Prop. 1 S

(2017–2018)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2018

Statsbudsjettet

Tilråding fra Finansdepartementet 29. september 2017, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedtrekk og prioriteringer i budsjettet for 2018

1.1 Hovedtrekk

Norge er et land med store muligheter. Mange deltar i arbeidslivet, og vi har store naturressurser, en kompetent arbeidsstyrke og solide statsfinanser. Velstanden er jevnere fordelt enn i de fleste andre land. Vi produserer varer og tjenester effektivt og får godt betalt. Vår velstand er bygd på handel med utlandet og frie markeder. Over tid er det særlig vekstevnen i fastlandsøkonomien som bestemmer velferdsutviklingen i Norge. Høy arbeidsinnsats og økende produktivitet er grunnlaget for høy verdiskaping.

Finanspolitikken har de siste årene vært brukt aktivt for å motvirke arbeidsledighet. Det har virket etter hensikten. Sammen med lave renter og en markert bedret konkurranseevne har en målrettet finanspolitikk bidratt til at veksten nå er på vei opp og ledigheten er på vei ned, også på Sør- og Vestlandet.

Etterspørselen fra petroleumsnæringen har gjennom flere tiår trukket opp aktiviteten i fastlandsøkonomien. Petroleumsnæringen vil være viktig for norsk økonomi også i lang tid fremover, men den vil bidra mindre til veksten enn før. Derfor må det legges til rette for ny vekst i andre næringer.

Regjeringen fortsetter arbeidet for gode rammebetingelser for næringslivet, med et enklere og mer vekstfremmende skattesystem og en kompetent arbeidsstyrke. Det vil styrke næringslivets konkurransekraft.

Vi må få mer ut av ressursene som brukes i offentlig sektor. Regjeringen ønsker derfor større oppmerksomhet om resultater og hva vi får igjen for pengene. Produktivitetsvekst i offentlig sektor betyr at tjenestetilbudet kan forbedres uten utgiftsøkninger, noe som også fremmer konkurransekraft og legger til rette for ny virksomhet i privat sektor. Det vil komme godt med når handlingsrommet fremover vil være langt mindre enn vi er blitt vant til.

Hovedlinjer i den økonomiske politikken og utsiktene for norsk økonomi er nærmere omtalt i Meld. St. 1 (2017–2018) Nasjonalbudsjettet 2018.

Innenfor handlingsregelens langsiktige rammer skal den offentlige pengebruken tilpasses situasjonen i økonomien. Regjeringens forslag til budsjett for 2018 innebærer en bruk av oljeinntekter på 231,1 mrd. kroner, målt ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Det tilsvarer 2,9 pst. av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til året.

I likhet med budsjettene for de siste årene fortsetter regjeringen i budsjettforslaget for 2018 å satse på velferdsordningene folk er avhengige av, og på å bedre infrastrukturen. Regjeringen fortsetter også gjennomføringen av skattereformen i tråd med enigheten i Stortinget. Dette legger til rette for å øke Norges vekstevne. Regjeringens hovedprioriteringer på utgiftssiden er:

Helse

Samferdsel

Kunnskap

Kommuneøkonomi

Trygghet og beredskap

1.2 Hovedprioriteringer i 2018

Helse

Regjeringen ønsker at alle skal ha tilgang til likeverdige helsetjenester av god kvalitet. Gjennom økte bevilgninger, klare prioriteringer og nye løsninger prioriterer regjeringen helse- og omsorgssektoren. Det er gode resultater på en rekke områder i norsk helsetjeneste. Regjeringen vil ta vare på det som fungerer bra og forbedre områder hvor det er potensiale for å utnytte ressursene bedre. Regjeringen vil øke tilgjengelighet, kapasitet og kvalitet i helse- og omsorgssektoren.

For å bidra til kortere ventetider for behandling i spesialisthelsetjenestene, foreslås det økte bevilgninger for å behandle flere pasienter i sykehusene. Budsjettforslaget gir rom for en fortsatt høy vekst i aktiviteten, på om lag 2 pst. Veksten omfatter behandling innen somatikk, psykisk helsevern, rus og rehabilitering. I tillegg foreslår regjeringen å gi investeringslån til nytt sykehus i Nordmøre og Romsdal, til modernisering og utbygging av sykehuset i Haugesund og til nytt klinikkbygg ved Radiumhospitalet. Nye investeringslån kommer i tillegg til videreføring av lån til allerede igangsatte investeringsprosjekter.

Personer med rusproblemer bør få et bedre tilbud. De regionale helseforetakene skal derfor prioritere tverrfaglig, spesialisert rusbehandling. Videre er 300 mill. kroner av veksten i kommunenes frie inntekter i 2018 begrunnet med Opptrappingsplanen for rusfeltet (2016–2020).

Regjeringen legger til rette for å gi tilsagn om investeringstilskudd til 1 800 heldøgns omsorgsplasser i 2018. For å sikre en økning i antall plasser, ble tilskuddsordningen lagt om i 2017. Omleggingen innebærer at det fra og med 2021 kun vil gis tilskudd til plasser som bidrar til netto tilvekst av omsorgsplasser.

I 2018 vil det startes opp en pilot med primærhelseteam i enkelte kommuner, der teamet vil bestå av fastlege, sykepleier og helsesekretær. Forsøket skal gi nødvendig kunnskap om effektene av en endret organisering og finansiering av fastlegetjenester i kommunene.

Regjeringen vil styrke kompetansen og ledelsen i de kommunale helse- og omsorgstjenestene gjennom Kompetanseløft 2020. I 2018 foreslås det å øke bevilgningen til grunn-, videre- og etterutdanning av ansatte i omsorgstjenestene med 25 mill. kroner.

Samferdsel

Den sterke satsingen på veier, jernbane og kollektivtrafikk fortsetter. Reduserte transportkostnader bedrer fremkommeligheten for næringslivet og legger til rette for et velfungerende bo- og arbeidsmarked over hele landet.

Regjeringen følger opp prioriteringene i den fremlagte Nasjonal transportplan 2018–2029 (NTP). I 2018 foreslår regjeringen å bevilge nær 61 mrd. kroner til NTP-formål. Dette er om lag 3 mrd. kroner mer enn i Saldert budsjett 2017.

Bevilgningen til utbyggingsselskapet Nye Veier AS foreslås økt i tråd med regjeringens varslede ambisjon om nivået på årlige tilskudd til selskapet fra og med 2018 og fullmakt fra Stortinget. Dette legger til rette for betydelig aktivitet i veiselskapet i 2018. Videre prioriterer budsjettforslaget oppstart av veiprosjektet rv 3/rv 25 Ommangsvollen – Grundset/Basthjørnet i Hedmark i 2018. Prosjektet skal gjennomføres som et offentlig-privat samarbeid (OPS). I tillegg legger regjeringen opp til forberedende arbeid og oppstart av tre nye riksveiprosjekter i 2018 i regi av Statens vegvesen, E16 Eggemoen – Olum, E6 Kapskarmo – Brattås – Lien og skredsikringsprosjektet E69 Skarvbergtunnelen i Finmark.

Budsjettforslaget vil gi bedre forvaltning av eksisterende infrastruktur gjennom økte bevilgninger til drift og vedlikehold. Satsingen på økt veivedlikehold videreføres slik at veistandarden kan forbedres.

Regjeringen foreslår å øke tilskuddet til statlig delfinansiering av viktige kollektivprosjekter i de største byene. Tilskuddet utgjør et viktig bidrag til utviklingen av det lokale kollektivtilbudet i de aktuelle byområdene.

Budsjettforslaget legger til rette for at det kan startes opp to jernbaneprosjekter på indre Intercity, ett på Dovrebanen og ett på Østfoldbanen. Det legges også til rette for god fremdrift i igangsatte prosjekter. Regjeringen viderefører et høyt nivå på vedlikehold av jernbanen og foreslår økte bevilgninger til planlegging av nye prosjekter.

Kunnskap

Kunnskap er viktig, både for hvert enkelt menneske og for samfunnet som helhet. Gjennom utdanningsløpet tilegner barn og unge seg kunnskaper, ferdigheter og holdninger som legger til rette for livsmestring og aktiv deltakelse i arbeids- og samfunnsliv. Forskning og utvikling bidrar til et mer konkurransedyktig næringsliv og til å skape nye, vekstkraftige næringer. Regjeringen øker innsatsen på disse områdene i forslaget til statsbudsjett for 2018.

I budsjettforslaget foreslås det å videreføre bevilgningen på over 1,3 mrd. kroner til økt lærertetthet på 1.–4. trinn. Det legger blant annet til rette for en tettere oppfølging av elever som står i fare for å bli hengende etter i opplæringen. Et forslag om lovfestet plikt for skolene til å gi intensiv opplæring til elever på 1.–4. trinn som strever med lesing, skriving og regning, har vært på høring sommeren 2017. Regjeringen foreslår i tillegg økte bevilgninger til tidlig innsats med 100 mill. kroner over Kunnskapsdepartementets budsjett og 200 mill. kroner til kommunene.

Kompetente lærere med relevant utdanning er viktig for elevenes læring. Regjeringen fortsetter derfor satsingen på videreutdanning for lærere og skoleledere. I tillegg foreslås det å utvikle nye videreutdanningstilbud i spesialpedagogikk og begynneropplæring. Regjeringen vil også utvide ordningen med tilsetting av lærerspesialister i skolen. Det vil også bli opprettet flere studieplasser i spesialistutdanningen.

Studiestøtten til fulltidsstudenter som tar høyere utdanning eller fagskoleutdanning ble våren 2017 økt med en kvart måned. Regjeringen fortsetter opptrappingen mot elleve måneders studiestøtte med ytterligere en kvart måned i 2018. For å stimulere studentene til å fullføre gradsgivende utdanning vil regjeringen også endre utformingen av konverteringsordningen fra undervisningsåret 2019–2020. Endringen skal gi studenter økonomisk uttelling for avlagte grader.

Regjeringen følger opp langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. Budsjettforslaget prioriterer blant annet forskningsinfrastruktur, muliggjørende teknologier og fri prosjektstøtte. Regjeringen foreslår også økte stimuleringsmidler for norsk deltakelse i Horisont 2020. Det foreslås i tillegg oppstartsbevilgning til et nytt livsvitenskapsbygg ved Universitetet i Oslo.

Samlede bevilgninger til forskning og utvikling anslås å utgjøre om lag 35,4 mrd. kroner i 2018. Bevilgningene utgjør 1,04 pst. av anslått BNP i 2018. Når også Skattefunn-ordningen inkluderes, er anslaget for samlede bevilgninger til formålet om lag 39,8 mrd. kroner, tilsvarende 1,17 pst. av anslått BNP.

Kommuneøkonomi

En god og forutsigbar kommuneøkonomi er viktig for at kommunene og fylkeskommunene skal kunne ivareta sine oppgaver. Regjeringens forslag til budsjett for 2018 legger til rette for at kommunesektoren kan tilby flere og bedre tjenester. Opplegget gir blant annet rom for et bedre tilbud til personer med rusproblemer, økt satsing på tidlig innsats i barnehage og skole, og forebyggende tiltak for barn, unge og familier.

Forslaget innebærer en realvekst i kommunesektorens frie inntekter på knapt 3,8 mrd. kroner og en vekst i kommunesektorens samlede inntekter på 4,6 mrd. kroner. Innenfor veksten i frie inntekter er enkelte formål særskilt ivaretatt. For kommunene begrunnes 300 mill. kroner med opptrappingsplanen for rusfeltet, 200 mill. kroner med tidlig innsats i barnehage og skole og 200 mill. kroner med forebyggende tiltak for barn, unge og familier. Slike tiltak vil være med på å ruste kommunene for barnevernsreformen, samtidig som de underbygger regjeringens prioriterte satsinger innenfor arbeid med psykisk helse, rus, vold og overgrep. Kommunene kan innenfor disse midlene også prioritere ytterligere satsing på helsestasjons- og skolehelsetjenesten i 2018. For fylkeskommunene skal 100 mill. kroner gis en særskilt fordeling til ferjefylkene, slik at disse kan sørge for god infrastruktur for folk og næringsliv langs kysten og legge til rette for investeringer i mer miljøvennlig teknologi. Den samlede veksten i kommunesektorens frie inntekter er høyere enn det som er nødvendig for å dekke formålene ovenfor og anslåtte kostnader knyttet til utviklingen i demografi og pensjoner.

Også på andre kommunale og fylkeskommunale ansvarsområder legger regjeringen til rette for flere og bedre tjenester. Innenfor de kommunale helse- og omsorgstjenestene foreslår regjeringen blant annet at det kan gis tilsagn om tilskudd til 1 800 heldøgns omsorgsplasser. Innenfor samferdselssektoren foreslår regjeringen blant annet økt tilskudd til statlig delfinansiering av viktige kollektivprosjekter i de fire største byene.

Regjeringen mener at det er rom for mer effektiv ressursbruk i kommunesektoren. Dersom kommunene og fylkeskommunene effektiviserer ressursbruken, vil tjenestetilbudet kunne forbedres ytterligere. En effektivisering av virksomheten i kommunene på 0,5 pst. vil frigjøre 1,2 mrd. kroner i 2018 som kan brukes til styrking av tjenestene, i tillegg til det som følger av inntektsveksten.

Trygghet og beredskap

Regjeringen arbeider for et tryggere samfunn. Budsjettforslaget bidrar til økt kapasitet i politidistriktene. Regjeringen legger opp til at etableringen av nytt nasjonalt beredskapssenter for politiet starter opp i 2018. Det nye senteret vil bidra til økt beredskap og gi en raskere og mer koordinert respons fra politiet når hendelser oppstår. Budsjettforslaget tar høyde for merutgifter til implementering av ny grenseforordning i Schengen-området. Regjeringen foreslår også midler til anskaffelse av tre nye politihelikoptre.

Budsjettforslaget legger til rette for økt kapasitet i kriminalomsorgen til gjennomføring av straff og varetekt. Oppstart av byggeprosjekt om nytt fengsel i Agder ble besluttet i forbindelse med RNB 2017, og prosjektet fortsetter i 2018. I tillegg videreføres leie av høysikkerhets fengselsplasser i Nederland. Straffegjennomføring med elektronisk kontroll vil også bli utvidet i 2018. Disse tiltakene vil bidra til kortere soningskøer og raskere overføring av varetektsinnsatte fra politiarrest til fengsel.

Redningshelikopteranskaffelsen videreføres i 2018. Regjeringen foreslår også økte midler til objektsikring i Nødnett.

Ankomstfasen for nyankomne asylsøkere bør være effektiv og forutsigbar. Regjeringen foreslår derfor at ankomstsenterfunksjonen videreutvikles, blant annet ved at Politiets utlendingsenhet (PU) og Utlendingsdirektoratet (UDI) samlokaliseres. For å bidra til trygghet og bedre integrering, foreslår regjeringen å øke politiinnsatsen i Oslo sør.

Forsvaret er viktig for samfunnets samlede beredskap. I tråd med langtidsplanen for forsvarssektoren legger regjeringen opp til vesentlige bevilgningsøkninger til sentrale kapasiteter i forsvarssektoren. Budsjettforslaget innebærer økt aktivitet og bedre beredskap i alle forsvarsgrenene. Investeringsnivået økes. Regjeringen vil fortsette etableringen av et jegerkompani tilknyttet Garnisonen i Sør-Varanger og foreslår å øke bevilgningen til trening og øving i Luftforsvaret og Sjøforsvaret. Budsjettforslaget innebærer også betydelige bevilgningsøkninger til objektsikring, Etterretningstjenesten og Nasjonal sikkerhetsmyndighet. Det tas også høyde for norske bidrag til NATO- og FN-ledede utenlandsoperasjoner. Ambisjonene for kampflyanskaffelsen videreføres.

Regjeringen foreslår at det som tiltak under Nasjonal transportplan 2018–2029 legges til rette for flere fiberkabler til utlandet og en pilot for alternativt kjernenett. Dette skal redusere sårbarheten både i Norges tilkobling til de globale ekomnettene og i telenettverkene i Norge.

Videre foreslår regjeringen midler til Petroleumstilsynets arbeid med å øke IKT-sikkerheten i petroleumsnæringen, finansiert gjennom økt sektoravgift. Satsingen omfatter kunnskaps- og kompetanseutvikling og økt oppfølging av virksomhetenes arbeid med IKT-sikkerhet. Det fremgår av Lysne-utvalgets arbeid og samfunnssikkerhetsmeldingen at det er behov for flere spesialister innenfor IKT-sikkerhet. Regjeringen foreslår at satsingen i 2017 om nye IKT-studieplasser videreføres, og at det i 2018 tas opp ytterligere 500 studenter.

Det er behov for forsvarlige planer for fremtidig dekommisjonering (nedbygging og riving) av de norske atomreaktorene og oppbevaring av nasjonalt atomavfall. Regjeringen følger nå opp anbefalingene i de to kvalitetssikringsrapportene på det nukleære området som ble levert i 2016. I 2018 foreslår regjeringen midler til videre drift av Haldenreaktoren, forberedelser til dekommisjonering av reaktorene og håndtering av atomavfall. Det skal også opprettes et nytt forvaltningsorgan for trygg håndtering av nasjonalt atomavfall og dekommisjonering av atomanlegg.

2 Nærmere om budsjettforslaget

2.1 Hovedtall i budsjettet

Det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet måles ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. I beregningen korrigeres det blant annet for virkningene av økonomiske svingninger på skatter, avgifter, renter og ledighetstrygd. Endringen i dette underskuddet som andel av trend-BNP for Fastlands-Norge er et forenklet mål på budsjettets virkning på økonomien. Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2018 innebærer et strukturelt, oljekorrigert budsjettunderskudd på 231,1 mrd. kroner. Målt som andel av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2018 utgjør underskuddet 2,9 pst. Regjeringens forslag innebærer en økt bruk av oljeinntekter som svarer til under 0,1 pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge. Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2017 til 2018 anslås til 1,0 pst.

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet og Statens pensjonsfond

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet anslås til 255,4 mrd. kroner i 2018. Dette underskuddet motsvares av en overføring fra Statens pensjonsfond utland, slik at statsbudsjettet er i balanse. Forskjellen mellom det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet og det oljekorrigerte budsjettunderskuddet er nærmere redegjort for i Nasjonalbudsjettet 2018.

Det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond anslås til 141,3 mrd. kroner i 2018. Overskuddet består av statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten fratrukket overføringen til statsbudsjettet for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, samt rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge.

Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond ved utgangen av 2018 anslås til 8 465 mrd. kroner. Av dette er 8 224 mrd. kroner i Statens pensjonsfond utland, mens 241 mrd. kroner er i Statens pensjonsfond Norge. Utenlandsdelen av fondet anslås å øke med 326 mrd. kroner i 2018, fra en anslått kapital på 7 898 mrd. kroner ved utgangen av 2017.

Tabell 2.1 Hovedtall i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond utenom lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

1.

Statsbudsjettets stilling

A Statsbudsjettets inntekter i alt

1 180,6

1 252,9

6,1

A.1 Inntekter fra petroleumsvirksomhet

163,8

208,0

27,0

A.2 Inntekter utenom petroleumsvirksomhet

1 016,8

1 044,9

2,8

B Statsbudsjettets utgifter i alt

1 301,8

1 325,2

1,8

B.1 Utgifter til petroleumsvirksomhet

25,5

25,0

-2,0

B.2 Utgifter utenom petroleumsvirksomhet

1 276,3

1 300,2

1,9

Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2)

-259,5

-255,4

-1,6

+

Overført fra Statens pensjonsfond utland

259,5

255,4

-1,6

=

Statsbudsjettets overskudd før lånetransaksjoner

0,0

0,0

-

2.

Statens pensjonsfond

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland

138,3

183,0

32,4

-

Overført til statsbudsjettet

259,5

255,4

-1,6

+

Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond

207,5

213,6

2,9

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

86,3

141,3

63,8

3.

Statsbudsjettet og Statens pensjonsfond

Samlet overskudd

86,3

141,3

63,8

Kilde: Finansdepartementet

2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Tabell 2.2 viser statsbudsjettets inntekter og utgifter når petroleumsvirksomheten og lånetransaksjoner holdes utenom.

Tabell 2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Statsbudsjettets inntekter (utenom petroleum)

1 016,8

1 044,9

2,8

Sum skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

935,6

971,8

3,9

Skatt på formue og inntekt

239,9

246,8

2,9

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

316,7

326,8

3,2

Merverdiavgift

270,3

291,5

7,8

Avgifter på tobakk og alkohol

20,8

20,9

0,5

Avgifter på motorvogner

28,8

24,9

-13,4

Elektrisitetsavgift

10,5

11,1

5,7

Tollinntekter

3,3

3,5

3,3

Andre avgifter

45,4

46,4

2,1

Renter og aksjeutbytte

26,9

30,0

11,5

Inntekter av statens forretningsdrift

2,5

2,5

-1,4

Andre inntekter

51,7

40,5

-21,6

Statsbudsjettets utgifter (utenom petroleum)

1 276,3

1 300,2

1,9

Sum folketrygden

460,5

470,1

2,1

Alderspensjon

215,0

223,1

3,8

Sykepenger

41,1

42,6

3,5

Øvrige sosiale formål

134,6

137,5

2,1

Helsetjenester

31,5

32,0

1,5

Foreldrepenger

21,0

21,1

0,7

Arbeidsliv

17,4

13,9

-19,8

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

160,6

164,4

2,4

Regionale helseforetak

141,2

147,8

4,7

Transport og kommunikasjon

67,2

66,9

-0,4

Forsvaret

51,2

55,0

7,4

Høyere utdanning og fagskoler

36,5

38,6

5,8

Offisiell utviklingshjelp¹

32,6

33,6

3,0

Politi og påtalemyndighet

19,1

20,0

4,4

Barnetrygd og kontantstøtte

16,9

16,8

-0,6

Jordbruksavtalen

14,6

15,1

3,6

Renter på statsgjeld

11,6

8,9

-23,6

Andre utgifter

264,3

263,1

-0,5

Oljekorrigert overskudd

-259,5

-255,4

-1,6

¹ Den ODA-godkjente offisielle utviklingshjelpen inkluderer i tillegg midler til Norfund (grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland), midler til Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB), enkelte bistandsmidler under Kunnskapsdepartementet, samt Riksrevisjonens bistandsutgifter og utgifter til merverdiavgift til bistandsformål (som budsjetteres under Finansdepartementet).

Kilde: Finansdepartementet

2.2.1 Inntekter

De største inntektene kommer fra skatter og avgifter fra Fastlands-Norge. Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 971,8 mrd. kroner i 2018. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Anslagene for skatter og avgifter for 2018 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2017, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på de vekstforutsetningene for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2018. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og kommunale og fylkeskommunale skattører.

Regjeringens forslag til budsjett inneholder nye skatte- og avgiftslettelser i 2018 på om lag 3,0 mrd. kroner påløpt og 0,7 mrd. kroner bokført. Skatte- og avgiftsopplegget for 2018 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2017–2018) Skatter, avgifter og toll 2018.

Inntekter utenom skatter og avgifter består i hovedsak av utbytteinntekter, renteinntekter og salgs- og leieinntekter. Det vises til nærmere omtale i kapittel 3.

2.2.2 Utgifter

De største utgiftene gjelder folketrygdens ytelser som til sammen anslås til 470,1 mrd. kroner i 2018. Andre større utgifter er rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner, overføringene til de regionale helseforetakene og utgifter til investeringer og drift innen transport og kommunikasjon. En vesentlig del av øvrige utgifter er driftsutgifter i store etater som NAV, Forsvaret og politi og påtalemyndighet, statlige byggeprosjekter, overføringer til universitets- og høyskolesektoren og ulike tilskudd til private.

Utgiftene på statsbudsjettet omtales nærmere under hvert departement i avsnitt 2.4. Folketrygdens utgifter omtales nærmere i avsnitt 2.5.

Boks 2.1 Veksten i statsbudsjettets utgifter

Statsbudsjettets underliggende, reelle utgiftsvekst anslås til knapt 13 mrd. 2018-kroner, som svarer til 1,0 pst. Det er betydelig lavere enn i de foregående årene. Den nominelle utgiftsveksten er anslått til 3,5 pst., som er under trendveksten i fastlandsøkonomien. Prisveksten i statsbudsjettets utgifter anslås til 2,5 pst.

Ved beregningen av den underliggende utgiftsveksten holdes utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter utenom. I tillegg korrigeres det for enkelte regnskapsmessige forhold og ekstraordinære endringer.

2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Staten lånefinansierer ikke utgifter til drift, investeringer eller overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, hvor disse utgiftene inngår, finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner.

Statens lånetransaksjoner omfatter blant annet utlån til husholdninger og næringsliv, salg og kjøp av aksjer og innskudd i foretak og fond. Investeringer i selskaper regnes som lånetransaksjoner dersom forventet avkastning minst tilsvarer avkastningen på alternative plasseringer. Lånetransaksjoner inngår ikke i det oljekorrigerte budsjettunderskuddet.

Tabell 2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov, utenom petroleumsvirksomhet

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Lånetransaksjoner utenom petroleumsvirksomheten

Utlån, aksjetegning mv.

