger i portalen som følger av direktivet, skal finansieres over Unionens alminnelige budsjett. Plattformens vedlikehold og funksjon skal også finansieres over Unionens alminnelige budsjett, men kan samfinansieres ved hjelp av gebyrer for brukerne for tilgang til registersammenkoplingssystemet. Kommisjonen har fullmakt til å vedta samfinansiering ved bruk av gebyrer.

Hver medlemsstat skal dekke utgiftene til tilpasning av sine nasjonale registre samt vedlikehold og funksjon som følger av direktivet. Gjennomføringsrettsaktene vil således ha økonomiske og administrative konsekvenser for Foretaksregisteret. Som følge av gjennomføringsrettsaktene kan det være behov for å gjøre endringer slik at Foretaksregisteret kan kommunisere med registersammenkoplingssystemet. Da Kommisjonen ikke har gitt gjennomføringsrettsakter ennå, er det på det nåværende tidspunkt ikke mulig å anslå de økonomiske og administrative konsekvensene.

8 Merknader til de enkelte bestemmelsene i lovforslaget

Til § 3-8 andre ledd

Endringen innebærer at opplysninger om utenlandske foretak ikke må registreres i Foretaksregisteret dersom opplysningene fremgår av et register som omfattes av registersammenkoplingssystemet i henhold til direktiv 2012/17/EU. Opplysninger om utenlandske foretak registrert i foretaksregistre utenfor EØS-området trenger heller ikke registreres i Foretaksregisteret dersom de fremgår av et register som er godkjent av registerfører.

Til ny § 8-3

Bestemmelsen fastsetter at Foretaksregisteret kan avlevere opplysninger til og hente opplysninger fra andre foretaksregistre i henhold til direktiv 2012/17/EU.

Tilråding

Nærings- og fiskeridepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i foretaksregisterloven (gjennomføring av direktiv 2012/17/EU om sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre).

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak til lov om endringer i foretaksregistrerloven (gjennomføring av direktiv 2012/17/EU om sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre) i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til lov om endringer i foretaksregisterloven (gjennomføring av direktiv 2012/17/EU om sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre)

I

I lov 21. juni 1985 nr. 78 om registrering av foretak (foretaksregisterloven) gjøres følgende endringer:

§ 3-8 andre ledd skal lyde:

Opplysninger som nevnt i første ledd punktene 2, 3 og 4 kan utelates dersom de fremgår av et utenlandsk register som nevnt i første ledd nr. 5 og som er godkjent av registerfører, eller som omfattes av direktiv 2012/17/EU.

Ny § 8-3 skal lyde:

§ 8-3 (utlevering av opplysninger mellom Foretaksregisteret og utenlandske registre)

Foretaksregisteret kan avlevere opplysninger til og hente opplysninger fra andre foretaksregistre i henhold til direktiv 2012/17/EU.

II

Loven gjelder fra den tid Kongen bestemmer.