106,2

102,9

-3,0

- Tilbakebetalinger

111,2

165,3

48,7

- Statsbudsjettets overskudd

0,0

0,0

-

= Netto finansieringsbehov

-5,1

-62,4

1 134,8

+ Gjeldsavdrag

63,2

0,0

-100,0

= Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

58,2

-62,4

-207,3

Kilde: Finansdepartementet

Forskjellen mellom nye utlån mv. og tilbakebetalinger gir staten et brutto finansieringsbehov som anslås til -62,4 mrd. kroner i 2018. Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 2.3. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for fremtidige tilskudd. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når det korrigeres for disse størrelsene, anslås statens likviditetsjusterte finansieringsbehov i 2018 til om lag 21 mrd. kroner.

Det vises til nærmere omtale av lånetransaksjoner og finansieringsbehov i kapittel 3, samt til omtale av statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter i kapittel 7.

2.4 Oversikt over utgifter under de ulike departementene

2.4.1 Innledning

I denne delen omtales hovedtrekkene i utgiftene per departement. Tabellene viser utgiftene etter programområde og programkategori i Saldert budsjett 2017 og forslaget for 2018. Tallene for de to årene er ikke i alle tilfeller fullt ut sammenlignbare. For eksempel vil overføring av oppgaver mellom departementene, og tilsvarende overføring av bevilgninger, gi en endring i bevilgningsrammene, uten at det er en reell omprioritering mellom formål.

I tabellene oppgis Saldert budsjett 2017 som bevilgningsnivå i 2017. Tilleggsbevilgninger i første halvår 2017 er derfor ikke inkludert i tallene for 2017. I den grad tilleggsbevilgninger i første halvår 2017 er ført videre i 2018-budsjettet, vil tabellen vise en økt bevilgning fra 2017 til 2018. Det vil for eksempel gjelde virkningen av lønnsoppgjøret i staten våren 2017, som ikke var fordelt til departementene i Saldert budsjett 2017. Helårsvirkningen av lønnsoppgjøret i staten i 2017 er imidlertid innarbeidet i forslaget til budsjett for 2018.

2.4.2 Utenriksdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Programområde 02 Utenriksforvaltning

02.00 Administrasjon av utenrikstjenesten

2 400,2

2 382,0

-0,8

02.10 Utenriksformål

3 334,1

3 456,1

3,7

Sum før lånetransaksjoner

5 734,3

5 838,0

1,8

Lånetransaksjoner

190,4

190,4

-

Sum Utenriksforvaltning

5 924,7

6 028,4

1,8

Programområde 03 Internasjonal bistand

03.00 Administrasjon av utviklingshjelpen

1 889,1

1 933,1

2,3

03.10 Bilateral bistand

3 587,1

4 061,1

13,2

03.20 Globale ordninger

18 913,4

18 860,8

-0,3

03.30 Multilateral bistand

5 368,1

5 761,3

7,3

Sum før lånetransaksjoner

29 757,7

30 616,3

2,9

Lånetransaksjoner

1 125,0

1 265,6

12,5

Sum Internasjonal bistand

30 882,7

31 881,9

3,2

Sum Utenriksdepartementet

36 807,4

37 910,3

3,0

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Utenriksdepartementet:

global helse

utdanning for utvikling

næringsutvikling

klima, miljø og fornybar energi

humanitær bistand

Norges ledende rolle i arbeidet for global helse ligger fast og bevilgningene foreslås økt ytterligere i 2018. Innsatsen innen seksuell og reproduktiv helse og rettigheter samt Den globale koalisjonen mot epidemier er viktige satsingsområder.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til utdanning for utvikling. Norges arbeid følger fem hovedspor: finansiering av utdanning, kvalitet og læring, utdanning i krise og konflikt, jenters utdanning og yrkesfaglig opplæring.

Regjeringen vil fremme økonomisk vekst og bekjempe fattigdom også gjennom økt satsing på næringsutvikling, klima, miljø og fornybar energi.

Behovet for humanitær bistand er betydelig som følge av krig og konflikter internasjonalt. Det legges vekt på å nå sårbare grupper som barn og personer med nedsatt funksjonsevne. Videre er utdanning i kriser og konflikt et sentralt satsingsområde. Norge vil i fireårsperioden 2016–2019 bidra med om lag 10 mrd. kroner i humanitær og annen bistand til Syria og nabolandene.

Regjeringen foreslår et samlet bistandsbudsjett på 35,1 mrd. kroner, en økning på 1,3 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2017. Dette tilsvarer om lag 1 pst. av anslått bruttonasjonalinntekt (BNI). Foruten ODA-godkjente formål under Utenriksdepartementet omfatter bistandsrammen klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet, utgifter til merverdiavgift og Riksrevisjonens bistandsutgifter under Finansdepartementet samt noe forskning under Kunnskapsdepartementet.

2.4.3 Kunnskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Programområde 07 Kunnskapsformål

07.10 Administrasjon

362,0

379,8

4,9

07.20 Grunnopplæringen

11 796,7

11 642,0

-1,3

07.30 Barnehager

815,1

676,7

-17,0

07.40 Fagskoleutdanning

0,0

719,5

-

07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring

2 029,3

2 106,9

3,8

07.60 Høyere utdanning

36 494,1

37 883,6

3,8

07.70 Forskning

7 168,7

7 821,8

9,1

07.80 Utdanningsfinansiering

12 410,6

12 871,1

3,7

Sum før lånetransaksjoner

71 076,5

74 101,2

4,3

Lånetransaksjoner

26 072,5

27 165,8

4,2

Sum Kunnskapsdepartementet

97 148,9

101 267,0

4,2

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kunnskapsdepartementet:

tidlig innsats i barnehage og skole

fortsatt satsing på yrkesfagene

karriereveiledning

flere studieplasser til fagskoler og IKT-utdanning

oppfølging av langtidsplanen for forskning og høyere utdanning

Regjeringen prioriterer tidlig innsats i barnehage og skole. Det foreslås derfor å øke bevilgningene til tidlig innsats under Kunnskapsdepartementet med 100 mill. kroner i 2018. Økningen inkluderer blant annet en utvidelse av lærerspesialistordningen til å omfatte begynneropplæring på 1.–4. trinn, en samarbeidsplikt for overgangen mellom barnehage, skole og SFO og en tilskuddsordning for å øke barnehagedeltakelsen blant minoritetsspråklige barn. Videre foreslår regjeringen at 200 mill. kroner av veksten i kommunesektorens frie inntekter begrunnes med tidlig innsats i barnehage og skole.

Regjeringen la i september 2017 frem Kompetanse for fremtidens barnehage. Revidert strategi for kompetanse og rekruttering 2018–2022. Strategien skal bidra til å øke kompetansen til personalet i barnehagene for å realisere krav og intensjoner i den nye rammeplanen. Regjeringen foreslår å bevilge om lag 400 mill. kroner i 2018 til tiltak for å fremme kvaliteten i barnehagen.

I budsjettforslaget foreslår regjeringen også å øke bevilgningen til flere barnehagelærere fra 172 mill. kroner i 2017 til 424 mill. kroner i 2018. Regjeringen har i juni 2017 sendt på høring et forslag om å skjerpe kravet til den pedagogiske bemanningen (en skjerpet pedagognorm) og et minimumskrav til grunnbemanningen i barnehagen (bemanningsnorm).

Satsingen på videreutdanning av lærere og skoleledere fortsetter med nær 1,5 mrd. kroner i 2018, noe som gir rom for om lag 5 500 videreutdanningsplasser. Tilskuddet til økt lærertetthet på 1.–4. trinn på over 1,3 mrd. kroner blir også ført videre i budsjettforslaget. Disse midlene legger til rette for at kommunene kan følge opp plikten til å gi intensiv opplæring til elever på 1.–4. trinn som henger etter i lesing, skriving og regning, som regjeringen vil foreslå å innføre.

Regjeringen foreslår totalt 40 mill. kroner til en rekke tiltak for yrkesfagene. Budsjettforslaget legger til rette for innføring av en lektor 2-ordning for yrkesfagene og å gi flere yrkesfaglærere anledning til å få faglig oppdatering gjennom hospitering i arbeidslivet. I tillegg foreslår regjeringen blant annet å styrke den desentraliserte yrkesfaglærerutdanningen, samt å bidra med midler til gjennomføring av yrkesfagenes år og oppfølging av samfunnskontrakten for flere læreplasser.

Regjeringen vil sørge for at voksne med svak kompetanse får identifisert sine kompetansebehov, og får tilgang til tilbud som møter disse behovene. Karriereveiledning er viktig for å bidra til omstilling, for å unngå feilvalg og frafall, og for å utnytte ressursene i samfunnet bedre. Regjeringen foreslår 25 mill. kroner i 2018 til å utvikle en digital karriereveiledningstjeneste.

Regjeringen foreslår 31,6 mill. kroner til 638 nye studieplasser innenfor fagskoleutdanning for å dekke fremtidige kompetansebehov. Videre foreslår regjeringen 28,8 mill. kroner til 500 nye studieplasser i IKT. Dette medfører at de 500 IKT-studieplassene som ble finansiert med ett kull i statsbudsjettet for 2017, kan trappes opp til totalt 2 000 studieplasser.

I Meld. St. 7 (2014–2015) Langtidsplan for forskning og høyere utdanning 2015–2024 gir regjeringen mål for opptrapping av midler til forskningsinfrastruktur, rekrutteringsstillinger og tiltak for å bidra til god norsk deltakelse i EUs rammeprogram for forskning og innovasjon. Regjeringen foreslår å fullføre opptrappingen til forskningsinfrastruktur gjennom å øke bevilgningen til formålet med 175 mill. kroner i 2018. Regjeringen foreslår også å fullføre opptrappingen av bevilgningene til ordninger som skal bidra til god norsk deltakelse i EUs rammeprogram for forskning og innovasjon, Horisont 2020. Videre foreslår regjeringen startbevilgning til Livsvitenskapsbygget ved Universitetet i Oslo, som er et av de prioriterte byggeprosjektene i langtidsplanen.

For å øke satsingen på kvalitet i norsk forskning foreslår regjeringen ytterligere 45 mill. kroner til sentre for fremragende forskning (SFF), og 50 mill. kroner til FRIPRO Toppforsk. For å bidra til produktivitetsvekst og reduserte klimagassutslipp foreslår regjeringen å øke bevilgninger til forskning på muliggjørende teknologier med 75 mill. kroner i 2018. Videre foreslås det ytterligere 20 mill. kroner til forskningsprosjektet «Arven etter Nansen», for å synliggjøre norsk ansvar og lederskap for forskning og forvaltning av Arktis.

Regjeringen følger opp planen om å utvide perioden for utdanningsstøtte for heltidsstudenter i høyere utdanning og fagskoler til elleve måneder ved å fortsette opptrappingen med en kvart måned våren 2018.

2.4.4 Kulturdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Programområde 08 Kulturformål

08.10 Administrasjon

165,5

172,1

4,0

08.15 Frivillighetsformål

1 587,3

1 600,6

0,8

08.20 Kulturformål

7 770,4

8 124,8

4,6

08.30 Medieformål m.m.

1 344,2

1 479,6

10,1

08.40 Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

2 780,8

2 569,7

-7,6

Sum Kulturdepartementet

13 648,2

13 946,8

2,2

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kulturdepartementet:

kulturell og kreativ næringsutvikling

kulturarv og kulturvern

kommersiell allmennkringkasting

Regjeringen foreslår å videreføre tilskuddsordningene under Innovasjon Norge og Kreativt Norge. Disse skal bidra til kulturell og kreativ næringsutvikling og styrke kulturfeltets økonomiske bærekraft ved å vektlegge kultur som næring og legge til rette for entreprenørskap i kultursektoren. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til det nyetablerte kontoret Kreativt Norge i Trondheim under Norsk kulturråd. Økningen skal nyttes til ulike kompetanseprogram og tiltak rettet mot både mindre kulturbedrifter og etablerte kulturinstitusjoner.

Regjeringen vil verne om norsk kulturarv og ivareta kulturhistoriske bygninger og gjenstander. Flere nasjonale kulturbygg foreslås gitt økte tilskudd i 2018. Budsjettforslaget inkluderer blant annet tilskudd til nytt Munchmuseum, rehabilitering av Den Nationale Scene og ombygging av Sentralbadet i Bergen til nytt scenekunsthus. Regjeringen har i 2017 tatt et overordnet konseptvalg for rehabilitering av Nationaltheatret. Forprosjektering av rehabiliteringsprosjektet foreslås igangsatt i 2018.

Samfunnets arkivmateriale er blant de viktigste kildene til kunnskap om vår samtid og historie. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Arkivverket for å sikre arkivmateriale for ettertiden. Det skal blant annet utvikles nye løsninger for avlevering og deponering av digitalt skapt arkiv.

Regjeringen er opptatt av å opprettholde et mangfold av medier og ønsker derfor å legge til rette for fortsatt kommersiell allmennkringkasting i Norge. Regjeringen lyste sommeren 2017 ut ny avtale for kommersiell allmennkringkasting for en periode på fem år og foreslår en bevilgning for det årlige statlige bidraget i avtalen.

2.4.5 Justis- og beredskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Programområde 06 Justissektoren

06.10 Administrasjon

576,0

560,3

-2,7

06.20 Rettsvesen

2 871,2

2 895,4

0,8

06.30 Kriminalomsorg

5 028,1

5 140,0

2,2

06.40 Politi og påtalemyndighet

19 130,8

19 970,8

4,4

06.50 Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

4 925,4

4 939,5

0,3

06.60 Andre virksomheter

1 525,0

1 644,2

7,8

06.70 Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

1 571,9

1 596,6

1,6

06.80 Svalbardbudsjettet

320,9

238,4

-25,7

06.90 Beskyttelse og innvandring

4 608,0

3 003,7

-34,8

06.95 Integrering og mangfold

18 924,6

17 164,6

-9,3

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

59 481,9

57 153,5

-3,9

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Justis- og beredskapsdepartementet:

økt beredskap

økt fengselskapasitet

en mer effektiv straffesakskjede

økt integreringsinnsats i Oslo sør

For å øke beredskapen foreslår regjeringen å starte etableringen av nytt beredskapssenter for politiet med en bevilgning på 660 mill. kroner. Beredskapssenteret vil bidra til at politiet kan reagere raskere og mer koordinert når hendelser oppstår. Regjeringen vil øke kapasiteten i politidistriktene og foreslår 100 mill. kroner til dette. I tillegg videreføres 296 mill. kroner fra 2017 til samme formål. Ut over dette foreslår regjeringen 166 mill. kroner til helårsvirkningen av ansettelse av nyutdannede i 2017. Budsjettforslaget tar høyde for skjerpet personkontroll ved inn- og utreise av Schengen-området. Det foreslås økt bevilgning til kjøp av tre nye politihelikoptre. Helikoptrene skal leveres i løpet av 2019, og vil gi politiet større rekkevidde og kapasitet til å forflytte personell. Regjeringen foreslår også midler til å bedre sikkerheten i Nødnett og til å videreføre redningshelikopteranskaffelsen. Samlet innebærer budsjettforslaget et betydelig løft for beredskapen i Norge.

Regjeringen prioriterer etablering av flere fengselsplasser med høy sikkerhet for å øke fengselskapasiteten. Det foreslås til sammen 798 mill. kroner til etablering av nytt fengsel i Agder under Kommunal- og moderniseringsdepartementet og til økt opptak ved Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter (KRUS). Avtalen med Nederland om leie av fengselskapasitet har bidratt til at soningskøen er kraftig redusert, og antall oversittere i politiarrest er vesentlig lavere enn tidligere. Gjeldende leieavtale utløper 31. august 2018 og foreslås forlenget med ett år. Samlet foreslår regjeringen en bevilgning på 302 mill. kroner i 2018 til leie av fengselskapasitet i Nederland. Regjeringen legger også opp til utvidet straffegjennomføring med elektronisk kontroll i 2018.

Regjeringen vil effektivisere straffesakskjeden og foreslår økte bevilgninger til domstolene. Bevilgningsøkningen er blant annet knyttet til prosjektet «Digitale domstoler», økt kapasitet og videre utredning av nytt tinghus i Drammen. Videre legger regjeringen opp til å øke kapasiteten i vergemålsforvaltningen. Forslaget vil bidra til økt rettssikkerhet og rettslikhet for personer med verge, i tråd med målene i vergemålsreformen.

Budsjettforslaget legger opp til økt integreringsinnsats i Oslo sør. Politiet skal gis økt kapasitet til å følge opp utsatt ungdom og til å forhindre rekruttering til miljøer som begår kriminalitet. Innsatsen skal også bidra til bedre integrering og tryggere bomiljøer.

Regjeringen foreslår å videreutvikle ankomstsenterfunksjonen for nyankomne asylsøkere ved å legge til rette for samlokalisering av Politiets utlendingsenhet og UDI. Dette vil gi økt effektivitet og kvalitet i utlendingsforvaltningen. Det vil også gi bedre beredskap for å kunne håndtere fremtidige økninger i asylankomstene til Norge.

2.4.6 Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.10 Det kongelige hus

247,5

357,7

44,5

Sum Konstitusjonelle institusjoner

247,5

357,7

44,5

Programområde 13 Kommunal, bolig og modernisering

13.00 Administrasjon og fellestjenester mv.

2 104,3

1 591,8

-24,4

13.25 Fylkesmannsembetene

1 998,8

2 004,7

0,3

13.30 Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

6 060,0

6 357,3

4,9

13.40 Forvaltningsutvikling og IKT-politikk

564,8

651,6

15,4

13.45 Personvern

52,6

56,5

7,5

13.50 Distrikts- og regionalpolitikk

1 720,1

1 389,0

-19,2

13.60 Samiske formål

329,6

337,8

2,5

13.67 Nasjonale minoriteter

43,9

40,7

-7,2

13.70 Rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

171 853,1

174 657,4

1,6

13.80 Bolig, bomiljø og bygg

4 985,0

4 868,1

-2,3

13.90 Planlegging, byutvikling og geodata

1 286,4

1 259,6

-2,1

Sum før lånetransaksjoner

190 998,5

193 214,7

1,2

Lånetransaksjoner

16 159,0

15 030,0

-7,0

Sum Kommunal, bolig og modernisering

207 157,5

208 244,7

0,5

Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet

207 405,1

208 602,4

0,6

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kommunal- og moderniseringsdepartementet:

levende lokaldemokrati

en enklere hverdag for folk flest

et sterkere sosialt sikkerhetsnett

For å bidra til et levende lokaldemokrati og styrke det kommunale velferdstilbudet, legger regjeringens økonomiske opplegg for kommunesektoren til rette for at kommunene og fylkeskommunene kan tilby flere og bedre tjenester.

Regjeringen foreslår en realvekst i kommunesektorens samlede inntekter i 2018 på om lag 4,6 mrd. kroner. Realveksten i frie inntekter anslås til knapt 3,8 mrd. kroner. Veksten er regnet fra anslått inntektsnivå for 2017 etter Stortingets behandling av Revidert nasjonalbudsjett 2017.

Veksten i frie inntekter foreslås fordelt med knapt 3,6 mrd. kroner til kommunene og 200 mill. kroner til fylkeskommunene. Av veksten i frie inntekter til kommunene begrunnes 300 mill. kroner med opptrappingsplanen på rusfeltet, 200 mill. kroner med tidlig innsats i barnehage og skole og 200 mill. kroner med forebyggende tiltak for barn, unge og familier for å ruste kommunene til barnevernsreformen. Av veksten i frie inntekter til fylkeskommunene foreslås det at 100 mill. kroner gis med en særskilt fordeling til ferjefylkene.

Regjeringen forsetter arbeidet med å fornye, forenkle og forbedre offentlig sektor. Målet er en enklere hverdag for folk flest. Digitalisering av offentlige tjenester og arbeidsprosesser skal sørge for at ansatte i staten jobber enklere og mer effektivt og at innbyggere og næringsliv får gode og enkle tjenester.

Regjeringen foreslår 588 mill. kroner til nye statlige IKT- og digitaliseringstiltak i 2018. For å øke digitaliseringstempoet foreslår regjeringen blant annet 120 mill. kroner til utvikling av ny digitalisert skattemelding og 121 mill. kroner til medfinansieringsordningen for lønnsomme digitaliseringsprosjekter. Det foreslås også 13 mill. kroner for å heldigitalisere den offentlige anskaffelsesprosessen, slik at det blir enklere og mer attraktivt for næringslivet å delta i konkurranser om offentlige anskaffelser. I 2017 har kommunesektoren fått 25 mill. kroner til kommunale IKT-prosjekter. I 2018 tas det sikte på å tildele ytterligere 100 mill. kroner.

Regjeringen viderefører arbeidet med forenkling og digitalisering av plan- og byggesaksprosessene, samt arbeidet med å utvikle hensiktsmessige IKT-verktøy og digitale søknads- og saksbehandlingssystemer for byggesaker. Moderniseringen av Husbankens IKT-utviklingsprogram fortsetter, med en bevilgning på om lag 30 mill. kroner i 2018. E-søknad for grunnlån skal ferdigstilles, og det skal utvikles et nytt forvaltningssystem for lån og tilskudd.

Utviklingen av en detaljert digital høydemodell for hele landet videreføres med en samlet statlig innsats på om lag 60 mill. kroner i 2018. Modellen skal gi bedre beslutningsgrunnlag for blant annet beredskap, ras og flomsikring, naturressursforvaltning og sikrere boligbygging. Den vil også gi besparelser knyttet til blant annet klimatilpasning, beredskap, planarbeid og infrastrukturutbygging. For å bidra til økt kvalitet på det offentlige datagrunnlaget foreslås det også en økning på 15 mill. kroner for å videreutvikle matrikkelen.

Overgangen fra papirbasert til digital post fra det offentlige vil være forenklende for innbyggerne og næringslivet og gi besparelser for statlige virksomheter. Regjeringen foreslår å realisere deler av gevinstene gjennom å redusere budsjettene for statlige virksomheter med om lag 50 mill. kroner. Dette kommer i tillegg til reduksjonen på knapt 200 mill. kroner i 2017 og gir rom for andre, prioriterte satsinger.

Byggeaktiviteten i statlige byggeprosjekter opprettholdes på et høyt nivå også i 2018. De to store byggeprosjektene Campus Ås og nytt nasjonalmuseum på Vestbanen foreslås videreført med en samlet bevilgning på om lag 3,2 mrd. kroner. Videre foreslås oppstart av nytt livsvitenskapsbygg ved Universitetet i Oslo.

Regjeringen vil styrke det sosiale sikkerhetsnettet ved å legge til rette for at vanskeligstilte skal få hjelp til å skaffe seg og bli boende i en egnet bolig. Regjeringen foreslår å videreføre kompensasjonen for uførereformen i bostøtten også i 2018. Samarbeidet med kommunene om områderettet innsats i enkelte områder i storbyene med særskilte levekårsutfordringer, styrkes. Samlet øker den statlige innsatsen med knapt 40 mill. kroner. Regjeringen foreslår en låneramme for Husbanken på 17 mrd. kroner i 2018. Dette er en reduksjon på 1 mrd. kroner, som gjenspeiler at det har vært lavere etterspørsel etter lån de senere år.

Samlet foreslår regjeringen å bevilge 41 mrd. kroner under politikkområder som enten er begrunnet i regional- og distriktspolitiske mål eller som har stor betydning for regional utvikling. Dette er en vekst på 0,2 pst. fra 2017. Regjeringen fortsetter å vri den distriktspolitiske innsatsen i retning av generelle virkemidler. Programkategori 13.50 Distrikts- og regionalpolitikk foreslås redusert med vel 300 mill. kroner i 2018. Dette gir rom for økte bevilgninger til samferdsel, kompetanse og innovasjon som vil bidra til å styrke vekstkraften i hele landet.

2.4.7 Arbeids- og sosialdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Programområde 09 Arbeid og sosiale formål

09.00 Administrasjon

495,7

487,1

-1,7

09.10 Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

12 294,2

12 572,8

2,3

09.20 Tiltak for bedrede levekår mv.

339,5

329,7

-2,9

09.30 Arbeidsmarked

9 200,6

9 084,0

-1,3

09.40 Arbeidsmiljø og sikkerhet

1 071,7

1 086,4

1,4

09.50 Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

6 237,4

5 119,9

-17,9

09.60 Kontantytelser

2 639,0

2 831,0

7,3

Sum før lånetransaksjoner

32 278,1

31 510,9

-2,4

Lånetransaksjoner

4 500,0

3 400,0

-24,4

Sum Arbeid og sosiale formål

36 778,1

34 910,9

-5,1

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

29.20 Enslige forsørgere

3 562,2

3 100,3

-13,0

29.50 Inntektssikring ved sykdom, arbeidsavklaring og uførhet

160 318,7

164 540,7

2,6

29.60 Kompensasjon for merutgifter for nedsatt funksjonsevne mv.

9 584,1

10 199,9

6,4

29.70 Alderdom

214 965,0

223 060,0

3,8

29.80 Forsørgertap mv.

2 275,6

2 206,3

-3,0

Sum Sosiale formål, folketrygden

390 705,6

403 107,2

3,2

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.30 Arbeidsliv

17 275,0

13 838,0

-19,9

Sum Arbeidsliv, folketrygden

17 275,0

13 838,0

-19,9

Sum Arbeids- og sosialdepartementet

444 758,8

451 856,1

1,6

Veksten i folketrygdens stønadsordninger står for hoveddelen av utgiftsøkningene på Arbeids- og sosialdepartementets budsjettområder, jf. nærmere omtale i avsnitt 2.5.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Arbeids- og sosialdepartementet:

en aktiv arbeidsmarkedspolitikk

et sterkere sosialt sikkerhetsnett

en velfungerende arbeids- og velferdsforvaltning

Regjeringen fører en aktiv arbeidsmarkedspolitikk og har de siste årene økt tiltaksnivået for å tilpasse omfanget av arbeidsmarkedstiltakene til situasjonen på arbeidsmarkedet. Etter to år med svak vekst er sysselsettingen nå økende, og arbeidsledigheten er på vei ned. Behovet for arbeidsmarkedstiltak til helt ledige vil være lavere i 2018. Det foreslås derfor en viss nedtrapping av tiltak for denne gruppen. Et fortsatt høyt omfang av arbeidsmarkedstiltak skal bidra til å bedre deltakernes jobbmuligheter, og til at personer som har vært lenge ledige, bl.a. på Sør- og Vestlandet, får nødvendig bistand. Det gir også rom for tiltaksplasser som fremmer bedriftenes omstillingsevne i regioner med høy ledighet, og tiltak som bidrar til at arbeidssøkere kan formidles til næringer og regioner som etterspør arbeidskraft. Flere av asylsøkerne som kom til Norge i 2015 deltar i, eller er i ferd med å avslutte, introduksjonsprogram, og vil kunne melde seg på arbeidsmarkedet og ha behov for arbeidsmarkedstiltak i 2018. Ungdom, innvandrere fra land utenfor EØS-området og personer som har vært lenge ledige prioriteres for arbeidsmarkedstiltak i 2018.

For å sikre at flere brukere som har behov for en tiltaksplass innenfor varig tilrettelagt arbeid (VTA) får tilbud om det, foreslås bevilgningen til VTA økt med 15 mill. kroner i 2018.

Regjeringen innførte en ny ungdomsinnsats i 2017 som i løpet av året vil være iverksatt i hele landet. Satsingen videreføres i 2018, og bevilgningen til oppfølgingsressurser i Arbeids- og velferdsetaten foreslås økt med 70 mill. kroner. Regjeringen forbedret i tillegg oppfølgingen av langtidsledige i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2017. Innsatsen innebærer tettere oppfølging av dagpengemottakere som nærmer seg slutten av dagpengeperioden. Hensikten er å gi et arbeidsrettet tilbud til personer som har gått ledige over lengre tid, og gi økt overgang til arbeid. Bevilgningen til oppfølgingsressurser i Arbeids- og velferdsetaten foreslås økt med 37 mill. kroner.

Stortinget har vedtatt endringer i regelverket for arbeidsavklaringspenger. Endringene innebærer en smalere inngang til ordningen og at det legges til rette for et strammere stønadsløp som gir økte insentiver til arbeid. Sentralt står innføringen av en absolutt begrensning for hvor lenge en kan motta arbeidsavklaringspenger. For å understøtte de positive effektene av endringene i regelverket, foreslår regjeringen 25 mill. kroner til økt oppfølging i Arbeids- og velferdsetaten. Regjeringen foreslår også 85 mill. kroner til en utvidelse av perioden for rett til arbeidsavklaringspenger som arbeidssøker fra tre til seks måneder.

Et sterkere sosialt sikkerhetsnett er ett av regjeringens åtte satsingsområder. Regjeringen foreslår en overgangsordning for fosterforeldre som mottar dagpenger og arbeidsavklaringspenger, slik at godtgjørelse knyttet til det å være fosterforeldre ikke lenger vil føre til avkorting av dagpenger og arbeidsavklaringspenger. Regjeringen foreslår en styrking av hjelpemiddelområdet, blant annet gjennom en utvidelse av ordningen med stønad til parykk for personer mellom 18 og 30 år og ved å utvide stønaden til lese- og sekretærhjelp for blinde og svaksynte i dagliglivet. Regjeringen foreslår også å innføre rett til taleflythjelpemidler i folketrygden. Det foreslås å etablere en permanent ordning med servicehunder for personer med fysiske funksjonsnedsettelser med behov for bistand til praktiske gjøremål i hverdagen.

En velfungerende arbeids- og velferdsforvaltning er en forutsetning for å nå målene i velferdspolitikken om flere i arbeid og færre på trygd. I tråd med Meld. St. 33 (2015–2016) NAV i en ny tid – for arbeid og aktivitet gis NAV-kontorene økt myndighet og handlefrihet. Arbeids- og velferdsetaten får blant annet økte muligheter til å utføre oppfølgingstjenester i egen regi. Arbeidet med Prosjekt 2 i moderniseringen av IKT-systemene i Arbeids- og velferdsetaten fortsetter. For 2018 foreslår regjeringen 631,6 mill. kroner til dette formålet. I tråd med premissene for arbeidet med Prosjekt 2 har regjeringen besluttet at Arbeids- og sosialdepartementet kan starte planleggingen av Prosjekt 3. Regjeringen foreslår også 35 mill. kroner til Arbeids- og velferdsetatens arbeid med tilpasninger til modernisert folkeregister.

For å få rett til dagpenger stilles det i dag krav om arbeidsinntekt på minst 1,5 ganger folketrygdens grunnbeløp sist avsluttede kalenderår, eller minst tre ganger folketrygdens grunnbeløp de tre sist avsluttede kalenderårene. Regjeringen ønsker å målrette dagpengeordningen mot personer som har en nær arbeidslivstilknytning og nylig har hatt inntektsbortfall som følge av arbeidsløshet, og foreslår å avvikle opptjeningsperioden på tre år. For å skjerme personer som har hatt lengre fravær fra arbeidslivet som følge av sykdom, foreslås det at arbeidsinntekten som vurderes i forbindelse med minsteinntektskravet, utvides til også å omfatte sykepenger, pleiepenger, opplærings- og omsorgspenger mv. Perioden som legges til grunn for beregning av dagpengene bør være lik opptjeningsperioden for minsteinntektskravet, og foreslås derfor endret tilsvarende.

2.4.8 Helse- og omsorgsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Programområde 10 Helse og omsorg

10.00 Helse- og omsorgsdepartementet mv.

1 044,7

841,7

-19,4

10.10 Folkehelse mv.

1 972,8

783,5

-60,3

10.20 Helseforvaltning

1 947,7

0,0

-100,0

10.30 Spesialisthelsetjenester

141 479,3

148 106,7

4,7

10.40 Sentral helseforvaltning¹

0,0

3 958,5

-

10.50 Legemidler

352,6

0,0

-100,0

10.60 Helse- og omsorgstjenester i kommunene

10 481,1

11 255,5

7,4

10.70 Tannhelse

286,5

304,1

6,1

10.80 Kunnskap og kompetanse

676,8

656,9

-2,9

Sum Helse og omsorg

158 241,4

165 906,9

4,8

Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden

30.10 Spesialisthelsetjenester mv.

5 605,2

5 723,0

2,1

30.50 Legehjelp, legemidler mv.

25 660,0

26 016,0

1,4

30.90 Andre helsetiltak

235,0

234,0

-0,4

Sum Helsetjenester, folketrygden

31 500,2

31 973,0

1,5

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

189 741,6

197 879,9

4,3

¹ I forbindelse med omorganiseringen av den sentrale helseforvaltningen er driftskapitlene for de større underliggende etatene samlet i en ny programkategori 10.40, og gjenværende kapitler under kategori 10.20 og 10.50 flyttet til hhv. kategori 10.00 og 10.10.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Helse- og omsorgsdepartementet:

behandle flere pasienter i sykehusene

bedre kvalitet og økt kapasitet i omsorgstjenestene

styrke rusfeltet

Regjeringen prioriterer å behandle flere pasienter i sykehusene. Det foreslås å øke driftsbevilgningene til sykehusene med 1 589 mill. kroner i 2018. Dette tilsvarer en aktivitetsvekst på om lag 2 pst. Dermed legges det til rette for en fortsatt høy vekst, som overstiger kostnader som følger av demografi og som gir rom til mer pasientbehandling, økte medisinkostnader og økte investeringer. Det foreslås til sammen 785 mill. kroner i økte lånebevilgninger til tre nye store byggprosjekter i 2018 og til videreføring av investeringslån til nytt sykehus i Drammen som ble bevilget i forbindelse med RNB 2017. Regjeringen foreslår 18 mill. kroner til etablering av et nasjonalt tarmkreftscreeningprogram som kan være i drift fra 2019.

Regjeringen legger til rette for bedre kvalitet og økt kapasitet i omsorgstjenestene. Bevilgningen til investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser foreslås økt med 152,5 mill. kroner. Det vil dekke første års utbetaling av tilskudd til om lag 1 800 heldøgns omsorgsplasser, med en tilsagnsramme på vel 3 mrd. kroner. Videre legger budsjettforslaget til rette for om lag 350 flere dagaktivitetsplasser for personer med demens i 2018.

For å heve det faglige nivået i bl.a. sykehjem og hjemmetjenester, foreslås det å øke bevilgningen til grunn-, videre- og etterutdanning av ansatte i omsorgstjenestene med 25 mill. kroner i 2018. Det foreslås videre 55 mill. kroner til et pilotforsøk med primærhelseteam i kommunen. Målet er mer tilgjengelige og bedre koordinerte tjenester, kombinert med større bredde i tjenestetilbudet og bedre utnyttelse av de samlede personellressursene. Det foreslås 12 mill. kroner til utprøving av oppfølgingsteam i den kommunale helse- og omsorgstjenesten, hvor målet er bedre brukeropplevd kvalitet i tjenestene, færre sykehusinnleggelser og redusert behov for kommunale helse- og omsorgstjenester. Det foreslås også 10 mill. kroner til en pilot på legevaktfeltet. Formålet er å sikre bærekraft og forsvarlige akuttmedisinske tjenester ved å innhente kunnskap og erfaringer med nye måter å organisere akuttmedisinske tjenester utenfor sykehus. Det foreslås videre 50 mill. kroner til å utarbeide beslutningsgrunnlag for det videre arbeidet med én innbygger – én journal og 15 mill. kroner til å videreutvikle kommunalt pasient- og brukerregister (KPR). KPR vil gi data for planlegging, styring, finansiering og evaluering av de kommunale helse- og omsorgstjenestene.

Regjeringen vil øke bevilgningene til rusfeltet med 2,4 mrd. kroner i perioden 2016–2020. For 2018 foreslås det at 300 mill. kroner av veksten i kommunenes frie inntekter er begrunnet med opptrappingsplanen. I tillegg styrkes psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling gjennom den foreslåtte aktivitetsveksten i sykehusene.

2.4.9 Barne- og likestillingsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Programområde 11 Barn og likestilling

11.00 Administrasjon

161,8

161,2

-0,4

11.10 Familie og oppvekst

18 182,1

18 125,2

-0,3

11.20 Barnevernet

9 387,1

8 466,4

-9,8

11.30 Forbrukerpolitikk

225,1

230,9

2,6

11.40 Likestilling og ikke-diskriminering

357,2

368,7

3,2

Sum Barn og likestilling

28 313,4

27 352,3

-3,4

Programområde 28 Foreldrepenger, folketrygden

28.50 Stønad ved fødsel og adopsjon

20 971,0

21 113,0

0,7

Sum Foreldrepenger, folketrygden

20 971,0

21 113,0

0,7

Sum Barne- og likestillingsdepartementet

49 284,4

48 465,3

-1,7

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Barne- og likestillingsdepartementet:

arbeid mot vold i nære relasjoner

ivaretakelse av barn utsatt for vold og overgrep

kvalitet og kompetanse i det kommunale barnevernet

helsehjelp til barn i barnevernet

innsats mot barnefattigdom

Regjeringen vil øke innsatsen for å forebygge og bekjempe vold i nære relasjoner. I tillegg vil regjeringen bedre ivaretakelsen av barn utsatt for vold og overgrep. Den tverrdepartementale satsingen fra Saldert budsjett 2017 på om lag 530 mill. kroner til opptrappingsplanen mot vold og overgrep videreføres og økes med ytterligere 54 mill. kroner i 2018, hvorav 5 mill. kroner på Barne- og likestillingsdepartementets budsjett. Midlene skal brukes til utprøving av modellen TryggEst.

Satsingen på andre departementers budsjetter knyttet til opptrappingsplanen omfatter blant annet arbeidet mot internettrelaterte overgrep mot barn, politiets kapasitet og kompetanse til etterforsking i saker som gjelder vold og overgrep mot barn og midler til Statens barnehus.

Regjeringen har lagt frem en barnevernsreform med mål om at utsatte barn og familier skal få bedre hjelp der de bor. Større kommunalt ansvar for barnevernet skal bidra til at kommunene prioriterer forebyggende hjelp og tjenester. Regjeringen vil også legge frem en kompetansestrategi som skal øke kvaliteten i de kommunale tjenestene. Regjeringen foreslår om lag 80 mill. kroner til kvalitets- og kompetansesatsingen i 2018.

For at barn i barnevernet skal få bedre helsehjelp, har regjeringen satt i gang et arbeid for bedre samarbeid mellom barnevernet og helsetjenestene. Regjeringen foreslår om lag 40 mill. kroner til bedre psykisk helsehjelp til barn i barnevernet i 2018.

Barn som lever i fattigdom – Regjeringens strategi (2015–2017) gjelder ut 2017. Arbeidet fortsetter utover strategiperioden. Regjeringen foreslår å videreføre satsingen som ble besluttet i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2017 på 26 mill. kroner til Nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom i 2018.

2.4.10 Nærings- og fiskeridepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Programområde 17 Nærings- og fiskeriformål

17.10 Forvaltning og rammebetingelser

5 127,3

5 308,3

3,5

17.20 Forskning og innovasjon

8 717,3

7 635,3

-12,4

17.30 Markedsadgang og eksport

115,5

213,9

85,2

17.40 Statlig eierskap

202,3

171,1

-15,4

Sum før lånetransaksjoner

14 162,4

13 328,5

-5,9

Lånetransaksjoner

54 465,3

55 879,3

2,6

Sum Nærings- og fiskeriformål

68 627,7

69 207,8

0,8

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.40 Arbeidsliv

80,0

85,0

6,3

Sum Arbeidsliv, folketrygden

80,0

85,0

6,3

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

68 707,7

69 292,8

0,9

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Nærings- og fiskeridepartementet:

næringsrettet forskning og innovasjon

opprettelse av nytt investeringsselskap, «Fornybar AS»

modernisering av Altinn

Regjeringen vil bidra til forskning og innovasjon som kan legge til rette for omstilling i norsk næringsliv.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til forskningsprogrammer for muliggjørende teknologier (nanoteknologi, bioteknologi, IKT og avanserte produksjonsprosesser) med 30 mill. kroner over Nærings- og fiskeridepartementets budsjett. Videre foreslås økt innsats innen havbruksforskning og kunnskap om nye marine arter og midler til gjennomføring av et forskningstokt i Antarktis.

Regjeringen vil legge til rette for at norsk næringsliv får tilgang til infrastruktur for testing og demonstrasjon av ny teknologi og nye løsninger. Det foreslås å øke tilskuddet til testfasiliteter med 50 mill. kroner, og en bevilgning på 30 mill. kroner til støtte av marine og maritime pilot- og demonstrasjonsprosjekter.

Hovedårsaken til at samlet bevilgning til forskning og innovasjon likevel går ned fra 2017 til 2018 er at nytt isgående forskningsfartøy ferdigstilles i 2017. Det reduserer bevilgningsbehovet i 2018 med i underkant av 1 mrd. kroner. I tillegg ble det i 2017 bevilget midler til midlertidige tiltak for økt sysselsetting. Selv om noen ordninger reduseres når tiltakspakken nå fases ut, har bevilgningene til næringsrettet forskning og innovasjon i sum økt betydelig de siste årene.

Det skal opprettes et nytt investeringsselskap med formål å bidra til reduserte klimagassutslipp. Nærings- og fiskeridepartementet arbeider med opprettelsen av selskapet og etablering av styre. Selskapet, med arbeidsnavnet Fornybar AS, skal investere i unoterte selskaper eller i såkalte fond-i-fond-løsninger. Investeringene skal i hovedsak rettes mot ny teknologi i overgangen fra teknologiutvikling til kommersialisering. Regjeringen foreslår at det bevilges 200 mill. kroner i kapital til selskapet, og at selskapet i 2018 kan forplikte investeringer for ytterligere 200 mill. kroner som kommer til utbetaling senere år.

Det foreslås en bevilgning på 55 mill. kroner til modernisering av Altinn. Dette gir grunnlag for enklere rapportering fra næringslivet, gjenbruk av informasjon og ytterligere digitalisering av offentlige tjenester.

2.4.11 Landbruks- og matdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Programområde 15 Landbruk og mat

15.00 Administrasjon m.m.

167,2

168,8

1,0

15.10 Matpolitikk

1 461,2

1 463,9

0,2

15.20 Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

837,9

841,3

0,4

15.30 Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

15 567,9

16 025,3

2,9

Sum Landbruks- og matdepartementet

18 034,1

18 499,4

2,6

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Landbruks- og matdepartementet:

økt matproduksjon

forskning på muliggjørende teknologier

Innretningen av virkemidlene over jordbruksavtalen skal legge til rette for økt matproduksjon. Bevilgninger som følger av jordbruksavtalen utgjør en betydelig del av budsjettet under Landbruks- og matdepartementet. Årets avtale gir grunnlag for en inntektsvekst for jordbruket på 4,5 pst. per årsverk. Bevilgningene foreslås økt med 528,1 mill. kroner, hvorav 377,1 mill. kroner som følge av jordbruksoppgjøret og resten som følge av kvantumsjusteringer. Kvantumsjusteringene skyldes særlig økte anslag for produksjon av korn og kjøtt.

Det kan være stort potensial for verdiskaping gjennom videreutvikling og bruk av bioteknologi, og andre muliggjørende teknologier. Som en oppfølging av regjeringens bioøkonomistrategi, foreslås det å øke bevilgningene til forskning på muliggjørende teknologier med 10 mill. kroner over Landbruks- og matdepartementets budsjett. Regjeringen foreslår også å videreføre innsatsen mot utvikling av antibiotikaresistente bakterier og tiltak mot Chronic Wasting Disease (CWD, skrantesyke) hos hjortedyr.

Regjeringen foreslår å avvikle ordningen med støtte til organisasjoner innenfor det landbruks- og matpolitiske området. Ordningen har i stor grad vært en videreføring av støtte til de samme organisasjonene. Dette har gitt mindre rom for nye organisasjoner for å få støtte, og har dermed ikke bidratt til å fremme et større mangfold av organisasjoner og mer frivillighet. Regjeringen legger også til grunn effektiviseringstiltak i Landbruksdirektoratet og Mattilsynet ut over den generelle avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen.

2.4.12 Samferdselsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Programområde 21 Innenlands transport

21.10 Administrasjon m.m.

567,3

569,1

0,3

21.20 Luftfartsformål

1 094,6

1 052,4

-3,9

21.30 Vegformål

33 299,5

35 859,4

7,7

21.40 Særskilte transporttiltak

3 091,1

3 553,5

15,0

21.50 Jernbaneformål

26 377,1

23 064,9

-12,6

21.60 Kystforvaltning

2 588,3

2 626,1

1,5

Sum før lånetransaksjoner

67 018,0

66 725,4

-0,4

Lånetransaksjoner

3 500,0

0,0

-100,0

Sum Innenlands transport

70 518,0

66 725,4

-5,4

Programområde 22 Post og telekommunikasjoner

22.10 Post og telekommunikasjoner

701,0

725,5

3,5

Sum Post og telekommunikasjoner

701,0

725,5

3,5

Sum Samferdselsdepartementet

71 219,0

67 450,9

-5,3

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Samferdselsdepartementet:

økt tilskudd til Nye Veier AS

oppstart av veiprosjekt med OPS-kontrakt

viktige kollektivprosjekter i de største byene

nytt signalsystem på jernbane og planlegging av InterCity

telesikkerhet og -beredskap

Regjeringen foreslår en bevilgningsøkning under Samferdselsdepartementet på 4,1 mrd. kroner, eller 6,5 pst. fra Saldert budsjett 2017, utenom bevilgninger til lånetransaksjoner og merverdiavgift på kjøp av tjenester fra Bane NOR SF.

I Meld. St. 33 (2016–2017) Nasjonal transportplan 2018–2029 legger regjeringen opp til fortsatt å prioritere samferdselsformål. Til formål under Nasjonal transportplan 2018–2029 foreslås bevilgningene økt med om lag 3 mrd. kroner målt i 2018-priser sammenlignet med 2017. Regjeringen foreslår å øke tilskuddet til utbyggingsselskapet Nye Veier AS til 5,3 mrd. kroner, i tråd med regjeringens ambisjon om nivået på årlig tilskudd til selskapet fra og med 2018 og fullmakt fra Stortinget. Dette legger til rette for betydelig aktivitet i veiselskapet.

Til det nye veiprosjektet med OPS-kontrakt, rv 3/rv 25 Ommangsvollen – Grundset/Basthjørnet i Hedmark, foreslås det bevilget 510 mill. kroner. I tillegg legger regjeringen opp til forberedende arbeid og oppstart av tre nye riksveiprosjekter i 2018 i regi av Statens vegvesen, E16 Eggemoen – Olum i Oppland og Buskerud, E6 Kapskarmo – Brattås – Lien i Nordland og skredsikringsprosjektet E69 Skarvbergtunnelen i Finnmark. Budsjettforslaget innebærer at vedlikeholdsetterslepet for vei reduseres også i 2018.

Regjeringen foreslår å øke tilskuddet til viktige kollektivprosjekter i de største byene med 555 mill. kroner i 2018. Den statlige delfinansieringen utgjør et betydelig bidrag til utviklingen av det lokale kollektivtilbudet i de fire største byene. Budsjettforslaget omfatter tilskudd til MetroBussen i Trondheim, Bybanen til Fyllingsdalen i Bergen og Bussveien på Nord-Jæren.

Til videre planlegging av InterCity foreslår regjeringen å bevilge 1,9 mrd. kroner. I tillegg foreslår regjeringen å videreføre prosjektet om nytt signalsystem på jernbane (ERTMS). I budsjettforslaget legger regjeringen opp til oppstart av InterCity-prosjektene Venjar – Eidsvoll – Langset på Dovrebanen og Sandbukta – Moss – Såstad på Østfoldbanen. Kjøp av persontransport med tog foreslås økt for å fase inn 14 nye togsett på Gjøvikbanen og Vossebanen. Vedlikeholdet på jernbanen opprettholdes på et høyt nivå. Bevilgningen til merverdiavgift på kjøp av tjenester fra Bane NOR SF på 4,4 mrd. kroner i 2017 videreføres ikke i 2018, ettersom det er avklart at kjøp av infrastrukturtjenester ikke er merverdiavgiftspliktig.

Regjeringen foreslår å bedre telesikkerhet og -beredskap ved å legge til rette for flere fiberkabler til utlandet og en pilot for alternativt kjernenett. Dette skal redusere sårbarheten både i den elektroniske kommunikasjonen mot utlandet og i telenettverkene i Norge.

2.4.13 Klima- og miljødepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Programområde 12 Klima og miljø

12.10 Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1 385,3

1 967,1

42,0

12.20 Klima, naturmangfold og forurensning

4 750,2

4 182,4

-12,0

12.30 Kulturminner og kulturmiljø

754,3

726,4

-3,7

12.60 Nord- og polarområdene

407,4

392,2

-3,7

12.70 Internasjonalt klimaarbeid

3 081,8

3 184,8

3,3

Sum Klima- og miljødepartementet

10 379,0

10 452,8

0,7

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Klima- og miljødepartementet:

fremme det internasjonale arbeidet med Parisavtalen

forskning på omstilling til lavutslippssamfunnet, marine økosystemer og rent hav

profilering og markedsføring av norske grønne løsninger

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til klimaforhandlingene og FNs klimapanel. Økt norsk bidrag skal fremme arbeidet under Klimakonvensjonen og gjennomføring av Parisavtalen. Dette er en nødvendig respons i lys av usikkerhet rundt bidrag fra andre store bidragsytere. Videre vil klima- og skogsatsingen, som foreslås økt til 3 mrd. kroner, være et solid bidrag til det internasjonale klimaarbeidet. I 2018 legger regjeringen opp til at Norge betaler for om lag 30 mill. tonn CO₂ i verifiserte utslippsreduksjoner i blant annet Brasil, Colombia, Guyana og Indonesia.

Regjeringen foreslår å øke forskningsinnsats som kan støtte opp under arbeidet med å oppfylle norske klimamål frem mot 2030. Forskningen skal særlig rettes inn mot sektorer som ikke omfattes av EUs kvotesystem, der transport og jordbruk er de største. Det skal også legges til rette for kunnskapsoppbygging om marine økosystemer og rent hav, herunder gjennomføring av pilotprosjekt for å bedre tilstanden i kystmiljøet.

Regjeringen ønsker en helhetlig satsing for å synliggjøre norske, grønne løsninger for økt eksport og for å trekke internasjonale investorer til Norge. Innovasjon Norge skal etablere et samarbeid med privat næringsliv med dette som mål.

Ansvaret for Meteorologisk institutt og Artsdatabanken foreslås overført fra Kunnskapsdepartementet fra og med 1. januar 2018. Dette som følge av at begge virksomhetene faglig sett har sterkest tilknytning til Klima- og miljødepartementet.

2.4.14 Finansdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.30 Regjering

404,6

406,9

0,6

00.40 Stortinget og underliggende institusjoner

2 270,7

2 464,2

8,5

Sum Konstitusjonelle institusjoner

2 675,3

2 871,1

7,3

Programområde 23 Finansadministrasjon

23.10 Finansadministrasjon

1 211,1

1 342,8

10,9

23.20 Skatte- og avgiftsadministrasjon

8 004,4

8 332,3

4,1

23.30 Offisiell statistikk

849,7

828,3

-2,5

23.40 Andre formål

28 863,5

32 110,0

11,2

Sum Finansadministrasjon

38 928,8

42 613,4

9,5

Programområde 24 Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

24.10 Statsgjeld, renter og avdrag mv.

11 661,8

8 915,5

-23,5

24.20 Statlige fordringer, avsetninger mv.

20,0

10,0

-50,0

Sum før lånetransaksjoner

11 681,8

8 925,5

-23,6

Lånetransaksjoner

63 326,8

0,0

-100,0

Sum Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

75 008,6

8 925,5

-88,1

Sum Finansdepartementet

116 612,6

54 410,0

-53,3

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Finansdepartementet:

modernisering og effektivisering av Skatteetaten, herunder utvikling av en ny digitalisert skattemelding

videreføre økt kapasitet i grensekontrollen og utvikle systemstøtte for denne

økt kapasitet i Finanstilsynet for å håndtere økte krav til tilsyn og nye internasjonale regler

Budsjettforslaget legger til rette for fortsatt modernisering og effektivisering av Skatteetaten. I 2016 ble særavgiftsforvaltningen overført fra Tolletaten til Skatteetaten. Samlingen av skatte- og avgiftsforvaltningen bedrer innsatsen mot arbeidslivskriminalitet og svart økonomi. I årene 2018–2021 skal det utvikles en ny digitalisert skattemelding – SIRIUS. SIRIUS forventes blant annet å redusere næringslivets tidsbruk til rapportering betydelig, gjøre det enklere for lønnstakere og pensjonister å rapportere og vil være arbeids- og utgiftsbesparende for Skatteetaten.

Skatteetaten vil i 2018 fortsette arbeidet med utvikling av tre store IKT-systemer; modernisering av Folkeregisteret, ny systemløsning for avgiftsforvaltningen og modernisering av systemene for forskuddsutskriving og skatteberegning. De to førstnevnte prosjektene vil pågå ut 2019, mens sistnevnte ferdigstilles i 2018. Systemene vil gi enklere løsninger for forvaltning, næringsliv og borgere, være sikrere og mer effektive.

Den økte kapasiteten i grensekontrollen, som ble igangsatt i 2016, videreføres med blant annet flere ansatte og system for elektronisk kontroll ved enda flere grenseoverganger. Tolletaten skal arbeide videre med å utvikle systemstøtte for grensekontrollen.

Kapasiteten i Finanstilsynet foreslås økt for å gjøre tilsynet bedre i stand til å løse nye og endrede oppgaver. Regelverket for finansnæringen har blitt mer komplekst i senere år. Dette medfører behov for betydelig ressursinnsats fra Finanstilsynet. Også nye tilsynsområder og -objekter gir behov for økte ressurser. Finanstilsynet er fullt ut selvfinansiert, i det vesentlige ved utlikning på tilsynsobjektene.

I tillegg foreslås NAV Innkreving innlemmet i Skatteetaten. Dette vil kunne bidra til mer helhetlig og effektiv innkreving av offentlige krav. Samtidig kan NAV bedre innrettes mot sine primære samfunnsoppdrag.

2.4.15 Forsvarsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Programområde 04 Militært forsvar

04.10 Militært forsvar mv.

51 248,2

55 021,1

7,4

Sum Forsvarsdepartementet

51 248,2

55 021,1

7,4

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Forsvarsdepartementet:

oppfølging av langtidsplanen for forsvarssektoren, med vekt på reduserte klartider, økt bemanning, høyere aktivitetsnivå og investeringer i sentrale kapasiteter

anskaffelse av nye kampfly med baseløsning

Regjeringen følger opp langtidsplanen ved å foreslå en bevilgningsøkning på 2,5 mrd. kroner til LTP-formål i 2018.

I tråd med langtidsplanen legger regjeringens budsjettforslag opp til reduserte klartider, økt bemanning av operative kapasiteter og høyere aktivitetsnivå. Budsjettforslaget innebærer økt aktivitet i Sjøforsvaret og Luftforsvaret, samtidig som det høye aktivitetsnivået i Hæren og Heimevernet videreføres. Regjeringens forslag legger dermed grunnlaget for en langsiktig og bærekraftig utvikling av forsvarsstrukturen med en reell balanse mellom oppgaver, struktur og økonomi. Regjeringens forslag vektlegger overvåking, tilstedeværelse og suverenitetshevdelse i nordområdene.

Etableringen av et jegerkompani ved Garnisonen i Sør-Varanger fortsetter, og bemanningen i HV-17 økes for å bedre evnen til å planlegge og lede operasjoner samt motta allierte forsterkninger.

Bevilgningene til Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) foreslås økt ytterligere for å styrke NSMs evne til å avdekke, analysere og koordinere håndteringen av IKT-angrep. Det foreslås også økt bevilgning til objektsikring i forsvarssektoren. Regjeringen legger opp til at Norges bidrag til innsats i kampen mot ISIL videreføres. I tillegg tas det i budsjettforslaget høyde for mulig videreføring og endring av norske bidrag i andre pågående utenlandsoperasjoner.

Regjeringen foreslår betydelige bevilgningsøkninger for å forsere anskaffelsen av tre nye kystvaktfartøyer til erstatning for Nordkapp-klassen og kampluftvern i Hæren. I tillegg foreslås økte bevilgninger til blant annet anskaffelse av nye maritime patruljefly, studier av krav, design og vedlikeholdsløsninger til de nye ubåtene for å redusere risikoen knyttet til anskaffelsen, flernasjonalt satellittsamarbeid og flere informasjonsinfrastrukturprosjekter.

I tråd med struktur- og kvalitetsreformen innenfor utdanningsområdet starter Forsvaret omleggingen av, og overgangen til, ny utdanningsstruktur i 2018. Befalsskolene og de fem høyskolene i Forsvaret samles under Forsvarets høgskole. Skolene vil ikke endre lokalisering.

Samlet foreslår regjeringen å bevilge om lag 9 mrd. kroner til kampflyanskaffelsen med baseløsning i 2018, hvorav den midlertidige økningen utgjør 4,6 mrd. kroner. Dette er i tråd med planen for anskaffelsen.

Norge har påtatt seg å være vertskap for NATOs høyprofiløvelse Trident Juncture i 2018. Regjeringen foreslår økte bevilgninger for å gjennomføre denne øvelsen.

2.4.16 Olje- og energidepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Programområde 18 Olje- og energiformål

18.00 Administrasjon

268,0

258,3

-3,6

18.10 Petroleum

26 308,9

25 832,6

-1,8

18.20 Energi og vannressurser

3 662,6

3 644,6

-0,5

18.30 Forskning og næringsutvikling

959,2

807,0

-15,9

18.40 CO₂-håndtering

1 287,5

509,0

-60,5

Sum før lånetransaksjoner

32 486,2

31 051,5

-4,4

Lånetransaksjoner

6 432,0

1 900,0

-70,5

Sum Olje- og energidepartementet

38 918,2

32 951,5

-15,3

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Olje- og energidepartementet:

energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi

energi- og petroleumsforskning

CO ₂-håndtering

Regjeringen foreslår å øke overføringen til Enovas arbeid med energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi. Enova skal støtte prosjekter og teknologiutvikling som bidrar til reduserte klimagassutslipp på kort og lang sikt. Videre skal Enova bidra til styrket forsyningssikkerhet for energi.

Støtte til energi- og petroleumsforskning skal bidra til langsiktig verdiskaping og effektiv og bærekraftig utnyttelse av norske naturressurser. Regjeringen foreslår å videreføre bevilgningene til energi- og petroleumsforskning på et høyt nivå.

Arbeidet med CO₂-håndtering skal bidra til å utvikle og demonstrere kostnadseffektiv teknologi for fangst og lagring av CO₂ med et spredningspotensial. Innsatsen favner bredt, med forskning og demonstrasjon av teknologier for CO₂-håndtering under CLIMIT-programmet, drift av Teknologisenter for CO₂-fangst på Mongstad og arbeidet med fullskala CO₂-håndtering. Driften ved teknologisenteret skal videreføres i tre nye år, men utgiftene reduseres siden det statlige investeringslånet er nedbetalt. Videre ferdigstilles konseptstudiene for CO₂-fangst og -skipstransport i 2017.

2.4.17 Ymse utgifter og inntekter

Det foreslås bevilget 4 900 mill. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Bevilgningen står som motpost til tilleggsbevilgninger knyttet til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder til lønnsoppgjøret for statsansatte og takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, og til uforutsette utgifter.

På kap. 5309 Tilfeldige inntekter foreslås det bevilget 150 mill. kroner. Dette gjelder enkelte mindre, uforutsette inntekter som ikke inngår på andre inntektskapitler i statsbudsjettet.

2.5 Folketrygdens utgifter og inntekter

Regjeringens samlede forslag til utgifter under alle folketrygdens programområder for 2018 er på 470,1 mrd. kroner. Det er en økning på 9,6 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2017. Det forventes nå lavere utgifter under folketrygden i 2017 enn anslått i Saldert budsjett. Sammenlignet med anslag på regnskap 2017 innebærer regjeringens forslag en økning på 19 mrd. kroner. I utgiftsanslaget for 2018 er effekten av anslått økning på 3 pst. i folketrygdens gjennomsnittlige grunnbeløp (G) fra 2017 til 2018 på 8,7 mrd. kroner. Budsjettallene fordelt på programkategorier fremgår av hovedtabellene under de ulike departementene tidligere i dette kapitlet.

Folketrygdens utgifter

Mill. kroner

Programområde

Saldert budsjett 2017

Anslag på regnskap 2017

Forslag 2018

Endring Saldert budsjett 2017 til forslag 2018 i pst.

28

Foreldrepenger, folketrygden

20 971,0

20 193,0

21 113,0

0,7

29

Sosiale formål, folketrygden

390 705,6

384 724,4

403 107,2

3,2

Sykepenger

41 143,7

40 388,7

42 590,4

3,5

Arbeidsavklaringspenger

35 220,0

34 740,0

35 494,3

0,8

Uføretrygd

83 955,0

82 826,0

86 456,0

3,0

Alderspensjon

214 965,0

211 540,0

223 060,0

3,8

Annet¹

15 422,0

15 229,7

15 506,5

0,5

30

Helsetjenester, folketrygden2

31 500,2

31 547,0

31 973,0

1,5

33

Arbeidsliv, folketrygden

17 355,0

14 695,0

13 923,0

-19,8

Sum

460 531,8

451 159,4

470 116,2

2,1

¹ Annet inkluderer stønad til enslig mor og far, grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv., etterlatte og stønad ved gravferd.

² Finansieringsansvaret for flere legemidler mot HIV, hep. B, hep. C, astma og mastocytose, tilsvarende 0,8 mrd. kroner, overføres til helseforetakene fra og med 1.1.2018 og inngår ikke lenger i folketrygdens utgifter. I tillegg ble flere kreftlegemidler overført til helseforetakene fra 1.5.2017.

Kilde: Finansdepartementet

Programområde 28 Foreldrepenger, folketrygden

Stønadsordningene under dette programområdet skal kompensere for inntektsbortfall i forbindelse med fødsel og adopsjon og sikre økonomisk støtte til foreldre som ikke har opptjent rett til foreldrepenger. Programområdet omfatter foreldrepenger til yrkesaktive, engangsstønad ved fødsel og adopsjon og feriepenger av foreldrepenger mv. Barne- og likestillingsdepartementet har ansvaret for programområdet.

Utgiftsanslaget for 2018 bygger på at antallet barn i aldersgruppen som kan gi rett til foreldrepenger vil være på om lag samme nivå som i 2017. Det antas videre at opptjeningsgrunnlaget for foreldre som mottar foreldrepenger øker noe mer enn lønnsveksten.

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

Programområdet omfatter ordninger som skal kompensere for inntektsbortfall ved sykdom og uførhet (sykepenger, arbeidsavklaringspenger og uføretrygd), pensjoner (alderspensjon og etterlattepensjon), stønader til enslige forsørgere, stønader og hjelpemidler til personer med nedsatt funksjonsevne og enkelte andre formål. Arbeids- og sosialdepartementet har ansvar for programområdet. Økningen fra Saldert budsjett 2017 er på 12,4 mrd. kroner. Økningen skyldes både flere mottakere av alderspensjon, sykepenger og uføretrygd og effekten av økning i gjennomsnittlig G. Lavere forventede utgifter i 2017 enn anslått i Saldert budsjett 2017 virker i motsatt retning. Økningen fra anslag på regnskap 2017 er på 18,4 mrd. kroner. Nedenfor gjennomgås utviklingen fra 2017 til 2018 på de største utgiftsområdene.

Sykepenger

Til grunn for Saldert budsjett 2017 lå en forutsetning om nullvekst i det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt fra 2016 til 2017. På bakgrunn av utviklingen hittil i år forventes det fortsatt en nullvekst i det trygdefinansierte sykefraværet fra 2016 til 2017. Videre anslås nå sysselsettingen å øke med 0,7 pst. og sykepengegrunnlaget (lønnsnivået for sykmeldte) med 2,4 pst. i 2017. Lønnsvekstanslaget er nedjustert fra det som lå til grunn for Saldert budsjett 2017, mens anslaget for sysselsettingsveksten er uendret. Fra 2017 til 2018 legges det til grunn nullvekst i det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt. Utgiftsveksten fra anslag på regnskap 2017 til foreslått bevilgning 2018 skyldes derfor i hovedsak forventet lønns- og sysselsettingsvekst. I tillegg bidrar utvidelser i pleiepengeordningen til å øke utgiftene i 2018 med 484 mill. kroner.

Arbeidsavklaringspenger

Antall mottakere av arbeidsavklaringspenger har siden sommeren 2011 blitt redusert, og det forventes en nedgang i antall mottakere av arbeidsavklaringspenger både i 2017 og i 2018. Anslaget for gjennomsnittlig antall mottakere er 141 000 i 2018, mot om lag 144 000 i 2017. Reduksjonen i antall mottakere i 2018 bidrar isolert sett til å redusere utgiftsanslaget med om lag 0,8 mrd. kroner. Effekten av økt gjennomsnittlig G fra 2017 til 2018 bidrar til å øke utgiftene i 2018 med anslagsvis 1,0 mrd. kroner i 2018.

Uføretrygd

Ved utgangen av første halvår 2017 var det registrert 321 800 mottakere av uføretrygd. Utviklingen i antall mottakere er preget av høy tilgang fra arbeidsavklaringspenger, samt noe lavere avgang til alderspensjon enn tidligere år. Gjennomsnittlig antall mottakere forventes å øke med om lag 4 300 i 2017 og om lag 4 500 i 2018, som innebærer en vekst på om lag samme nivå som i perioden 2014–2016. Om lag 1,1 mrd. av utgiftsveksten fra anslag på regnskap 2017 til foreslått bevilgning 2018 skyldes veksten i antall mottakere i 2018. Effekten av økt gjennomsnittlig G fra 2017 til 2018 bidrar til å øke utgiftene med anslagsvis 2,5 mrd. kroner i 2018.

Alderspensjon

Utgiftene til alderspensjon øker i hovedsak fordi det blir flere alderspensjonister. Fra 2017 til 2018 anslås det at gjennomsnittlig antall mottakere av alderspensjon vil øke med om lag 24 000, til om lag 929 000 personer. I anslaget for 2018 er effekten av økt gjennomsnittlig G fra 2017 til 2018 anslått å utgjøre om lag 5 mrd. kroner. Etter at fleksibelt uttak av alderspensjon ble innført i 2011, steg antall mottakere av alderspensjon under 67 år raskt. Denne veksten har vært avtakende og antas å bli noe svakere også fremover. Selv om mange tar ut alderspensjon, har yrkesaktiviteten i aldersgruppen over 60 år økt i perioden 2010–2017, og mange kombinerer arbeid og uttak av alderspensjon. Over tid påvirkes utgiftene til alderspensjon i liten grad av fleksibelt uttak, siden tidlig uttak gir en lavere årlig pensjon for den enkelte.

Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden

Programområdet omfatter folketrygdens bidrag til finansiering av helsetjenester, herunder lege- og psykologhjelp, fysioterapi samt legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept. Helse- og omsorgsdepartementet har ansvar for programområdet.

Forslaget innebærer en utgiftsøkning på i underkant av 0,5 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2017. Sammenlignet med anslag på regnskap 2017 øker utgiftene med i overkant av 0,4 mrd. kroner.

Refusjon av legemidler på blå resept er den største utgiften på stønadsbudsjettet for helsetjenester, med et utgiftsanslag på om lag 102 mrd. kroner for 2018. Den underliggende utgiftsveksten knyttet til legemidler er om lag 1,2 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2017. Veksten skyldes både volumvekst og prisvekst knyttet til nye og kostbare legemidler. I motsatt retning bidrar overføring av legemidler til helseforetakene til at folketrygdens utgifter til legemidler er om lag uendret fra Saldert budsjett 2017.

I 2016 ble det utstedt om lag 1,2 millioner frikort under ordningen med utgiftstak for egenandeler til legehjelp, psykologhjelp, legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept og pasientreiser mv. (egenandelstak 1).

Anslaget for utgifter til egenandelstak 1 øker med om lag 100 mill. kroner til 5,1 mrd. kroner i 2018 sammenlignet med Saldert budsjett 2017. Anslaget for utgifter til egenandelstak 2 er om lag uendret fra Saldert budsjett 2017. Det er lagt til grunn at egenandelene i sum justeres i tråd med forventet prisvekst, tilsvarende 98 mill. kroner i 2018. Egenandelene for lege-, psykolog- og fysioterapitjenester, poliklinikk, lab/røntgen mv. foreslås økt med 1,8 pst., mens egenandelstak 1 og 2 øker med hhv. 2,4 pst. og 1,8 pst.

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

Programområdet omfatter dagpenger ved arbeidsledighet, statsgaranti for lønnskrav ved konkurs og stønad ved arbeidsledighet for fiskere og fangstmenn. Arbeids- og sosialdepartementet har ansvar for programområdet, med unntak av ett kapittel, som ligger under Nærings- og fiskeridepartementets ansvarsområde. Dagpenger ved arbeidsledighet utgjør den vesentligste utgiftsposten under dette programområdet. Det var i gjennomsnitt 75 800 dagpengemottakere i 2016. I første halvår 2017 var det om lag 73 200 dagpengemottakere.

Dagpengebevilgningen i Saldert budsjett 2017 var om lag 16,3 mrd. kroner. Grunnet utviklingen på arbeidsmarkedet er anslåtte utgifter i 2017 nå på 14,7 mrd. kroner. For 2018 foreslås en dagpengebevilgning på 13,043 mrd. kroner. Anslått reduksjon i utgifter fra 2017 til 2018 må ses i sammenheng med en mer positiv utvikling på arbeidsmarkedet og færre dagpengemottakere. Reduksjonen må også ses i sammenheng med at regjeringen foreslår en endring i dagpengeordningens opptjeningsperiode.

2.5.1 Folketrygdens finansieringsbehov

Folketrygdens utgifter inngår i budsjettet på linje med andre utgifter, men er på inntektssiden formelt knyttet til de store avgiftsordningene (arbeidsgiveravgift og trygdeavgift) og enkelte gebyrer og refusjoner mv., jf. folketrygdloven 28. februar 1997 nr. 19, del VIII, Finansielle bestemmelser.

Folketrygdens inntekter i 2018 anslås til 329,1 mrd. kroner, med følgende hovedelementer: Trygdeavgift på 144,6 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 71), arbeidsgiveravgift på 182,2 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 72), samt enkelte mindre inntekter på til sammen 2,3 mrd. kroner (vederlag, gebyrer, ulike refusjoner, dividende mv., jf. kapitlene 5701, 5704 og 5705). Utgiftene utgjør til sammen 470,1 mrd. kroner.

Differansen mellom folketrygdens utgifter og inntekter innebærer et beregnet finansieringsbehov for folketrygden i 2018 på 141 mrd. kroner. En del av dekningen av folketrygdens utgifter skal skje gjennom tilskudd fra staten, dvs. uten henvisning til de store avgiftsordningene eller andre spesifiserte inntekter, jf. folketrygdloven § 23-10 tredje ledd. Utgiftene som dekkes ved direkte overføringer fra staten er anslått til 18,6 mrd. kroner for 2018, jf. romertallsvedtak II, Folketrygden.

2.6 Forslag til vedtak

De forslag til vedtak som legges frem i denne proposisjonen, er i de fleste tilfeller nærmere omtalt i Prop. 1 S for de enkelte departementene. Enkelte bevilgningsforslag blir bare omtalt i denne proposisjonen. Det gjelder blant annet bevilgningene til kap. 2309 Tilfeldige utgifter og kap. 5309 Tilfeldige inntekter, som omtales i avsnitt 2.4.17. Renter og avskrivninger fra statens forretningsdrift under kapitlene 5491 og 5603 omtales i avsnitt 3.2. Overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland, som er bevilget på kapitlene 2800 og 5800 i statsbudsjettet, omtales i avsnitt 3.4.

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov dekkes gjennom lån bevilget på kap. 5999, jf. avsnitt 3.5.

3 Gruppering av budsjettets inntekter og utgifter etter art

3.1 Budsjettets samlede inntekter og utgifter

Dette kapittelet gir en oversikt over statsbudsjettets inntekter og utgifter, gruppert etter art, jf. boks 3.1. Regjeringens hovedprioriteringer i statsbudsjettet for 2018 er nærmere beskrevet i kapittel 1, mens kapittel 2 gir en oversikt over utgiftene under de ulike departementene. Prop. 1 S for de enkelte departementene gir mer utfyllende og detaljerte fremstillinger av regjeringens budsjettforslag.

Boks 3.1 Statsbudsjettets inndeling

Statsbudsjettet blir inndelt i kapitler som igjen er inndelt i poster, jf. § 4 i bevilgningsreglementet. Stortingets bevilgningsvedtak gjelder beløpet under den enkelte post. Kapitlene nummereres fortløpende i nummerserier for de ulike departementene. Nummereringen av postene følger et fast mønster hvor postnummeret angir hva slags type inntekt eller utgift det er tale om. Bevilgningsreglementet krever at inntektene og utgiftene skal inndeles i fire avdelinger. Dette skjer ved å inndele postnummerseriene i følgende avdelinger etter art:

Inntekter

Salg av varer og tjenester: Postene 1-29

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.: Postene 30-49

Overføringer fra andre: Postene 50-89

Tilbakebetalinger mv.: Postene 90-99

Utgifter

Statens egne driftsutgifter: Postene 1-29

Nybygg, anlegg mv.: Postene 30-49

Overføringer til andre: Postene 50-89

Utlån, statsgjeld mv.: Postene 90-99

De samlede inntektsbevilgningene i statsbudsjettet for 2018 er anslått til 1 675,5 mrd. kroner. Dette inkluderer petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Holdes disse utenom, anslås inntektene i 2018 til 1 044,9 mrd. kroner.

Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Salg av varer og tjenester (Driftsinntekter) (postene 1-29)

84,2

93,7

11,3

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

28,2

25,2

-10,6

Overføringer fra andre (postene 50-89)

1 327,7

1 389,4

4,6

Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

117,6

167,2

42,2

Sum inntekter

1 557,7

1 675,5

7,6

Kilde: Finansdepartementet

Forslaget til utgiftsbevilgninger i statsbudsjettet for 2018 utgjør samlet sett 1 613,1 mrd. kroner, medregnet petroleumsvirksomhet, overføring til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner. Sammenlignet med Saldert budsjett 2017 reduseres de samlede utgiftene med 2,7 mrd. kroner. Holdes petroleumsvirksomheten, overføringen til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner utenom, foreslås det utgifter på 1 300,2 mrd. kroner. Dette er en økning fra Saldert budsjett 2017 på 23,9 mrd. kroner.

Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Driftsutgifter (postene 1-29)

171,7

172,5

0,5

Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

70,5

71,9

2,0

Overføringer til andre (postene 50-89)

1 197,9

1 263,9

5,5

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99)

175,8

104,8

-40,4

Sum utgifter

1 615,8

1 613,1

-0,2

Kilde: Finansdepartementet

3.2 Gruppering av budsjettets inntekter

3.2.1 Driftsinntekter (postene 1-29)

I regjeringens budsjettforslag for 2018 utgjør driftsinntekter til sammen 93,7 mrd. kroner, jf. tabell 3.3.

Driftsinntekter (postene 1-29)

Mrd. kroner

Saldert

budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

66,4

76,9

15,8

Andre driftsinntekter

17,8

16,8

-5,5

Sum driftsinntekter

84,2

93,7

11,3

Kilde: Finansdepartementet

Driftsinntekter fra statens petroleumsvirksomhet utgjør hoveddelen av de samlede driftsinntektene. Petroleumsvirksomheten omtales nærmere i avsnitt 3.4. I tillegg benyttes postene 1-29 på statsbudsjettets inntektsside for inntekter fra salg av varer og tjenester, for eksempel:

salg av materiell, publikasjoner og andre varer

utleie av materiell, bygninger og anlegg

oppdrag

gebyrer

tilfeldige inntekter

Statens forretningsdrift

Statens forretningsdrift vil i 2018 bestå av virksomheten under forvaltningsbedriftene Statsbygg, Garantiinstituttet for eksportkreditt (GIEK), Statens pensjonskasse og NVE Anlegg. Det budsjetteres med 2,5 mrd. kroner i inntekter under disse virksomhetene i 2018. Inntektsbevilgningene under statens forretningsdrift omfatter flere inntektsarter, men omtales samlet nedenfor.

Det samlede avskrivningsbeløpet for den statlige forretningsdriften føres under kap. 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift. Avskrivningene beregnes på grunnlag av bokført kapital per 31. desember året før budsjettåret. Det benyttes et lineært avskrivningssystem, der avskrivningstiden for ulike avskrivningsobjekter varierer med forventet levetid. Ved salg av eiendommer i Statsbygg avskrives også bokført verdi av eiendommene. Avskrivningene utgiftsføres under hver enkelt virksomhets driftsbudsjett. Avskrivningene beløper seg totalt til 1 232,9 mill. kroner i 2018.

Renter av statens kapital i forretningsdriften tas samlet til inntekt under kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift. Grunnlaget for renteberegningen er bedriftenes brutto investeringer fratrukket avskrivninger og bedriftenes egne avsetninger til investeringsformål. Rentesatsen for netto investeringsbidrag det enkelte år tilsvarer gjennomsnittlig rente på 5-års statsobligasjoner i 12-månedersperioden frem til 30. september året før budsjettåret. Renter av statens kapital i forretningsdriften foreslås budsjettert med 87,4 mill. kroner i 2018.

Avsetning til investeringsformål tas til inntekt under hver enkelt virksomhet som foretar slike avsetninger. Avsetningen utgjør en del av kontantoverskuddet fra driften som benyttes til å finansiere investeringer. Det aktuelle beløpet utgiftsføres på driftsbudsjettet under hver enkelt forvaltningsbedrift før driftsresultatet fastsettes, og avsetningene må derfor også føres opp på statsbudsjettets inntektsside. Samlede avsetninger til investeringsformål i 2018 er 1 155 mill. kroner.

Renter, avskrivninger og avsetninger til investeringsformål i 2018 for statens forretningsdrift

Mill. kroner

Avskrivninger

Renter

Avsetninger til investeringsformål

Statsbygg

1 092,8

86,0

1 130,0

Statens pensjonskasse

135,5

1,2

25,0

NVE Anlegg

4,6

0,2

0,0

Sum

1 232,9

87,4

1 155,0

Kilde: Finansdepartementet

I tabell 3.4 er inntekter på statsbudsjettet under statens forretningsdrift splittet opp. I tillegg til tallene nevnt i tabellen er det også enkelte andre inntekter under forretningsdriften. Dette gjelder tilbakeføring fra gamle ordninger under GIEK og inntekter fra salg av utstyr og eiendom på til sammen 19,3 mill. kroner.

Beregning av rente for mellomværende med statskassen

Forvaltningsbedriftenes mellomværende med statskassen kan betraktes som en bruks- og kassakredittkonto for håndtering av kortsiktige likviditetssvingninger. For samtlige virksomheter under statens forretningsdrift skal det beregnes renter av mellomværende med statskassen. Renten er knyttet opp mot renten på statssertifikater etter en nærmere bestemt beregningsregel, slik at den reflekterer rentenivået i Norge.

Kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift, post 81 Renter av mellomregnskapet, budsjetteres ikke.

3.2.2 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. er på 25,2 mrd. kroner i budsjettforslaget for 2018. Det er inntektene i forbindelse med nybygg, anlegg mv. i statens petroleumsvirksomhet som utgjør størstedelen av disse inntektene.

Inntektspostene 30-49 deles i to grupper.

Postene fra 30 til 39 inneholder inntektsbevilgninger under statens forretningsdrift, herunder avskrivninger på statens kapital i statens forretningsdrift, avsetninger til investeringsformål, overføringer fra bedriftenes egne fond og andre fond, samt andre inntekter av statens forretningsdrift i forbindelse med bygg og anlegg, jf. omtalen ovenfor. Inntektene fra statens forretningsdrift i forbindelse med nybygg og anlegg mv. utgjør 2,4 mrd. kroner. I tillegg til statens forretningsdrift er det budsjettert med enkelte husleieinntekter under Landbruks- og matdepartementet på til sammen 21,6 mill. kroner på postene 30-39.

Post 30 brukes også for avskrivninger under kap. 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten. Det foreslås inntekter på 22,2 mrd. kroner på denne posten i 2018.

Postene fra 40 til 49 gjelder salg av fast eiendom og tilskudd og refusjoner i forbindelse med statens bygge- og anleggsarbeider fra statlige særregnskap, kommuner og andre. Samlet utgjør disse inntektene 0,6 mrd. kroner i 2018. Salg av eiendom fra Forsvaret utgjør den største inntektsposten.

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

25,4

22,2

-12,6

Andre inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

2,8

3,0

7,2

Sum inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

28,2

25,2

-10,6

Kilde: Finansdepartementet

3.2.3 Overføringer fra andre (postene 50-89)

Inntektspostene fra 50 til 89 på statsbudsjettets inntektsside deles inn i følgende undergrupper:

Postene fra 50 til 59 nyttes til overføringer fra andre statlige regnskaper, for eksempel statlige fond.

Postene fra 60 til 69 omfatter overføringer fra kommunesektorens forvaltningsbudsjetter.

Postene fra 70 til 79 brukes til statsskatt på formue og inntekt, avgifter på omsetning, produksjon og driftsmidler, dokumenter, spill og andre fiskalavgifter.

Under postene fra 80 til 84 føres renteinntekter, mens utbytte på aksjer, bøter, erstatninger, tilbakebetaling av gitte tilskudd mv. budsjetteres på postene 85-89.

Overføringer fra andre (postene 50-89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Postene 50-59

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

259,5

255,4

-1,6

Øvrige overføringer fra andre statsregnskap

0,1

0,0

-52,1

Sum overføringer fra andre statsregnskap

259,6

255,4

-1,6

Postene 60-69

Overføringer fra kommunesektoren

1,4

1,5

2,6

Postene 70-79

Inntekter under postene 70-79

996,4

1 064,5

6,8

Postene 80-89

Renter, utbytte mv.

70,3

68,0

-3,3

Sum overføringer fra andre (postene 50-89)

1 327,7

1 389,4

4,6

Kilde: Finansdepartementet

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet reduseres med 4,1 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2017. For postene 70-79 øker inntektene med 68,1 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2017 til budsjettforslaget for 2018, mens inntektene på postene 80-89 reduseres med 2,3 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2017 til budsjettforslaget for 2018.

Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 971,8 mrd. kroner i 2018. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Skatte- og avgiftsanslagene for 2018 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2017, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på de vekstforutsetningene for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2018. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og kommunale og fylkeskommunale skattører.

Regjeringens forslag til budsjett inneholder nye skatte- og avgiftslettelser i 2018 på om lag 3,0 mrd. kroner påløpt og 0,7 mrd. kroner bokført. Skatte- og avgiftsopplegget for 2018 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2017–2018) Skatter, avgifter og toll 2018.

Utbytte

Regjeringen foreslår samlede utbytteinntekter på 32,4 mrd. kroner i 2018. Av dette gjelder 14,5 mrd. kroner utbytte fra Statoil ASA, som inngår i kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten. Regjeringens forslag innebærer en økning i de samlede utbytteinntektene på 8,2 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2017.

Samlet utbytte fra selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning anslås til 16,4 mrd. kroner. Dette er en økning på 3,0 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2017. Andre store utbytter kommer fra Kommunalbanken, Statnett, Avinor og NSB.

Regjeringen har i tråd med vanlig praksis ikke laget egne anslag på utbytte fra de børsnoterte selskapene i 2018, men teknisk videreført utbetalt utbytte per aksje i 2017.

Tabell 3.7 viser saldert budsjett for utbytte fra de enkelte selskapene i 2017 og forslag i 2018.

Utbytte fra statlig eide selskaper

Mill. kroner

Kap.

Post

Selskap

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

5656

85

Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementet¹

13 412,3

16 381,1

22,1

5685

85

Statoil ASA

9 068,0

14 544,0

60,4

5616

85

Kommunalbanken AS

390,0

443,0

13,6

5680

85

Statnett SF

366,0

336,0

-8,2

5622

85

Avinor AS

550,0

232,0

-57,8

5611

85

NSB AS

0,0

150,0

-

5692

85

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank

110,1

112,2

1,9

5625

85

Innovasjon Norge/Lavrisikolåneordningen

105,0

100,0

-4,8

5631

85/86

AS Vinmonopolet

32,0

70,9

121,6

5652

85

Statskog SF

16,0

26,0

62,5

5693

85

Folketrygdfondet

0,7

0,6

-14,3

5625

86

Innovasjon Norge/Investeringsfond for Nordvest-Russland og Øst-Europa

0,5

0,0

-100,0

5618

85

Posten Norge AS²

120,0

0,0

-100,0

Sum utbytte

24 170,6

32 395,8

34,0

¹ Norsk Hydro ASA, Yara International ASA, Telenor ASA, Kongsberg Gruppen ASA, DNB ASA, Entra Eiendom AS, Statkraft SF, Argentum Fondsinvesteringer AS, Mesta Konsern AS, Nammo AS, Flytoget AS, Electronic Chart Centre AS, Ambita AS, Baneservice AS og Veterinærmedisinsk Oppdragssenter AS.

² Inkludert under Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementet i Gul bok 2018.

Kilde: Finansdepartementet

3.2.4 Tilbakebetalinger mv., utenom petroleumsvirksomhet (postene 90-99)

Postene fra 90 til 99 på statsbudsjettets inntektsside inneholder avdrag på lån fra staten, salg av statens aksjer og obligasjoner, samt opptak av lån. Postene beskriver endringer i sammensetningen av statens formue som fremkommer i statens kapitalregnskap.

Tilbakebetalinger mv., utenom petroleumsvirksomhet (postene 90-99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Statsbankene

80,0

82,8

3,5

Andre tilbakebetalinger

31,2

82,6

164,3

Sum tilbakebetalinger, utenom petroleumsvirksomhet

111,2

165,3

48,7

Kilde: Finansdepartementet

Tilbakebetalingene (utenom petroleumsvirksomhet) anslås til 165,3 mrd. kroner i 2018. Dette er en økning på 54,1 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2017. Dette skyldes blant annet at det i forslaget for 2018 er inntektsført 67,8 mrd. kroner i tilbakeføring av kapital fra fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging. Videre øker avdrag på utestående fordringer under Innovasjon Norge med 6,5 mrd. kroner. I motsatt retning trekker blant annet reduserte tilbakebetalinger under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse med 4,8 mrd. kroner og reduserte avdrag på utestående fordringer under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportkreditt Norge AS med 4 mrd. kroner. Videre er det i Saldert budsjett 2017 budsjettert med tilbakebetalinger på 8 mrd. kroner fra avdrag på egenbeholdning av statsobligasjoner. Siden det ikke er budsjettert med disse inntektene i 2018, bidrar dette til å redusere de samlede tilbakebetalingene.

Innenfor petroleumsvirksomheten foreslås det både utgifts- og inntektsbevilgninger knyttet til verdien av aksjer som staten mottar gjennom Statoils utbytteaksjeprogram. Gjennom utbytteaksjeprogrammet avstår staten fra 1,9 mrd. kroner i kontantutbytte. Utbytteaksjene staten mottar i stedet for kontanter budsjetteres på en inntektspost og motsvares av en utgiftsbevilgning til å tegne nyutstedte aksjer i Statoil.

3.3 Gruppering av budsjettets utgifter

3.3.1 Driftsutgifter (postene 1-29)

Driftsutgifter budsjetteres over postene 1-29. Driftsutgiftene omfatter lønn til statsansatte og kjøp av varer og tjenester til statlige virksomheter, i tillegg til statens forretningsdrift. Det blir ikke bevilget driftsutgifter og driftsinntekter for statsaksjeselskap, statsforetak og statlige virksomheter som er omgjort til stiftelser, ettersom disse ikke er inkludert i statsbudsjettet. Det bevilges heller ikke driftsutgifter på postene 1-29 for statlige nettobudsjetterte virksomheter eller helseforetak. Samtidig er det enkelte utgifter som budsjetteres over postene 1-29 som har mer karakter av overføringer enn av drift. Dette gjelder blant annet pensjoner til statsansatte mv.

I forslaget til statsbudsjett for 2018 utgjør driftsutgiftene samlet sett 172,5 mrd. kroner. Tabell 3.9 gir en oversikt over de største utgiftsområdene. Tabellen viser at store etater som Arbeids- og velferdsetaten, Forsvaret, Statens vegvesen og politi og påtalemyndighet står for de største driftsutgiftene.

Driftsutgifter (postene 1-29)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Forsvaret

34,2

35,8

4,7

Politi og påtalemyndighet

18,8

19,1

1,1

Andre store direktorater mv.¹

15,0

15,1

0,7

Statens vegvesen

12,0

13,0

8,1

Arbeids- og velferdsetaten

11,5

11,6

0,7

Departementene og Statsministerens kontor

8,9

9,0

1,9

Skatte,- avgifts- og tolladministrasjon

7,8

8,1

4,5

Barnevernet

7,9

7,1

-9,1

Kriminalomsorg

4,9

5,0

3,0

Statens pensjonskasse

6,1

4,9

-19,1

Rettsvesen

2,9

2,9

0,8

Utlendingsdirektoratet

3,5

2,1

-40,1

Statens forretningsdrift

-0,2

-0,5

83,0

Andre driftsutgifter

38,7

39,3

1,7

Sum driftsinntekter

171,7

172,5

0,5

¹ Inkluderer Utdanningsdirektoratet, DSB (og DNK), DSS, Difi, Statens kartverk, Arbeidstilsynet, Helsedirektoratet, Brønnøysundregistrene, Havforskningsinstituttet (og NIFES), Mattilsynet, Jernbanedirektoratet, Kystverket, Miljødirektoratet, SSB og NVE.

Kilde: Finansdepartementet

I regjeringens budsjettforslag utgjør Forsvarets driftsutgifter 20,7 pst. av de samlede driftsutgiftene. Med forslagene til økte driftsutgifter til politi og påtalemyndighet, vil disse stå for 11,0 pst. av de samlede driftsutgiftene. Driftsutgiftene til Statens vegvesen vil med regjeringens budsjettforslag utgjøre 7,5 pst. av de samlede driftsutgiftene.

Mesteparten av utgiftene under Statens pensjonskasse i tabellen er utgifter til pensjoner til statsansatte mv. som dekkes etter lov om Statens pensjonskasse. Det resterende omfatter blant annet arbeidsgiveravgift til folketrygden for arbeidsgiverdelen av pensjonsinnskuddet mv., samt erstatningsutbetalinger under forsikringsordningene og utgifter tilsærskilte pensjoner fra statskassen. Driftsresultatet til Statens pensjonskasse inngår i driftsresultatet til statens forretningsdrift i tabellen.

Driftsresultatet til statens forretningsdrift skal i henhold til bevilgningsreglementet føres opp i statsbudsjettets utgiftsdel. Denne bestemmelsen omfatter forvaltningsbedriftene under budsjettkapitlene 2445-2490. Driftsresultatet består av de ulike forvaltningsbedriftenes driftsinntekter fratrukket driftsutgifter, avskrivninger, renter og eventuelle avsetninger til reguleringsfond. Driftsresultatet føres på post 24. Brutto driftsinntekter i statens forretningsdrift tas inn i budsjettet på underpost som et negativt beløp, siden de føres på budsjettets utgiftsside. Et negativt tall for statens forretningsdrift i tabell 3.9 betyr dermed at det er et netto driftsoverskudd. Unntaket fra bruttoprinsippet gjelder bare driftsbudsjettet. For investeringsutgifter, tilskudd mv., følges bruttoprinsippet for føringer i statsbudsjettet også for forretningsdriften. Disse beløpene inngår i oversiktene over de ulike utgiftsartene nedenfor.

Selv om alle investeringer i forretningsdriften blir utgiftsført brutto, blir renter av statens kapital beregnet som om statens netto investeringsbidrag skulle være et lån fra statskassen, og det foretas avskrivninger på grunnlag av bokført kapital. Avskrivninger og renter blir ført som underposter på post 24, og det samlede avskrivnings- og rentebeløp for den samlede forretningsdriften tas til inntekt på statsbudsjettets inntektsside, jf. nærmere omtale av forretningsdriften i avsnitt 3.2.1.

3.3.2 Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Utgiftene til investeringer budsjetteres på postene 30-49, og omfatter nybygg og anlegg, vedlikehold, ombygginger og utstyrsanskaffelser som er så betydelige at de har karakter av investering. Bevilgningene på postene 30-49 gir imidlertid ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet, ettersom blant annet investeringer i helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF finansieres med tilskudd over statsbudsjettet. Videre finansieres deler av veiutbyggingene med bompenger som ikke budsjetteres på statsbudsjettet.

Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

25,5

25,0

-2,0

Forsvaret

15,5

17,6

13,6

Statens vegvesen

16,0

15,3

-4,3

Statsbygg

3,5

4,4

24,7

Redningshelikoptertjenesten

2,1

2,5

17,4

Bygg utenfor husleieordningen

2,7

2,4

-12,8

Kystverket

0,7

0,7

7,6

Andre investeringsbevilgninger

4,4

3,9

-10,6

Sum investeringer

70,5

71,9

2,0

Kilde: Finansdepartementet

Størstedelen av statens investeringer foretas innenfor petroleumsvirksomheten, Forsvaret og samferdselssektoren. I tillegg utgjør de statlige byggebevilgningene en stor del av investeringene. Dersom investeringer innenfor petroleumsvirksomheten holdes utenom, økes utgiftene på postene 30-49 med til sammen 1,9 mrd. kroner, eller 4,2 pst., fra Saldert budsjett 2017 til budsjettforslaget for 2018.

3.3.3 Overføringer til andre (postene 50-89)

Overføringer til andre budsjetteres på postene 50-89 i statsbudsjettet. Bevilgninger i denne kategorien utgjør over ¾ av de totale bevilgningene på utgiftssiden. Overføringen til Statens pensjonsfond utland og overføringene under folketrygden utgjør hoveddelen av disse bevilgningene.

Overføringene deles inn i tre faste undergrupper:

Overføringer til andre statsregnskap: Postene 50-59

Overføringer til kommuneforvaltningen: Postene 60-69

Andre overføringer: Postene 70-89

Den største bevilgningen på 50-postene er overføringen fra statsbudsjettet til Statens pensjonsfond utland. Denne overføringen tilsvarer statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Postene 50-59 brukes også til overføringer til statlige institusjoner hvor drifts- og investeringsutgifter gis som en netto bevilgning. Slike institusjoner er underlagt departemental instruksjonsmyndighet og defineres ikke som selvstendige rettssubjekter. Blant annet er Norges forskningsråd, universitetene og de statlige høgskolene nettobudsjetterte virksomheter. Det vises til vedlegg 4 for nærmere oversikt over den samlede aktiviteten i disse virksomhetene og spesifikasjon av kontantbeholdningen i virksomhetene.

Overføringer til statlige fond eller avsetningskonti i Norges Bank budsjetteres også på overføringspostene til andre statsregnskap (postene 50-59). Når Stortinget har vedtatt en bevilgning, overfører det aktuelle departement midlene til fondet, og utbetaling fra fondene skjer dels i budsjettåret og dels i påfølgende år.

Overføringer til andre (postene 50-89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Postene 50-59

Overføring til Statens pensjonsfond utland

138,3

183,0

32,4

Øvrige overføringer til andre statsregnskap (nettobudsjetterte virksomheter, fond mv.)

57,8

60,1

4,1

Sum overføringer til andre statsregnskap

196,1

243,2

24,0

Postene 60-69

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

160,6

164,4

2,4

Øvrige overføringer til kommuneforvaltningen

70,8

70,4

-0,5

Sum overføringer til kommuneforvaltningen

231,4

234,8

1,5

Postene 70-89

Folketrygden

460,2

469,7

2,1

Øvrige overføringer

310,3

316,1

1,9

Sum andre overføringer

770,5

785,8

2,0

Sum overføringer til andre (postene 50-89)

1 197,9

1 263,9

5,5

Kilde: Finansdepartementet

Postene 60-69 omfatter overføring til kommunenes og fylkeskommunenes forvaltningsbudsjetter. Overføringer til kommunesektoren gis dels som rammetilskudd over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett og dels som øremerkede tilskudd som bevilges over flere departementers budsjetter. Kommunesektoren har i tillegg inntekter fra blant annet skatter og gebyrer.

Utgiftspostene 70-89 omfatter overføringer til private, for eksempel husholdninger, organisasjoner, private bedrifter mv. I budsjettforslaget for 2018 er om lag 60 pst. av bevilgningene på disse postene utgifter under folketrygden. Postene omfatter også overføringer til statlige foretak som er organisert som selvstendige rettssubjekter. Dette gjelder blant annet tilskudd til de regionale helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF. Øvrige overføringer til private inkluderer et bredt spekter av ordninger som er forskjellige med hensyn til målgrupper, formål og bevilgningsstørrelse. Eksempler på slike overføringer er barnetrygd, kontantstøtte, AFP-tilskudd, tilskudd til internasjonale organisasjoner, bistandsmidler og renter på innenlandsk statsgjeld.

3.3.4 Utlån, statsgjeld mv., utenom petroleumsvirksomhet (postene 90-99)

Postene 90-99 på statsbudsjettets utgiftsside inneholder bevilgninger som endrer sammensetningen av statens formue i kapitalregnskapet. De største postene i 2018 gjelder utlån mv. til statsbankene. Lån mv. til statsbankene i tabell 3.12 omfatter utlån gjennom Husbanken og Statens lånekasse for utdanning, samt lån til Innovasjon Norge og SIVA. Utlån under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportkreditt Norge AS, er også medregnet her.

Utlån, statsgjeld mv., utenom petroleumsvirksomhet (postene 90-99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Lån mv. til statsbankene

96,5

97,8

1,4

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

4,5

3,4

-24,4

Avdrag innenlandsk statsgjeld

63,2

0,0

-100,0

Bane NOR SF

3,5

0,0

-100,0

Andre lånetransaksjoner

1,7

1,7

1,5

Sum utlån, statsgjeld mv., utenom petroleumsvirksomhet

169,4

102,9

-39,2

Kilde: Finansdepartementet

Samlet reduseres utgiftene på postene 90-99 (utenom petroleumsvirksomhet) med 66,4 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2017. Dette skyldes hovedsakelig at det i 2017 betales avdrag på innenlandsk statsgjeld, mens det ikke budsjetteres med slike avdrag i 2018. Når avdrag på innenlandsk statsgjeld holdes utenom, reduseres samlede utlån mv. med 3,2 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2017. Dette skyldes hovedsakelig at det ikke budsjetteres med innskudd av foretakskapital i Bane NOR SF i 2018.

Innenfor petroleumsvirksomheten foreslås det både utgifts- og inntektsbevilgninger knyttet til verdien av aksjer som staten mottar gjennom Statoils utbytteaksjeprogram. Gjennom utbytteaksjeprogrammet avstår staten fra 1,9 mrd. kroner i kontantutbytte. Utbytteaksjene staten mottar i stedet for kontanter budsjetteres på en inntektspost og motsvares av en utgiftsbevilgning til å tegne nyutstedte aksjer i Statoil.

3.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter, utenom lånetransaksjoner

3.4.1 Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Inntektene fra petroleumsvirksomheten omfatter skatt og avgift på utvinning, aksjeutbytte fra Statoil ASA og inntekter fra SDØE. Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter.

Inntekter fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

SDØE – driftsresultat

66,4

76,9

15,8

SDØE – avskrivninger og renter

29,1

25,5

-12,4

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOx-avgift

59,2

91,1

53,9

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

9,1

14,5

60,4

Sum inntekter fra petroleumsvirksomheten

163,8

208,0

27,0

Kilde: Finansdepartementet

Driftsresultat fra SDØE er anslått til 76,9 mrd. kroner for 2018. Det er en økning på 10,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2017. Mens det i Nasjonalbudsjettet 2017 var lagt til grunn en gjennomsnittlig oljepris på 425 kroner per fat i 2017, legges det nå til grunn en forventet pris på 438 kroner per fat i både 2017 og 2018 målt i løpende priser.

De kalkulatoriske størrelsene avskrivninger og renter inngår som utgifter ved beregningen av SDØEs driftsresultat, samtidig som de føres som inntekter på egne poster. På denne måten skiller man ut den delen av driftsinntektene som dekker avskrivning av investeringer og finansieringskostnadene ved investeringene.

Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 91,1 mrd. kroner i 2018. Dette er 31,9 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2017 og 14,3 mrd. kroner høyere enn i anslag på regnskap for 2017.

Påløpte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 96,5 mrd. kroner i 2017 og 85,8 mrd. kroner i 2018. Forskjellen mellom betalte skatter og påløpte skatter har blant annet sammenheng med reglene om innbetaling av terminskatt. Disse gjør at det er et etterslep i betalte skatter i forhold til påløpte skatter.

Ettersom det ikke foreligger offentlig informasjon med prognose for Statoil ASAs årsresultat for 2017, legges det i budsjettet for 2018 til grunn en teknisk videreføring av utbyttet fra Statoil ASA i 2017. Dette utgjør 14,5 mrd. kroner.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten i 2017 og 2018 består av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomhetens (SDØEs) andel av investeringene på norsk kontinentalsokkel, jf. tabell 3.14.

Utgifter til petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

SDØE – investeringer

25,5

25,0

-2,0

Øvrige utgifter

0,0

0,0

-

Sum utgifter til petroleumsvirksomheten

25,5

25,0

-2,0

Kilde: Finansdepartementet

SDØEs andel av investeringene på sokkelen i 2018 forventes å bli 25,0 mrd. kroner. Dette er en reduksjon på 0,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2017 og 2,0 mrd. kroner sammenlignet med anslag på regnskap for 2017.

Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er summen av inntekter fra petroleumsvirksomheten fratrukket utgiftene. Tabell 3.15 viser hvordan netto kontantstrøm fremkommer. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er anslått til 183,0 mrd. kroner i 2018. Dette er 44,8 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2017.

Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Inntekter SDØE

95,5

102,4

7,2

-

Utgifter SDØE

25,5

25,0

-2,0

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

59,2

91,1

53,9

+

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

9,1

14,5

60,4

=

Netto kontantstrøm

138,3

183,0

32,4

Kilde: Finansdepartementet

3.4.2 Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet fra statsbudsjettets utgiftsside på kap. 2800 til Statens pensjonsfond utland. Sammen med avkastningen på Statens pensjonsfonds kapital utgjør denne overføringen fondets samlede inntekter.

Deler av fondets inntekter brukes til å dekke det oljekorrigerte underskuddet, og overføres fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettets inntektsside. Det blir dermed avsatt midler i utenlandsdelen av Statens pensjonsfond dersom overføringen fra fondet til statsbudsjettet er lavere enn netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Grunnkapitalen i Statens pensjonsfond Norge stammer i hovedsak fra overskudd på trygderegnskapene etter innføringen av folketrygden i 1967 og frem til slutten av 1970-tallet. Avkastningen av midlene i Statens pensjonsfond Norge overføres ikke til statskassen, men legges løpende til denne delen av fondet.

Anslagene på overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland vil bli endret i løpet av budsjettåret, basert på oppdaterte anslag på kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten og statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd. Tilbakeføringen fra fondet for 2018 vil bli endelig fastsatt ut fra anslag på statsregnskapet i forbindelse med nysalderingen av budsjettet i desember 2018. Det følger av lov om Statens pensjonsfond at statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i sin helhet skal overføres til fondet. Denne overføringen fastlegges dermed endelig ut fra regnskapsførte netto petroleumsinntekter som fremkommer først etter terminavslutning. Det innebærer at det vil kunne være avvik mellom den budsjetterte overføringen i nysalderingen og regnskapet.

Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2017–2018

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

138,3

183,0

32,4

-

Overført til statskassen

259,5

255,4

-1,6

+

Rente- og utbytteinntekter mv.

207,5

213,6

2,9

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

86,3

141,3

63,8

Memo:

Anslått kapital i Statens pensjonsfond per 31.12.2017 (målt til markedsverdi)

8 126 mrd. kroner

Hvorav utlandsdelen utgjør

7 898 mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Verdien i Statens pensjonsfond anslås til 8 126 mrd. kroner ved utgangen av 2017, mens anslaget for verdien ved utgangen av 2018 er på 8 465 mrd. kroner. Utlandsdelen av Statens pensjonsfond anslås til 7 898 mrd. kroner ved utgangen av 2017 og 8 224 mrd. kroner ved utgangen av 2018.

3.5 Oppsummering. Saldering av statsbudsjettet og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes derfor av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger og bevilges over kap. 5999 Statslånemidler, post 90. Brutto finansieringsbehov anslås til -62,4 mrd. kroner i 2018. Bevilgningen til statslånemidler er en saldering av statsbudsjettets inntekter og utgifter medregnet lånetransaksjoner. Ved nysalderingen om høsten gjøres det et endelig vedtak om statslånemidler. Ved årsavslutningen blir statsregnskapet gjort opp, og det blir foretatt en endelig årsavslutningsrapportering slik at kap. 5999 viser bruttofinansieringsbehovet slik det fremkommer i regnskapet. Brutto finansieringsbehov vil kunne avvike fra budsjettvedtaket i forbindelse med nysalderingen om høsten som følge av at det endelige regnskapet på de enkelte budsjettpostene vil kunne avvike noe fra de vedtatte bevilgningene.

Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

Endring i pst.

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 180,6

1 252,9

6,1

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 440,1

1 508,3

4,7

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-259,5

-255,4

-1,6

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

259,5

255,4

-1,6

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

-

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv., medregnet petroleum

175,8

104,8

-40,4

7.

Tilbakebetalinger mv., medregnet petroleum

117,6

167,2

42,2

8.

Utlån mv., netto (6-7)

58,2

-62,4

-207,3

9.

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

58,2

-62,4

-207,3

Kilde: Finansdepartementet

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 3.17. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for fremtidige tilskudd. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når det korrigeres for disse størrelsene, anslås statens likviditetsjusterte finansieringsbehov i 2018 til om lag 21 mrd. kroner.

Det vises til nærmere omtale av statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter i kapittel 7.

4 Utviklingstrekk på statsbudsjettets utgiftsside i perioden 2009–2018

4.1 Innledning

I dette kapitlet presenteres realvekst for politikkområder i perioden 2009–2018. Beregningene av realvekst gir uttrykk for ressursbruken på utgiftssiden i budsjettet, og viser utviklingen i bevilgningene til politikkområder over tid, korrigert for prisstigning og endret oppgavefordeling.

Endringer i statsbudsjettets utgifter følger både av nye prioriteringer og tidligere vedtak. Enkeltområder kan vise sterk eller svak utgiftsvekst som følge av demografiske endringer og lovfestede forpliktelser. Eksempler på dette er utgifter til pensjons- og trygdeutbetalinger.

På enkelte områder kan det over tid være store forbedringer i tjenesteleveranser uten økt ressursbruk. Økt produktivitet vil i mange statlige virksomheter både bidra til at flere tjenester blir produsert og til økt kvalitet. Slike forbedringer er imidlertid vanskelige å måle for statsforvaltningen. Beregningene av realvekst viser dermed ikke det fulle resultatet av politikken på de ulike områdene. Videre vil utviklingen i statens utgifter ikke nødvendigvis gi et godt uttrykk for prioriteringen på områder hvor skatte- og avgiftspolitikken er viktig for rammevilkårene.

Beregningene tar utgangspunkt i tall fra statsregnskapet, anslag på regnskap for 2017 og forslag til budsjett for 2018. Det er i hovedsak korrigert for endringer i statsbudsjettets inndeling. Beregningen er i hovedsak basert på statsbudsjettets kapittel- og postinndeling for 2018-budsjettet, jf. nærmere omtale av datagrunnlaget og beregningsmetoden i boks 4.2.

Boks 4.1 Rammeoverføringer til kommuneforvaltningen

Flere offentlige velferdsordninger finansieres av kommunene. Dette gjelder blant annet barnehage, grunnskole, primærhelsetjenester og eldreomsorg. Kommuneforvaltningens viktigste inntektskilder er kommuneskatt og overføringer fra staten. Overføringene fra staten er generelle rammeoverføringer og øremerkede tilskudd til spesifikke formål. Rammeoverføringene fra staten til kommuner og fylkeskommuner er ikke fordelt på de enkelte kommunale utgiftsformålene. Beregningene for de statlige bevilgningene under utgiftsområdene inkluderer bare de øremerkede tilskuddene til kommunene og ikke finansiering gjennom rammetilskudd. Beregningene gir dermed ikke et fullstendig bilde av den samlede offentlige ressursbruken på utgiftsområdet.

I analyseperioden er det foretatt større endringer i oppgavefordelingen mellom staten og kommunene/fylkeskommunene, blant annet på samferdselsområdet som del av forvaltningsreformen i 2010. Videre ble det på helseområdet innført kommunal med-finansiering av spesialisthelsetjenesten og kommunal betalingsplikt for utskrivningsklare pasienter i 2012. I den sammenheng ble det fra 2012 overført 5,6 mrd. kroner fra helseforetakene til kommunene. Ordningen med kommunal med-finansiering ble avviklet i 2015 og midlene knyttet til dette ble ført tilbake til helseforetakene. Det er i beregningene korrigert for disse endringene slik at tallene skal bli sammenlignbare mellom år. Det samme er gjort for kompensasjon for opphevelse av veifritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013. Fra 2011 er de øremerkede tilskuddene til barnehager innlemmet i rammetilskuddene til kommunesektoren. Det innebærer at veksten i utgiftene til barnehager under politikkområdet opplæring og barnehager i avsnitt 4.3 bare inkluderer enkelte mindre statlige øremerkede bevilgninger til barnehager.

Skattenes andel av samlede inntekter for kommunene og fylkeskommunene har blitt justert i løpet av perioden, og dette reflekteres i størrelsen på de statlige overføringene til kommuneforvaltningen. Disse endringene er det i hovedsak ikke korrigert for i rammeoverføringene til kommuneforvaltningen i beregningene i dette kapitlet. For en samlet omtale av kommuneøkonomien henvises til kap. 3.2 i Nasjonalbudsjettet 2018.

4.2 Samlet utgiftsvekst for statsbudsjettet

Figur 4.1 viser statsbudsjettets reelle, underliggende utgiftsvekst (medregnet folketrygden) i perioden 2009–2018.

Den forholdsvis lave utgiftsveksten i 2010 må ses i sammenheng med de finanspolitiske tiltakene i 2009 for å motvirke finanskrisen og det markerte tilbakeslaget i internasjonal økonomi. Dette ga et ekstraordinært høyt utgiftsnivå i 2009.

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2017 til 2018 anslås til 1,0 pst., som er vesentlig lavere enn anslått vekst fra 2016 til 2017.

Figur 4.1 Reell, underliggende utgiftsvekst på statsbudsjettet, prosentvis vekst. Regnskap 2009–2016. Anslag på regnskap 2017. Gul bok 2018

Kilde: Finansdepartementet, Statistisk sentralbyrå

4.3 Realvekst i statsbudsjettets utgifter på politikkområder

Tabell 4.1 og figur 4.2 viser årlig realvekst i prosent innenfor politikkområder. Figur 4.3 viser utgiftenes størrelse i 2018. Tallene er fra statsregnskapet, anslag på regnskap for 2017 og forslag til budsjett for 2018. Folketrygden er holdt utenom i dette avsnittet og omtales i avsnitt 4.4.

Bevilgningene til internasjonal bistand under Utenriksdepartementet er økt fra 2017 til 2018. Bakgrunnen er i hovedsak at mens utgifter til flyktninger og asylsøkere i Norge under andre departement er redusert fra 2017 til 2018, er annen ODA-godkjent bistand under Utenriksdepartementet økt. Flyktningutgifter i Norge og klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet er ikke inkludert i kategorien for internasjonal bistand i tabell 4.1. Dette for å unngå overlapp med øvrige kategorier. I tråd med OECDs regelverk rapporterer Norge imidlertid også disse utgiftene som ODA-godkjent bistand. Bevilgninger til grunnfondskapital i Norfund og deler av innskuddet i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur rapporteres også som ODA-godkjent bistand, men inngår heller ikke i utgiftene i tabell 4.1, siden oversikten ikke inkluderer kapitaltransaksjoner (90-poster). Det har vært en sterk vekst i klima- og skogsatsingen og bevilgninger til Norfund i perioden 2009 til 2018, slik at den ODA-godkjente bistanden samlet sett har økt svakt i perioden fra 2009 til 2018.

Tabell 4.1 Utviklingen i politikkområder 2009–2018. Nominelle tall i mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst

Nominell verdi

Gjennomsnittlig årlig realvekst

Politikkområde

2009

2013

2017

2018

2009–2013

2013–2017

2017–2018

Internasjonal bistand¹

22,1

25,5

27,2

29,2

-0,1 %

-1,1 %

4,8 %

Utdanning

- Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager

7,7

9,5

14,1

14,3

2,2 %

7,4 %

-1,1 %

- Høyere utdanning og forskning under Kunnskapsdepartementet

38,4

46,0

56,0

59,3

1,3 %

2,4 %

3,5 %

Kultur og trossamfunn

8,0

10,6

13,5

13,8

3,5 %

3,2 %

-0,1 %

Rettsvesen og beredskap inklusiv Svalbardbudsjettet

19,4

26,2

35,9

36,6

3,9 %

3,8 %

0,4 %

Utlendingsområdet inkl. integrering av innvandrere

10,0

13,5

24,0

20,5

4,4 %

12,3 %

-16,4 %

Kommunal og modernisering utenom kommunale rammetilskudd

12,9

14,9

17,7

18,1

0,8 %

1,5 %

0,4 %

Arbeid og sosiale formål

25,9

27,0

31,8

31,3

-2,3 %

1,2 %

-3,5 %

Helse

- Spesialisthelsetjenesten

95,6

116,8

142,9

149,6

1,5 %

2,6 %

2,0 %

- Andre helseformål

8,9

10,7

16,9

17,9

1,7 %

9,2 %

3,3 %

Barn, familie og likestilling

23,0

24,7

26,7

27,0

-0,4 %

-0,5 %

-0,6 %

Næringsformål

- Næring og fiskeri

9,7

10,0

13,7

12,8

-2,9 %

5,1 %

-8,6 %

- Landbruk og mat

15,0

16,9

17,8

18,2

-0,7 %

-1,4 %

-0,6 %

Olje og energi utenom statlig petroleumsvirksomhet

5,2

6,1

6,1

5,1

0,6 %

-2,9 %

-17,9 %

Samferdselsformål

- Vei og jernbaneformål

24,0

36,4

55,3

59,0

7,8 %

8,0 %

4,5 %

- Andre samferdselsformål

4,6

5,9

8,0

8,3

3,3 %

4,2 %

2,5 %

Forsvarsformål

32,3

36,3

46,6

49,2

-0,7 %

3,5 %

3,9 %

Klima og miljø²

4,8

7,5

10,2

10,0

7,9 %

5,2 %

-4,5 %

Statlig administrasjon, EØS-finansierings-ordninger mv.

17,4

19,5

24,6

24,8

-0,8 %

1,9 %

-0,8 %

Rammeoverføringer til kommunene

111,6

145,3

171,8

174,1

Kompensasjon for merverdiavgift til offentlig forvaltning og private

20,5

23,8

30,9

32,1

Renter på statsgjeld

20,3

12,3

8,9

8,9

Statlig petroleumsvirksomhet

24,7

33,6

27,0

25,0

¹ Politikkområdet Internasjonal bistand inkluderer ikke bevilgninger til klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet eller ODA-godkjente flyktningutgifter i Norge. Disse bevilgningene inngår i øvrige politikkområder. Tabellen inneholder heller ikke kapitaltransaksjoner som innskudd av grunnfondskapital i Norfund og innskudd i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB). Bistandsmidler under Kunnskapsdepartementet og Finansdepartementet er også holdt utenfor

² Politikkområdet omfatter utgifter til klima- og miljøtiltak kun på Klima- og miljødepartementets områder

Kilde: Finansdepartementet

Boks 4.2 Datagrunnlaget for beregningene

Grunnlagsdataene i dette avsnittet er hentet fra offisielle regnskaper, budsjettets stilling for 2017 og budsjettforslaget i Gul bok 2018. For noen bevilgninger har det vært nødvendig å foreta en skjønnsmessig gruppering på områder. Lånetransaksjoner er i sin helhet holdt utenfor beregningene.

I analyseperioden har det vært foretatt funksjonsendringer mellom departementene, omlegginger i budsjetteringspraksis og omorganiseringer av statlige virksomheter. Det er derfor foretatt flere korreksjoner for at dataene skal bli sammenlignbare mellom år. Det gjelder f.eks. overgang til bruttobudsjettering og omdanning av statlige virksomheter. Merverdiavgiftsreformen i 2015 innebærer at statlig betaling av merverdiavgift utgiftsføres på et sentralt samlekapittel, i stedet for under den enkelte utgiftsposten. Berørte kapitler er korrigert bakover i tid ved å trekke ut et tilsvarende uttrekk som i 2015 i årene tilbake til 2009. Fra og med 2017 har de fleste statlige virksomheter som ikke tidligere betalte pensjonspremie betalt en sjablongmessig beregnet pensjonspremie til Statens pensjonskasse. Bevilgningene i tidligere år er korrigert for omleggingen, slik at realveksten mellom år ikke skal påvirkes av reformen. Korreksjonene medfører at det for politikkområdene ikke er samsvar mellom de tallene som er brukt her, og de som finnes i andre publikasjoner.

Videre kan det i enkelte tilfeller, på grunn av store overførte beløp mellom budsjettårene, bruk av merinntektsfullmakter o.l., gi feil inntrykk å sammenligne budsjettet i ett år med regnskapstall for foregående år.

Alle beløp er oppgitt i nominelle priser. For årene 2009–2016 er det tatt utgangspunkt i regnskapstall, mens 2017-tallene er budsjettets stilling inkludert tilleggsbevilgninger hittil i år samt forventede tilleggsbevilgninger i høst. For 2017 er virkningen av lønnsoppgjøret for staten våren 2017 fordelt.

Realveksten er beregnet ved hjelp av prisindekser fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene og Statistisk sentralbyrå, blant annet fra nasjonalregnskapet. Disse prisindeksene er valgt for å gi et best mulig uttrykk for utgiftsveksten på politikkområdene. Prisindeksene som er benyttet i beregningene gjelder for relativt brede grupper som statlig lønn, andre driftsutgifter, investeringer og overføring til kommeforvaltningen og private, og vil således ikke være presise for enkeltområder der lønns- og prisveksten avviker fra andre områder i staten. Tallene for realvekst vil i disse tilfellene ikke gi et fullt ut dekkende uttrykk for ressursinnsatsen de enkelte år målt i faste priser.

Realveksten er beregnet basert på bruken av innsatsfaktorer i de enkelte statlige virksomheter. Den årlige veksten i statlige virksomheters produktivitet vil dermed ikke være reflektert i realveksten presentert i dette kapitlet.

Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager gjelder i all hovedsak bevilgninger til grunnopplæring (herunder kvalitetsutvikling og private skoler), statlige øremerkede tilskudd til barnehager og voksenopplæring. Det er en reell nedgang på området fra 2017 til 2018. Nedgangen forklares blant annet av at både den fireårige forsøksordningen med økt lærertetthet på ungdomsskolen og tilskuddsordningen til kompensasjon for investeringskostnader ved grunnskolereformen avsluttes i 2017. Veksten fra 2009 og frem til 2017 kan i stor grad tilskrives tiltak for kvalitetsutvikling i grunnopplæringen og frem til 2014 tilskuddene til private skoler. Veksten i grunnopplæringen ble spesielt sterk etter 2013, blant annet på grunn av økte bevilgninger til videreutdanning for lærere og skoleledere. I tillegg bidrar økte bevilgninger til Kompetansepluss-ordningen (tidligere program for basiskompetanse i arbeidslivet) til realveksten fra 2013 frem til 2016. I 2015 og 2016 bidrar økt lærersatsing på 1.–4. trinn i grunnskolen til å forsterke veksten. Økte bevilgninger til kvalitetsutvikling i barnehagen gir sterkere vekst i alle årene fra 2014 til 2017.

Høyere utdanning og forskning under Kunnskapsdepartementet består i hovedsak av bevilgninger til universiteter, høyskoler og forskningsbevilgninger under Kunnskapsdepartementet. Veksten fra 2017 til 2018 skyldes bl.a. reversering av en midlertidig reduksjon i bevilgningene til forskningsinfrastruktur. Videre fører økte bevilgninger til EUs rammeprogram for forskning og innovasjon samt en ytterligere økning i bevilgninger til forskningsinfrastruktur, til at veksten styrkes ytterligere. Utgiftene til høyere utdanning utenom forskning har hatt en gjennomsnittlig vekst på 1,3 pst. per år i perioden 2009–2013. I perioden 2013 til 2017 utgjør den gjennomsnittlige årlige veksten i utdanning utenom forskning 2,3 pst. NIFU publiserer årlig en oversikt over nivået på de samlede bevilgningene til forskning og utvikling (FoU) på statsbudsjettet og utviklingen over tid, jf. omtale i avsnitt 4.5.

Innenfor området kultur og trossamfunn er nivået omtrent reelt uendret fra 2017 til 2018. Historisk har veksten i utgiftene variert mye mellom de enkelte budsjettårene. Den gjennomsnittlige årlige veksten på over 3 pst. både i perioden 2009 til 2013 og fra 2013 til 2017 viser at ressursinnsatsen på området er vesentlig økt fra 2009 til i dag. Bevilgninger til å dekke utestående krav på feriepenger i 2017 i forbindelse med fristillingen av Den norske kirke er holdt utenom. Regjeringen gjennomførte gradvis en omlegging til ny tippenøkkel frem til 2015. Fra 2015 inntektsføres ikke lenger en andel av spilleoverskuddet fra Norsk Tipping på statsbudsjettet. Overskuddet fordeles nå i sin helhet til kultur-, idretts- og frivillighetsformål utenfor statsbudsjettet. I tabell 4.1 er tallene justert slik at realveksten ikke påvirkes av omleggingen av tippenøkkelen.

Bevilgningene til rettsvesen og beredskap har hatt en gjennomsnittlig årlig realvekst på 3,9 pst. i perioden 2009 til 2017. Veksten skyldes blant annet investeringer i landsdekkende nødnett og anskaffelse av nye redningshelikoptre. Fra 2018 øker utgiftene til arbeidet med nytt beredskapssenter for politiet. Videre øker utgiftene til anskaffelse av nye redningshelikoptre fra 2,6 mrd. kroner i 2017 til 3,2 mrd. kroner i 2018 grunnet leveranseforskyvning fra 2017 til 2018. Når det samlede bevilgningsnivået er omtrent uendret fra 2017 til 2018, skyldes det hovedsakelig ferdigstillelse av landsdekkende nødnett.

Utlendingsområdet omfatter Utlendingsdirektoratet, Utlendingsnemnda og Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, utgifter i forbindelse med innkvartering av asylsøkere og integrering av innvandrere, i tillegg til grunnopplæring av asylsøkere, barnevernets omsorgssentre for enslige mindreårige og statlige utgifter til kommunale barneverntiltak for flyktninger og asylsøkere. Utgiftene varierer fra år til år som følge av variasjoner i tilstrømningen av asylsøkere. Utgiftene reduseres fra 2017 til 2018 etter at utgiftene har vært høye i 2015, 2016 og 2017 som følge av det store antall ankomster høsten 2015 og høye integreringstilskudd til kommunene de påfølgende årene.

Området kommunal og modernisering omfatter tjenesteyting fra statlige fellestjenester, støtte til politiske partier og Sametinget, valgutgifter, Datatilsynet, Personvernnemnda, statens eiendomsforvaltning, statens IKT-politikk, Fylkesmannsembetene, regional utvikling, Kartverket samt bolig- og bomiljøtiltak inkludert Husbanken og bostøtte. Statlig byggeaktivitet og Statsbygg er også inkludert i denne gruppen. Grunnet igangsettelse og avslutning av byggeprosjekter vil utgiftene til statlig byggevirksomhet kunne variere betydelig mellom enkelte år. Bevilgningene til Statsbygg øker fra 3,0 mrd. kroner til 3,9 mrd. kroner fra 2017 til 2018. Det skyldes både videreføring av tidligere igangsatte prosjekter og igangsetting av nye prosjekter. Den samlede veksten på området er likevel moderat fra 2017 til 2018. Det skyldes blant annet at tilskudd til regional utvikling reduseres fra 2017 til 2018.

Figur 4.2 Årlig gjennomsnittlig realvekst på politikkområder i periodene 2009–2013 og 2013–2017 og realvekst fra 2017 til 2018

Kilde: Finansdepartementet

Figur 4.3 Statsbudsjettets utgifter i 2018, mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Politikkområdet arbeid og sosiale formål viser en reell nedgang fra 2017 til 2018. Hovedforklaringen er redusert tilskudd til Statens pensjonskasse fordi premieinntektene til pensjonskassen forventes å øke mer enn utgiftene. Et lavere planlagt nivå for arbeidsmarkedstiltak i tråd med utviklingen på arbeidsmarkedet bidrar også til nedgangen. Området viste også en reell nedgang i bevilgningsnivået gjennom perioden 2009 til 2013. Nedgangen fra 2009 til 2013 kan primært forklares ved at høye utgifter til gjennomføring av NAV-reformen i begynnelsen av perioden og til IKT-løsningen i forbindelse med pensjonsreformen i 2011 er blitt faset ut i løpet av perioden. Økningen fra 2013 til 2017 skyldes hovedsakelig økt tilskudd til Statens pensjonskasse, samt en vesentlig opptrapping av arbeidsmarkedstiltak. I beregningene er det korrigert for at deler av bevilgningene på kap. 612 Tilskudd til Statens pensjonskasse og kap. 613 Arbeidsgiveravgift på pensjonspremien, fra 2017 er erstattet av innbetaling av pensjonspremier til Statens pensjonskasse og arbeidsgiveravgift på pensjonspremien til folketrygden direkte fra de statlige virksomhetene.

Bevilgningene til spesialisthelsetjenesten (sykehusdrift) anslås å øke med 2,0 pst. fra 2017 til 2018. Økte investeringer bidrar til å øke veksten. Tallene omfatter bevilgninger til investeringslån, som helseforetakene tilbakebetaler over tid. Disse bevilgningene til investeringer svinger mye fra år til år, blant annet avhengig av fremdriften i tidligere igangsatte prosjekter. Betaling av avdrag på investeringslån er fratrukket de samlede utgiftene i tabell 4.1 og figur 4.2. Inkluderes ikke investeringslån, er veksten på området 1,2 pst.

Veksten i bevilgninger til spesialisthelsetjenesten er korrigert for endret ansvarsfordeling mellom sykehusene og kommuneforvaltningen i forbindelse med Samhandlingsreformen i 2012, og avviklingen av ordningen med kommunal med-finansiering i 2015. Samtidig er bevilgningen i 2009 på 7,3 mrd. kroner for å dekke opparbeidede driftskreditter i perioden 2002 til 2008, holdt utenfor beregningene. Helseforetakene har overtatt ansvaret for finansieringen av enkelte legemidler fra folketrygden i 2014, 2016 og 2017, og regjeringen foreslår å overføre ytterligere legemidler i 2018. Det er korrigert for dette i realvekstberegningene.

Området helse består, i tillegg til utgifter til spesialisthelsetjenesten, av tiltak for folkehelsen, helseforvaltning, støtte til helse- og omsorgstjenester i kommunene, tannhelse og oppbygging av kunnskap og kompetanse innen området. Veksten i området fra 2017 til 2018 kan i stor grad tilskrives en realvekst i investeringstilskuddet til heldøgns omsorgsplasser. I perioden 2013 til 2017 forventes en gjennomsnittlig årlig vekst på 9,0 pst. reelt. Bakgrunnen for den sterke veksten i denne perioden er i stor grad en satsing på omsorgssektoren i kommunene gjennom øremerkede tilskudd. Viktig i denne sammenhengen er en sterk økning i investeringstilskuddet til heldøgns sykehjemsplasser og omsorgsboliger i kommunene.

Området barn, familie og likestilling omfatter barne- og familievern, barnetrygd og kontantstøtte og tiltak på likestillings- og forbrukerområdet. Politikkområdet anslås å bli redusert med vel ½ pst. for 2017 til 2018. Satsene for barnetrygd er holdt nominelt uendret i hele perioden etter 2009. Det innebærer en reell nedgang i utbetalt barnetrygd som har redusert veksten i området barn, familie og likestilling i alle år i perioden. Utbetalt samlet kontantstøtte til småbarnsforeldre ble i perioden 2009 til 2013 redusert med gjennomsnittlig 7 pst. per år, men økte i 2014 og 2015 grunnet høyere satser fra august 2014. Kontantstøttebevilgningen reduseres fra 2015 til 2017 fordi økningen i antall barnehageplasser og mer fleksibelt opptak antas å redusere bruken av kontantstøtte i 2016, mens innføringen av botidskrav forventes å redusere bruken av kontantstøtte i 2017. Bevilgningen øker fra 2017 til 2018 bl.a. som følge av flere barn i kontantstøttealder samt økte kontantstøttesatser fra 1. august 2017, mens botidskrav trekker noe i motsatt retning.

Området næring og fisk reduseres fra 2017 til 2018, hovedsakelig som følge av at nytt isgående forskningsfartøy ferdigstilles i 2017. Investeringsbevilgninger til forskningsfartøyet forklarer også deler av veksten fra 2013 til 2017, jf. tabell 4.1. Bevilgninger til midlertidige tiltak fra tiltakspakken for økt sysselsetting bidrar også til høyere bevilgninger i 2017 enn i 2018 innenfor deler av virkemiddelapparatet. Sett bort fra endringene knyttet til forskningsfartøy og tiltakspakken, er det om lag en reell videreføring av utgiftene fra 2017 til 2018.

Området landbruk og mat gjelder i hovedsak bevilgninger i forbindelse med jordbruksavtalen. Den årlige realveksten i budsjettstøtten over jordbruksavtalen har lenge vært negativ. Dette må blant annet ses i sammenheng med at antall årsverk i næringen har blitt redusert med om lag 2 pst. per år de siste årene. Budsjettstøtten over jordbruksavtalen per bruk og per årsverk har økt i faste priser gjennom perioden 2013–2017 sett under ett. Støtte som gis gjennom målpriser og jordbruksfradrag fremkommer ikke på utgiftssiden av budsjettet. Samlet har jordbruket hatt en nominell inntektsvekst per årsverk på om lag 6,3 pst. per år i perioden 2013–2017.

Området olje og energi (eksklusiv statlig petroleumsvirksomhet) inkluderer Oljedirektoratet, Petoro AS, Norges vassdrags- og energidirektorat, Enovas satsing på energi- og klimateknologi, overføring til Norges forskningsråd og tiltak for å fremme CO₂-håndtering. Nedgangen fra 2017 skyldes hovedsakelig at staten ikke lenger skal gi tilskudd til betaling av investeringslånet til teknologisenteret på Mongstad. Lånet vil være ferdig nedbetalt i 2017. Statens inntekter reduseres tilsvarende. Videre reduseres utgiftene til utredning av fullskala CO₂-håndtering. Dette skyldes at konseptstudiene fullføres rundt årsskiftet. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget når resultatene fra disse er gjennomgått, senest i forbindelse med RNB 2018.

Utgiftene til samferdsel har samlet sett hatt en gjennomsnittlig realvekst på knapt 7 pst. per år i perioden 2009–2018. Utgiftene øker med 4,2 pst fra 2017 til 2018, hovedsakelig som følge av økt tilskudd til Nye Veier AS, samt økte bevilgninger til statlig delfinansiering av store kollektivprosjekter og oppstart av et veiprosjekt med OPS-kontrakt. Oppfølging av Nasjonal transportplan 2010–2019 bidro særlig til økte utgifter til vei og jernbane i starten av perioden. Veksten på 7,8 pst. fra 2013 til 2017 skyldes hovedsakelig oppfølging av Nasjonal transportplan 2014–2023 og etablering av Nye Veier AS, som var operativt fra 2016. Bevilgningsøkningen til veiformål i 2013 som gjelder kompensasjon for opphevelsen av veifritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013, er korrigert for i beregningene. Det er også korrigert for oppgaveendringer i forbindelse med forvaltningsreformen, der fylkeskommunene fra og med 2010 overtok ansvaret for en del av det statlige veinettet.

Den gjennomsnittlige årlige realveksten til andre samferdselsformål enn vei og jernbane har vært på 3,6 pst. fra 2009 til 2018.

Utgiftene til forsvarsformål anslås å øke reelt med knapt 4 pst. fra 2017 til 2018. Veksten skyldes økte bevilgninger til investeringer i nye ubåter, maritime patruljefly og informasjonsinfrastruktur. I tillegg kommer økte bevilgninger til øving, trening, vedlikehold og anskaffelse av reservedeler i forsvarsgrenene. Samtidig videreføres de høye bevilgningene til kampflyanskaffelsen fra 2017 til 2018. Utgiftene til forsvarsformål anslås å øke med 3,5 pst. gjennomsnittlig per år fra 2013 til 2017. Økningen skyldes i hovedsak økte bevilgninger til kampflyanskaffelsen med baseløsning. I tabell 4.1 er det korrigert for innføring av bruttobudsjettering av Forsvarsbygg fra 2011. Utgifter til redningshelikoptre er holdt utenfor forsvarsformål og ført under rettsvesen og beredskap.

Utgifter til politikkområdet klima- og miljø omfatter tiltak under Klima- og miljødepartementet. Utgifter til klima- og miljøtiltak under andre departementer er ikke med. Utgiftene i denne kategorien gir derfor ikke et fullstendig uttrykk for de samlede politiske prioriteringene av klima og miljø. Klima- og miljøpolitikken føres dessuten i stor grad ved hjelp av skatter, avgifter og reguleringer. Det har vært en betydelig vekst i bevilgningene til Klima- og miljødepartementet frem til 2017. Hovedforklaringen ligger i en økning til klima- og skogsatsingen fra 0,9 mrd. kroner i 2009 til 3,0 mrd. kroner i 2018. Når de samlede bevilgningene på området reduseres fra 2017 til 2018 skyldes det et noe lavere bevilgningsforslag til Miljødirektoratet.

Politikkområdet statlig administrasjon, EØS-finansieringsordningene mv. omfatter i hovedsak utgifter til Kongehuset, Stortinget, regjeringen, administrasjonen av departementene og deler av budsjettene til Utenriksdepartementet og Finansdepartementet som har karakter av fellesadministrasjon, herunder EØS-finansieringsordningene. Reduksjonen fra 2017 til 2018 skyldes i hovedsak en nedtrapping av bevilgningene under EØS-finansieringsordningen. Vekst i bevilgningene til bygg under Stortinget og til IKT-utvikling i Skatteetaten bidrar til at den samlede reduksjonen i bevilgningene er mindre. Historisk sett har det vært store svingninger i bevilgningene på dette området, særlig gjelder det bevilgninger til EØS-finansieringsordningen. Når utgiftene til området samlet sett i perioden 2009–2013 ble redusert med en gjennomsnittlig årlig rate på 0,8 pst., må dette særlig ses i lys av at utgiftene til EØS-finansieringsordningene ble redusert fra 2,2 mrd. kroner i 2009 til 1,8 mrd. kroner i 2013. Utgifter til EØS-finansieringsordningen nådde en topp i 2015 på 4,2 mrd. kroner. En reduksjon til 1,8 mrd. kroner i 2017 innebærer imidlertid at det nominelle bevilgningsnivået er det samme i 2013 og 2017. Reduksjonen i utgiftene til EØS-finansieringsordningen de senere årene skyldes at mange av programmene innenfor avtaleperioden 2009–2014 har vært i en avslutningsfase, og at 2017 er siste utbetalingsår for ordningene i denne avtaleperioden. Samtidig er ordningene under den nye avtaleperioden, 2014–2021, fremdeles i en oppstartsfase i 2018. Fra 2013 til 2017 økte utgiftene i området gjennomsnittlig med 1,9 pst. pr. år. Byggeprosjekter under Stortinget og bidrag til finansiering av NATO-administrasjonen bidrar til realveksten fra 2013 til 2017.

I tabell 4.1 fremkommer tall for rammeoverføringene til kommuner og fylkeskommuner. Ettersom rammeoverføringene kun er én av flere finansieringskilder for kommuner og fylkeskommuner, er det ikke beregnet realvekst for dette området. Videre kan rammeoverføringene endres betydelig mellom år som følge av innlemming av øremerkede tilskudd og fastsettelsen av skattørene for kommunene og fylkeskommunene. Det er i tabell 4.1 korrigert for store reformer som påvirker nivået på rammetilskuddene, jf. boks 4.1 Rammeoverføringer til kommuneforvaltningen. Når en beregner den samlede underliggende realveksten i statsbudsjettet medregnet folketrygden, korrigeres ofte de kommunale rammeoverføringene for skatteendringer som påvirker veksten i kommuneforvaltningens økonomi. Det er ikke korrigert for endringer i skattereglene i tabell 4.1. Kommuneøkonomien omtales utførlig i den årlige kommuneproposisjonen og av Det tekniske beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Det gis årlig et betydelig beløp i kompensasjon for merverdiavgift til kommuner, statlige virksomheter og private. I tabell 4.1 er ikke disse bevilgningene fordelt på formål.

Utgiftene til renter av statsgjelden varierer dels som følge av statens lånestrategi og endringer i rentenivået. Bevilgningene er et resultat av tekniske forutsetninger om låneopptak og renteutviklingen mer enn prioriteringer i budsjettet. I Norge dekkes det oljekorrigerte underskuddet av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettets renteutgifter er dermed uavhengig av den oljekorrigerte balansen på statsbudsjettet.

Statlig petroleumsvirksomhet omfatter utgifter til statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) og utgifter i forbindelse med disponering av innretninger på kontinentalsokkelen. Utgiftene til petroleumsvirksomheten varierer til dels betydelig mellom år. Det er særlig investeringsutgiftene som varierer mye.

4.4 Realvekst i folketrygdens utgifter

Tabell 4.2 viser utviklingen i folketrygdens utgifter i nominell verdi og realvekst i pst. Utgiftsformålene er delt inn etter stønadstype, jf. tabell 4.2. Dagpenger mv. er ikke inkludert i tabellen. Beløpene for perioden 2009–2016 er basert på regnskapstall, mens beløpene for 2017 er anslag på regnskap. For 2018 brukes utgiftsanslag som er innarbeidet i regjeringens budsjettforslag for 2018.

Tabellen illustrerer utgiftsendringer utover endringer som skyldes generell prisvekst, lønnsvekst eller andre faste reguleringer som gjelder for de ulike stønadene. Endringer i sykepengeutgiftene skyldes blant annet endringer i fraværstilbøyeligheten og antall sysselsatte. Økningen i utgiftene til alderspensjon skyldes en økning i antall pensjonister og at nye pensjonister i gjennomsnitt kan ha høyere pensjon enn de som faller fra. For uføretrygd og andre stønader illustrerer tallene hovedsakelig endringer i antall mottakere.

For sykepenger og foreldrepenger fremkommer realveksten ved at utgiftene justeres for lønnsutviklingen. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uføretrygd, enslige forsørgere og etterlatte justeres for utviklingen i folketrygdens grunnbeløp (G), mens for alderspensjon er det i årene etter 2011 tatt hensyn til at de fleste pensjoner under utbetaling justeres med G fratrukket 0,75 pst. Andre helseformål er justert med dels konsumprisindeksen og dels lønnsvekst. For legemidler [1] er det lagt til grunn at den observerte prisstigningen gjenspeiler en kvalitetsforbedring, slik at de nominelle tallene gir et dekkende uttrykk for realveksten. Øvrige stønader er justert med konsumprisindeksen.

Samlet sett har det vært en realvekst i folketrygdens utgifter hvert år siden 2009. Utgiftsveksten i disse rettighetsbaserte ordningene har begrenset handlingsrommet i budsjettpolitikken i betydelig grad, og dette forventes å gjelde også i de kommende årene.

Sykepenger

Etter en betydelig økning i det trygdefinansierte sykefraværet i 2009, ble fraværet redusert fra og med 2010 til 2012. Fra 2013 og frem til 2015 var det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt relativt stabilt, for så å bli redusert med 3,4 pst. fra 2015 til 2016. Utviklingen så langt i år viser stabilt fravær per sysselsatt i forhold til 2016, og det legges derfor til grunn nullvekst i det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt fra 2016 til 2017. For 2018 legges det også til grunn nullvekst. Veksten i sykepengeutgiftene påvirkes også av endringer i sysselsettingen. Det har vært sysselsettingsvekst i alle årene, med unntak av en svak nedgang i 2009–2010. Realveksten i folketrygdens sykepengeutgifter anslås til 2,4 pst fra 2017 til 2018.

Tabell 4.2 Utviklingen i folketrygdens utgifter etter stønadstype¹ 2009–2018. I nominelle mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst.²

Nominell verdi

Gjennomsnittlig årlig realvekst

Stønadsutgifter

2009

2013

2017

2018

2009–2013

2013–2017

2017–2018

Sykepenger

36,3

36,6

40,4

42,6

-3,6 %

0,0 %

2,4 %

Arbeidsavklaringspenger

30,5

36,5

34,7

35,5

0,5 %

-3,7 %

-0,8 %

Uføretrygd

59,5

71,6

82,8

86,5

0,7 %

1,1 %

1,3 %

Alderspensjon

112,8

164,6

211,5

223,1

6,2 %

4,5 %

3,1 %

Enslig forsørger

3,6

3,7

2,9

2,9

-3,4 %

-8,0 %

-2,7 %

Foreldrepenger

13,9

17,1

20,2

21,1

1,4 %

1,6 %

1,6 %

Legemidler mv.

8,9

9,5

12,9

13,8

1,2 %

7,6 %

6,4 %

Andre helseformål

11,4

14,3

17,7

18,2

2,5 %

3,0 %

0,3 %

Annet³

11,2

11,2

12,2

12,4

-2,0 %

-0,4 %

0,2 %

Sum

288,1

365,0

435,3

457,0

2,4 %

2,2 %

2,2 %

¹ Det er korrigert for større tekniske endringer i perioden. F.eks. er utgiftene til uførepensjon i 2014 og tidligere år justert slik at de er sammenlignbare med bruttoutgiftene til ny uføretrygd fra 2015. Utgiftene til legemidler mv. er korrigert for overføring av legemidler til helseforetakene.

² Stønadsutgiftene følger hovedsakelig kapittelstrukturen i statsbudsjettet, med følgende unntak: Enslige forsørgere omfatter kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far, men bidragsforskott er korrigert for inntekter fra bidragspliktige. Legemidler mv. omfatter i tillegg til kap. 2751, deler av kap. 2752 (refusjon egenbetaling blåreseptmedisiner). Andre helseformål omfatter programområde 30 Stønad ved helsetjenester, unntatt ovennevnte utgifter under kap. 2751 og kap. 2752.

³ Annet består av kap. 2661 Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv., kap. 2680 Etterlatte og kap. 2686 Stønad ved gravferd.

Kilde: Finansdepartementet

Arbeidsavklaringspenger

Fra og med 1. mars 2010 ble rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad slått sammen under betegnelsen arbeidsavklaringspenger. I 2010 økte utgiftene med 7,0 pst. Veksten antas å være knyttet til overgangen til nytt regelverk. I 2011 flatet veksten noe ut, og fra 2012 har det vært en årlig nedgang i utgiftene som følge av færre mottakere av arbeidsavklaringspenger. Nedgangen var særlig stor i 2014 fordi en del av personene som kom over på arbeidsavklaringspenger fra de tidligere ordningene nådde den generelle maksimale varigheten på arbeidsavklaringspenger. Mange av disse gikk over til uføretrygd. For 2018 ventes en fortsatt nedgang i antall mottakere av arbeidsavklaringspenger. Realveksten i folketrygdens utgifter til arbeidsavklaringspenger anslås til -0,8 pst. fra 2017 til 2018.

Uføretrygd

Utgiftene til uføretrygd[2] følger i stor grad utviklingen i antall mottakere. De første årene etter 2009 var utviklingen i antall uføre om lag i tråd med den demografiske utviklingen. I 2013 falt antall mottakere av uføretrygd noe da mange uføre nådde pensjonsalder. Dette ble etterfulgt av en økning i antall mottakere igjennom 2014. Veksten har vært sterkere fra 2015. Dette har sammenheng med høy tilgang til uføretrygd fra arbeidsavklaringspenger, i tillegg til at noe færre uføre nådde pensjonsalder enn i tidligere år. I 2018 forventes fortsatt vekst i antall mottakere. Realveksten i folketrygdens utgifter til uføretrygd anslås til 1,3 pst. fra 2017 til 2018.

Alderspensjon

Fra 2011 ble det mulig å ta ut alderspensjon fra fylte 62 år, mot tidligere 67 år. Mange valgte å ta ut alderspensjon før fylte 67 år, og dette bidro til at utgiftene til alderspensjon økte mye fra 2011 og de påfølgende årene. Den årlige veksten i antall alderspensjonister under 67 år har vært avtakende, og ventes etter hvert å flate ut. Utgiftene til alderspensjon vil likevel øke betydelig i årene som kommer, hovedsakelig som følge av at det blir flere alderspensjonister over 67 år. I 2017 og 2018 anslås realveksten i folketrygdens utgifter til alderspensjon til hhv. 3,9 pst. og 3,1 pst.

Enslige forsørgere

Utgiftene til enslige forsørgere og etterlatte har vært reelt avtakende i hele perioden. Nedgangen kan ha sammenheng med økt barnehagedekning, at flere har delt omsorg og at regelverket for å motta overgangsstønad har blitt strammet inn og blitt gjort mer arbeidsrettet etter 2011. Realveksten i folketrygdens utgifter til enslige forsørgere anslås til 2,7 pst. fra 2017 til 2018.

Foreldrepenger

Det har vært realvekst i utgiftene til foreldrepenger i hele perioden. Dette skyldes blant annet flere utvidelser av foreldrepengeordningen og økt yrkesdeltakelse blant mødre. Opptjeningsgrunnlaget for foreldre, og dermed også utbetalingene per familie, har også økt mer enn den generelle lønnsveksten. Det forventes at utgiftene til foreldrepenger vil øke reelt med 1,6 pst. i både 2017 og i 2018.

Legemidler mv.

Det har vært en gjennomgående høy underliggende volumvekst de siste årene. Ulike prisregulerende tiltak har bidratt til å dempe veksten i utgiftene til legemidler. Blant annet har årlig maksimalprisregulering av reseptpliktige legemidler og trinnprismodellen for generiske legemidler gitt innsparinger. Fra 2014 har derimot en svekket norsk krone gitt noe merutgifter ved maksimalprisreguleringen. Finansieringsansvaret for enkelte legemidler som forskrives av spesialisthelsetjenesten er de senere årene overført til de regionale helseforetakene. Det anslås en realvekst på 6,4 pst. i folketrygdens utgifter til legemidler mv. fra 2017 til 2018.

Andre helseformål

Utgiftene til andre helseformål har økt gjennom perioden, men vekstraten har variert. Veksten er særlig knyttet til refusjon for legetjenester og refusjon av egenandeler ut over tak 1. Det anslås en realvekst på 0,3 pst. i utgiftene til andre helseformål fra 2017 til 2018.

Figur 4.4 Realvekst i utgiftene til utvalgte formål 2009–2018. Indeksert slik at 2009=100.

Figur 4.5 Andel av regnskapsførte utgifter til folketrygden i 2016 (2018-kroner)

4.5 Bevilgninger til forskning over statsbudsjettet

Kunnskapsdepartementets foreløpige anslag tilsier samlede bevilgninger til forskning og utvikling på 35,4 mrd. kroner i 2018. Det utgjør 1,04 pst. av anslått BNP i 2018. Realnedgangen fra 2017 til 2018 er anslått til 1,7 pst. Den offentlige innsatsen til forskning og utvikling er anslått til 39,8 mrd. kroner når Skattefunn inkluderes. Inklusiv skattefunn utgjør forskningen 1,17 pst. av anslått BNP i 2018.

Bevilgningene til forskning og utvikling er anslått å øke nominelt med om lag 300 mill. kroner fra 2017, jf. tabell 4.3. Realnedgangen kan i stor grad tilskrives at et nytt isgående forskningsfartøy etter planen skal leveres høsten 2017, noe som medfører en større reduksjon i FoU-bevilgninger over Nærings- og fiskeridepartementets budsjett i 2018. Videre er det reduksjon i FoU-bevilgningene som følge av at en forsinkelse av byggeprosjektet ved Campus Ås fører til en forskyvning av bevilgningsbehovet, jf. Prop. 1 S (2017–2018) for Kommunal- og moderniseringsdepartementet og Prop. 129 S (2016–2017).

Regjeringen følger opp langtidsplanen for forskning og høyere utdanning med økte midler til forskningsinfrastruktur og ordninger som skal bidra til økt deltakelse i EUs rammeprogram for forskning og innovasjon, Horisont 2020. I tillegg trekkes FoU-bevilgningene opp som følge av forslaget om økte midler til bl.a. Fri prosjektstøtte, forskning for lavutslippsutvikling og grønn konkurransekraft og forskning på muliggjørende teknologier. FoU-bevilgningene trekkes også opp av at den ettårige reduksjonen i bevilgningene til forskningsinfrastruktur reverseres.

For perioden 2009–2013 viser utviklingen i bevilgninger til forskning og utvikling over statsbudsjettet en realvekst på 2,8 mrd. kroner utenom Skattefunn. Det tilsvarer en gjennomsnittlig årlig realvekst på 2,4 pst. Realveksten fra 2013 til 2017 anslås nå til 5,5 mrd. kroner i statsbudsjettanalysen for 2017 fra Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU). Det tilsvarer en gjennomsnittlig årlig realvekst på 4,3 pst.

Tabell 4.3 viser anslaget for bevilgningene til FoU over statsbudsjettet fordelt på departement. Kunnskapsdepartementets foreløpige anslag for 2018 tar utgangspunkt i NIFUs analyse av statsbudsjettet for 2017, og tallene er dermed usikre. NIFU vil legge frem endelige tall for FoU-bevilgningene i juni 2018. Totalt budsjett er definert som alle utgifter utenom overføringer til folketrygden, Statens pensjonsfond utland og brutto låne- og avdragstransaksjoner.

Tabell 4.3 Bevilgninger til FoU over statsbudsjettet fordelt på departement. Mill. kroner.

Departement

Saldert budsjett 2017

Forslag

2018

Endring 2017–2018

Reell endring 2017–2018

Prosentandel av totalt budsjett

Arbeids- og sosialdepartementet

310

317

7

–1

1,0

Barne- og likestillingsdepartementet

155

164

9

5

0,6

Finansdepartementet

139

137

–2

–5

0,3

Forsvarsdepartementet

1 170

1 200

30

0

2,2

Helse- og omsorgsdepartementet

4 818

4 965

147

22

3,0

Justis- og beredskapsdepartementet

121

123

2

–1

0,2

Klima- og miljødepartementet

961

1 030

69

45

9,9

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

1 324

1 109

–215

–249

0,6

Kulturdepartementet

206

218

12

7

1,6

Kunnskapsdepartementet

16 829

18 170

1 341

906

29,7

Landbruks- og matdepartementet

812

812

0

–21

4,4

Nærings- og fiskeridepartementet

4 845

3 781

–1 064

–1 189

34,9

Olje- og energidepartementet

1 054

971

–83

–110

3,1

Samferdselsdepartementet

344

369

25

16

0,5

Statsbankene

542

506

–36

–50

3,2

Utenriksdepartementet

1 467

1 509

42

4

4,1

Totalt

35 097

35 380

283

–622

4,1

5 Flerårige budsjettkonsekvenser 2019–2021

5.1 Bakgrunn

Fremskrivingene for perioden 2019–2021 skal gi et nøkternt og realistisk bilde av de fremtidige budsjettkonsekvensene av regjeringens forslag til statsbudsjett for 2018.

Hensikten med fremskrivingene er å legge til rette for en realistisk prioritering i tråd med politiske mål og økonomiske utsikter. Sammen med forventet utvikling i skatte- og avgiftsinntektene og avkastningen fra Statens pensjonsfond utland, gir fremskrivingene grunnlag for å vurdere handlingsrommet i budsjettpolitikken de nærmeste årene. Eventuelle nye satsinger og videre opptrapping av eksisterende planer må innpasses innenfor dette handlingsrommet. Politiske ambisjoner om fremtidige satsinger, mål og varslede tiltak som ikke er en del av regjeringens budsjettforslag for 2018, omfattes ikke av budsjettfremskrivingene. Dette omfatter blant annet oppfølging av Nasjonal transportplan, Langtidsplanen for forsvarssektoren og byggeprosjekter som er under planlegging. Denne type ambisjoner omtales i avsnitt 5.4. Til sammen kan de legge betydelige bindinger på handlingsrommet i fremtidige budsjetter.

5.2 Grunnlaget for beregning av flerårige budsjettkonsekvenser

Budsjettfremskrivingene skal være helhetlige. Utgifts- og inntektsutviklingen i perioden 2019–2021 vurderes for alle poster i statsbudsjettet.

Det legges til grunn følgende prinsipper:

Utgifter til regelstyrte ordninger fremskrives i tråd med regelverket, inkludert forslag til regelverksendringer i dette budsjettet.

Utgifter til store, enkeltstående investeringer fremskrives i takt med fremdriftsplanen.

På områder der enkeltinvesteringer inngår i en større investeringsramme, videreføres rammen uendret.

Det korrigeres for engangsutgifter og -inntekter i forslaget for neste år.

Tiltak som settes i gang i løpet av budsjettåret fremskrives med helårsvirkningen.

Øvrige utgifter og inntekter videreføres i hovedsak uendret.

Alle tall i tabellene nedenfor er endringer i 2019–2021 sammenlignet med regjeringens forslag til budsjett for 2018, målt i 2018-kroner.

Nedenfor gis det en nærmere omtale av elementene som inngår i fremskrivingene av flerårige budsjettkonsekvenser.

Regelstyrte ordninger

Utgifter til regelstyrte ordninger er definert ved at utgiftene følger av et regelverk og ikke en fastsatt budsjettramme. Bevilgningene har gjerne stikkordet «overslagsbevilgning». Utgifter under folketrygden utgjør en vesentlig del. Andre store ordninger hvor utbetalingene følger av regelverket, er bevilgningene til innsatsstyrt finansiering av helseforetak, barnetrygd, utdanningsstøtte gjennom Statens lånekasse for utdanning og pensjonsutbetalinger fra Statens pensjonskasse.

De regelstyrte utgiftene fremskrives på grunnlag av forventninger om utbetalingene forutsatt uendret regelverk og forventet demografisk utvikling. Konsekvenser av regelverksendringer som foreslås i budsjetteringsåret, innarbeides også.

Investeringer

Som investeringer regnes bevilgninger under postgruppen 30-49. De største er investeringer i riksveier, jernbane, Forsvaret og bygg i regi av Statsbygg. Investeringer i petroleumssektoren er holdt utenfor.

Mange investeringer går over flere år. Utgiftene kan variere betydelig. Typisk vil vedtak om å sette i gang et nytt byggeprosjekt innebære lavere bevilgningsbehov det første året og vesentlig økte bevilgninger senere år.

Bevilgningene til igangsatte byggeprosjekter i Statsbygg med en vedtatt kostnadsramme justeres som hovedregel på bakgrunn av forventet fremdrift for byggeprosjektene. Dette vil også gjelde andre investeringsprosjekter som finansieres over statsbudsjettet, for eksempel IT-prosjekter. For investeringer i veier og jernbane som inngår i Nasjonal transportplan 2018–2029, og investeringer som gjelder Forsvaret, er det for fremskrivingene lagt til grunn at investeringsrammene videreføres reelt sett uendret.

Bevilgningene på postene 30-49 gir ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet. Investeringer i helseforetakene finansieres for eksempel med tilskudd over statsbudsjettet, mens deler av veiutbyggingen finansieres med bompenger utenfor statsbudsjettet.

Engangseffekter og helårsvirkninger

Salg av eiendommer, innbetaling fra fond, auksjonering av konsesjoner og ekstraordinære utbyttebetalinger kan gi store inntekter som normalt ikke kan videreføres på samme nivå for senere år. Det er tatt hensyn til slike engangseffekter i fremskrivingene.

Enkelte nye tiltak iverksettes i løpet av budsjettåret, slik at budsjetteffekten påfølgende år blir større. Et eksempel på dette kan være bevilgninger til utdanningstiltak som skal følge skoleåret med oppstart i august, og som får helårsvirkning året etter. For andre ordninger kan innfasingen vare over flere år. Dette er hensynstatt i fremskrivingene.

5.3 Budsjettkonsekvenser 2019–2021

Utgiftene

Tabellene 5.1 til 5.3 oppsummerer fremskrivingene av utgiftene. Tabellene viser konsekvensene for 2019, 2020 og 2021 av regjeringens forslag til budsjett for 2018.

Fremskrivingene viser at utgiftene samlet øker kraftig de nærmeste årene. I 2021 vil utgiftene være 19,6 mrd. kroner høyere enn i 2018. Det er utgiftene under folketrygden som bidrar mest til denne utviklingen, med en vekst på i gjennomsnitt nær 10 mrd. kroner i året. Innenfor folketrygdens ordninger er det særlig utgiftene til alderspensjon som øker mye, og står for om lag 2/3 av utgiftsveksten i folketrygden frem til 2021.

Utgifter utenom folketrygden går ned gjennom perioden. Dette skyldes blant annet en kraftig reduksjon i antall asylankomster, noe som gir lavere anslag for utgifter til bosetting de kommende årene. I tillegg bidrar ferdigstillelse av pågående investeringsprosjekter til lavere utgifter. Fremskrivingene reflekterer kun prosjekter der endelig investeringsbeslutning allerede er tatt eller er foreslått i dette dokumentet. Flere prosjekter er under planlegging, og disse vil bidra til økte utgifter når de gjennomføres. Områder som gir økte utgifter er blant annet EØS-finansieringsordningene, anslag for Statens lånekasse, ressurskrevende tjenester i kommunene og merverdiavgiftskompensasjon.

Tabell 5.1 Flerårige budsjettkonsekvenser, endringer i forhold til Gul bok 2018, utgifter¹

Mill. 2018-kroner

2019

2020

2021

Utgiftsøkninger utenom folketrygden

848

-2 433

-8 814

Utgiftsøkninger i folketrygden

8 098

17 930

28 439

Utgiftsøkninger totalt

8 946

15 497

19 625

¹ Dagpenger, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Tabell 5.2 Flerårige budsjettkonsekvenser fordelt på drift, investeringer og overføringer 2019–2021¹. Endringer i forhold til Gul bok 2018

Mill. 2018-kroner

2019

2020

2021

Driftsutgifter

92

-187

321

Nybygg, anlegg

-3 094

-5 828

-10 135

Overføringer til andre mv.

11 947

21 512

29 439

Sum

8 946

15 497

19 625

¹ Dagpenger, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

I tabell 5.2 er fremskrivingene fordelt på drift, investeringer (nybygg, anlegg) og overføringer til andre. Driftsutgifter knyttet til midlertidige prosjekter fases ut, mens utgiftene til Statens pensjonskasse og kjøp av klimakvoter øker. Samlet gir dette en variasjon i driftsutgiftene gjennom perioden.

Investeringene går betydelig ned gjennom perioden. Dette skyldes at mange prosjekter er i ferd med å ferdigstilles. Dette gjelder igangsatte byggeprosjekter under Statsbygg, redningshelikopteranskaffelsen, nye kampfly til Forsvaret og IKT-prosjekter. Utgiftsveksten under Overføringer til andre mv. skyldes i all hovedsak vekst i folketrygdens utgifter.

Inntektene

På inntektssiden er det vesentlig færre poster som endrer seg i perioden. Inntektene forventes å øke med 2,7 mrd. kroner fra 2018 til 2019. Dette skyldes i hovedsak økte inntekter fra salg av klimakvoter som trekker inntektene opp tidlig i perioden. Utover i perioden er økningen i inntektene mer moderat, og i 2021 er inntektene 0,2 mrd. kroner høyere enn i 2018.

Handlingsrommet i årene fremover

Skatte- og avgiftsinntektene forventes å øke over tid som følge av vekst i skattegrunnlagene (gitt uendret skatte- og avgiftssystem). For de nærmeste årene anslås den underliggende veksten i skatte- og avgiftsinntektene å styrke budsjettet med om lag 15 mrd. 2018-kroner per år. Anslaget har blitt satt litt ned de siste årene, noe som blant annet må ses i sammenheng med at omleggingen av bilavgiftene samt nye lav- og nullutslippsbiler har bidratt til lavere inntekter fra de bilrelaterte avgiftene.

Regjeringens forslag til budsjett innebærer nye bokførte skatte- og avgiftslettelser på 0,7 mrd. kroner i 2018. Blant annet settes selskapsskattesatsen ned fra 24 til 23 pst. I tillegg kommer helårsvirkningen av skatte- og avgiftslettelsene i 2017 på 3,0 mrd. kroner bokført. Helårsvirkningen av skatteopplegget i 2018 svekker balansen med 2 mrd. kroner bokført i 2019.

Bruken av oljeinntekter har økt markert siden 2001 og blitt en stadig viktigere finansieringskilde i de årlige statsbudsjettene. Nesten 14 pst. av utgiftene i offentlig forvaltning finansieres fra Statens pensjonsfond utland. I årene fremover er rommet for ytterligere økt bruk av oljeinntekter trolig begrenset. Dersom det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet vokser i takt med verdiskapingen i fastlandsøkonomien, gir det en økning i bruken av oljeinntekter på rundt 3 mrd. 2018-kroner i året de neste tre årene. Budsjettpolitikken på mellomlang sikt er nærmere omtalt i avsnitt 3.1 i Meld. St. 1 (2017–2018) Nasjonalbudsjettet 2018.

Tallene i dette kapitlet viser at økte utgifter og inntekter utenom skatter og avgifter samlet svekker budsjettbalansen med 6,3 mrd. kroner fra 2018 til 2019. Fra 2019 til 2020 svekkes budsjettbalansen med ytterligere 8,6 mrd. kroner og fra 2020 til 2021 med 4,6 mrd. kroner. Anslagene er usikre, og usikkerheten øker utover i perioden. Dette gjelder spesielt utgiftsreduksjonen på innvandrings- og integreringsområdet, som i stor grad vil avhenge av fremtidige asylankomster. Legger vi anslagene for folketrygden til grunn, vil utgiftene øke med nær 10 mrd. kroner per år.

Fremskrivingene viser de fremtidige konsekvensene av regjeringens budsjettforslag for 2018. Effektiviseringstiltak som øker handlingsrommet, slik som videreføring av avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen, er ikke tatt med i fremskrivingene. Fremskrivingene omfatter heller ikke eventuelle utgiftsøkninger blant annet for helse- og omsorgstjenester som følge av at det blir flere eldre. Disse utgiftene kan anslås til 4-5 mrd. kroner årlig, jf. omtale i avsnitt 5.4. Det er heller ikke tatt hensyn til opptrappingsplaner og oppfølging av varslede satsinger som ikke er en del av regjeringens budsjettforslag for 2018. Flere av disse, slik som Nasjonal transportplan og Langtidsplanen for forsvarssektoren innebærer i sum vesentlige bindinger på handlingsrommet i fremtidige budsjetter. Større planer er nærmere omtalt i avsnitt 5.4.

Det samlede handlingsrommet i budsjettet i årene fremover er usikkert og avhenger av politiske beslutninger, men vil trolig være mindre enn i årene vi har bak oss.

Tabell 5.3 Flerårige budsjettkonsekvenser, utgifter 2019–20211. Endringer i forhold til Gul bok 2018

Mill. 2018-kroner

2019

2020

2021

Utenriksdepartementet

2 257

2 875

3 416

EØS-finansieringsordningene 2014–2021

1 224

1 559

1 857

Den norske finansieringsordningen 2014–2021

1 033

1 315

1 559

Kunnskapsdepartementet

565

959

426

Fagskoleutdanning

64

101

112

EUs utdannings- og ungdomsprogram

66

135

-391

Universiteter og høyskoler

73

267

166

Statens lånekasse for utdanning

458

578

675

Studentboliger

-83

-100

-100

Øvrige endringer, netto

-13

-22

-36

Kulturdepartementet

-56

-111

-132

Den Nationale Scene og nytt scenekunsthus i Bergen

-61

-141

-161

Øvrige endringer, netto

5

30

29

Justis- og beredskapsdepartementet

-3 700

-6 604

-11 130

Redningshelikoptre

-644

-586

-2 523

Politiets nasjonale beredskapssenter

15

-245

-595

Politiet

157

-69

-69

Kriminalomsorgen

-93

-11

-41

Fagskole for brann og redning

75

84

84

Videreutvikling av ankomstsenterfunksjonen

-52

-121

-122

Bosetting av flyktninger - integreringstilskudd, norskopplæring mv.

-3 035

-5 553

-7 695

Øvrige endringer, netto

-123

-103

-168

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

-645

-692

-1 808

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

-191

-360

-990

Statsbygg, prosjektering

-186

-186

-186

Statsbygg, ordinære byggeprosjekter

-767

-1 943

-2 551

Statsbygg, kurantprosjekter

-182

-335

-443

Statsbygg, kjøp av eiendom

-171

-171

-171

Sikring av kongelige eiendommer

70

-12

-124

Kommunereformen

10

604

-56

Ressurskrevende tjenester

841

1 870

2 904

Øvrige endringer, netto

-70

-159

-191

Arbeids- og sosialdepartementet

6 554

14 657

23 533

Pensjoner mv. utenom folketrygden

204

402

583

Alderspensjon

6 226

12 612

19 568

Uføretrygd

740

1 490

2 220

Sykepenger

520

940

1 250

Arbeidsavklaringspenger

-680

-460

-240

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

123

297

491

Statens pensjonskasse

300

500

800

Endrede dagpengeregler

-297

-390

-390

IKT-modernisering i NAV

-512

-619

-619

Øvrige endringer, netto

-70

-115

-130

Helse- og omsorgsdepartementet

4 595

5 793

6 901

Folketrygdens helseutgifter

1 861

3 851

5 965

Investeringstilskudd, heldøgns omsorgsplasser mv.

-67

-768

-2 100

Investeringslån til helseforetakene

2 905

2 798

3 147

Øvrige endringer, netto

-104

-88

-111

Barne- og likestillingsdepartementet

-330

-240

-160

Barnetrygd og kontantstøtte

50

140

220

Folketrygden, foreldrepenger

-380

-380

-380

Nærings- og fiskeridepartementet

-150

-271

-906

Opprydding av SNSKs gruvevirksomhet i Svea og Lunckefjell på Svalbard

83

87

-93

Romvirksomhet

123

3

-337

Innovasjon Norge, såkornfond

-56

-56

-56

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk

-67

-67

-67

Øvrige endringer, netto

-233

-238

-353

Landbruks- og matdepartementet

0

0

0

Samferdselsdepartementet

-334

-368

-368

Statens vegvesen, utfasing av kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

-248

-272

-272

Kystverket, utfasing av kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

-29

-39

-39

Kystruten Bergen-Kirkenes

-57

-57

-57

Klima- og miljødepartementet

131

274

564

Kjøp av klimakvoter

51

140

269

CO₂-kompensasjonsordningen

80

134

295

Finansdepartementet

182

361

623

Skatteetaten, IKT-prosjekter

-104

-231

-307

Merverdiavgiftskompensasjon til kommunene

300

600

900

Øvrige endringer, netto

-14

-8

30

Forsvarsdepartementet

-125

-1 133

-1 333

Kampfly, midlertidig finansiering

-125

-1 133

-1 333

Olje- og energidepartementet

0

0

0

Totalsum, utgifter

8 946

15 497

19 625

¹ Dagpenger, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Nedenfor omtales nærmere de største og viktigste sakene som fremkommer i tabellen.

EØS-finansieringsordningene

Utbetalingene under EØS-finansieringsordningene øker betydelig frem mot 2021. Det er særlig stor økning fra 2018 til 2019. Det forhandles høsten 2017 fremdeles om avtaler med enkelte land, og ordningen vil derfor være i en oppstartsperiode også neste år.

Fagskoleutdanning

Forslaget om etablering av 500 nye studieplasser innenfor fagskolene er forventet å medføre økte utgifter til opptak av nye kull og helårseffekter i kommende år.

EUs utdannings- og ungdomsprogram

Utgiftene til EUs utdannings- og ungdomsprogram antas å øke som følge av en planlagt årlig økning i kontingenten til Erasmus+ utover i programperioden (2014–2020).

Statens lånekasse for utdanning

Utgiftene under Statens lånekasse for utdanning forventes å øke gjennom hele perioden. Dette skyldes økt renteanslag og opprettingen av nye studieplasser. Nye studieplasser øker også overføringene til universitets- og høyskolesektoren som følge av økt resultatbasert uttelling.

Den Nationale Scene og nytt scenekunsthus i Bergen

Utgiftene til rehabilitering av Den Nationale Scene og nytt scenekunsthus i Bergen reduseres etter hvert som prosjektene ferdigstilles. Det er foreslått å igangsette disse prosjektene i 2018.

Redningshelikoptre

I 2017 og 2018 mottas de åtte første nye redningshelikoptrene, og det er betydelige engangsutgifter knyttet til dette. Utgiftene til anskaffelsen forventes å nå en topp i 2018, med levering av fem helikoptre og betydelige utgifter til eiendom, bygg og anlegg. Utgiftene til anskaffelsen reduseres fra og med 2019 som følge av leveranse av færre helikoptre.

Politiet

Utgiftene knyttet til etablering av politiets nasjonale beredskapssenter øker noe i 2019. Etter hvert som prosjektet ferdigstilles, reduseres investeringsutgiftene. Driftsutgifter knyttet til senteret påløper delvis fra 2020. Videre øker utgiftene under politiet i 2019 til anskaffelse av tre nye politihelikoptre. Etter som leveransen fullføres, reduseres utgiftene. Tilpasningen til skjerpede grensekontroller for inn- og utreise av Schengen-området øker utgiftene i perioden.

Kriminalomsorgen

Utgiftene under kriminalomsorgen vil øke som følge av at nytt fengsel i Agder etter planen skal tas i bruk medio 2020. Videre vil utgiftene reduseres som følge av at avtalen med Nederland om leie av fengselsplasser fases ut i løpet av perioden.

Videreutvikling av ankomstsenterfunksjonen

Regjeringen foreslår å videreutvikle ankomstsenterfunksjonen, blant annet ved at Utlendingsdirektoratet og Politiets utlendingsenhet samlokaliseres. Dette forventes å gi en mer effektiv håndtering av asylsøknader i ankomstfasen. Utgiftene reduseres fra 2019 etter hvert som investeringene fullføres.

UDI

Utgiftene på asyl- og integreringsområdet forventes betydelig redusert i årene fremover. Reduksjonen skyldes at effekten av de økte asylankomstene høsten 2015 avtar. De fleste av asylsøkerne som ankom i 2015 vil etter 2018 ikke lenger være i mottak. Mange vil også i løpet av perioden 2019–2021 ha vært bosatt tilstrekkelig lenge til at utgiftene til integreringstilskudd og tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap reduseres. Til grunn for anslagene ligger en årlig ankomstprognose på 6 000 asylsøkere. Til sammenligning kom det mer enn 31 000 asylsøkere i 2015, og nærmere 3 500 i 2016.

Byggeprosjekter

Det er blitt satt i gang mange nye byggeprosjekter de senere årene, og det samlede bevilgningsnivået er høyt. Innenfor Statsbyggs nåværende portefølje av byggeprosjekter, reduseres utgiftene til fremdrift i byggeprosjekter fra 2018 til 2019 og kommende år fordi flere bygg ferdigstilles, herunder Sikker teknisk infrastruktur (STI) og UiT Medisin og helse. I beregningene er det ikke tatt høyde for at det pågår forprosjektering av flere nye store byggeprosjekter som kan gi betydelige bindinger, herunder nytt regjeringskvartal, UiO Vikingskipssamlingen, Tromsø museum og UiO Odontologisk institutt.

Kommunereform

I 2017 dekker staten engangskostnader for kommuner som slår seg sammen i hovedløpet for kommunereformen. Det skal etter planen ikke være sammenslåinger som utløser engangskostnader etter 2017, men utgiftene til reformstøtte til kommunene vil øke frem mot 2020.

Ressurskrevende tjenester

Overføringer til kommunene gjennom toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester forventes å øke med gjennomsnittlig 1 mrd. kroner per år som følge av vekst i både antall brukere og kostnad per bruker. Anslagene er basert på samme årlige vekst som gjennomsnittet de siste fire årene (2013–2016).

Utgiftsveksten i folketrygden

Utgiftene til folketrygdens regelstyrte stønadsordninger eksklusive dagpenger mv., forventes å øke med gjennomsnittlig om lag 10 mrd. kroner hvert år i treårsperioden 2019–2021, tilsvarende en samlet vekst på knappe 30 mrd. kroner.

Veksten drives først og fremst av økte utgifter til alderspensjon. Utbetalingene til alderspensjon anslås å øke med om lag 20 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Økningen skyldes i hovedsak at antall alderspensjonister øker.

Utgiftene til uføretrygd ventes å øke med 2,2 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Fremskrivinger basert på den demografiske utviklingen, gitt konstante uttaksrater i hver aldersgruppe, tilsier fortsatt vekst i antall uføre frem til 2021. Veksten i antall uføre har vært særlig høy etter 2014, siden mange har hatt overgang fra arbeidsavklaringspenger. Det ventes derfor noe lavere vekst fremover enn de seneste årene. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger ventes å reduseres med 0,7 mrd. kroner fra 2018 til 2019, i hovedsak fordi det forventes færre mottakere ved inngangen til 2019 enn gjennomsnittet for 2018. Fra utgangen av 2019 til 2021 ventes det en gradvis økning i utgifter til AAP, hovedsakelig som følge av demografisk utvikling. Utgiftene til sykepenger ventes å øke med 13 mrd. kroner i løpet av treårsperioden som følge av økt sysselsetting. Utgiftene til hjelpemidler mv. ventes å øke med om lag 0,6 mrd. kroner i løpet av treårsperioden, blant annet grunnet demografisk utvikling. Som følge av observert utvikling er likevel ventet utgiftsvekst høyere enn demografisk utvikling alene tilsier. I motsatt retning trekker utgiftene til etterlattepensjoner som forvente ventes å bli redusert med 0,3 mrd. kroner i løpet av perioden.

Basert på utviklingen de siste årene, anslås den underliggende veksten under programområde 30 Stønad ved helsetjenester på Helse- og omsorgsdepartementets budsjett å øke med om lag 6 mrd. kroner frem til 2021. Det er særlig utgifter til legemidler som forventes å øke i perioden.

Dagpenger

Regjeringen foreslår endringer i opptjeningsperioden for rett til dagpenger som skal gjelder for nye dagpengemottakere fra 2018, jf. nærmere omtale i Prop. 1 S (2017–2018) for Arbeids- og sosialdepartementet. Samlet innsparing anslås til om lag 695 mill. kroner etter full innfasing fra 2020.

IKT-modernisering

Prosjekt 2 i IKT-moderniseringen i Arbeids- og velferdsetaten har startet opp i år. Prosjektet skal etter planen avsluttes i 2019 og utgiftene fases dermed ut i løpet av perioden.

Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser

Kommuner som får tilsagn om investeringstilskudd til heldøgnsomsorgsplasser mottar tilskudd over en femårsperiode. Kommunene mottar hoveddelen av tilskuddene to til tre år etter at tilsagn er gitt, dvs. i 2020 og 2021 for tilsagn gitt i 2018. Nye tilsagn i 2018 bidrar isolert sett til å øke utgiftene i årene fremover. Etter hvert som prosjektene ferdigstilles, vil utgiftene bli redusert. Tidligere gitte tilsagn til prosjekter som blir ferdigstilt, forklarer utgiftsreduksjonen fra 2019 til 2021.

Investeringer i de regionale helseforetakene

Investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningene til de regionale helseforetakene, samt investeringslån. De siste årene har det kommet flere investeringsprosjekter i helseforetakene inn i ordningen med statlige investeringslån. I 2018 foreslås det nye investeringslån til nytt sykehus i Nordmøre og Romsdal, nytt klinikkbygg på Radiumhospitalet og utbygging og modernisering av Haugesund sjukehus. Utbetalingene de kommende årene forventes å endres i tråd med fremdriften i prosjektene som nå er inne i ordningen. Anslaget for utgiftene til investeringslån vil over tid motsvares av inntekter når lånene betales tilbake.

Barnetrygd og kontantstøtte

På Barne- og likestillingsdepartementets område forventes det økte utgifter til barnetrygd og kontantstøtte i samsvar med SSBs befolkningsfremskrivinger. Innføring av botidskrav for mottakere av kontantstøtte vil dempe veksten i utgifter til kontantstøtte i perioden.

Opprydding av gruvevirksomhet i Svea og Lunckefjell på Svalbard

Opprydding etter Store Norske Spitsbergen Kulkompani (SNSK) sin kulldrift i Svea og Lunckefjell på Svalbard ventes å ta om lag 4 år. Utgiftene vil variere med fremdriftsplanen.

Internasjonale romprogrammer

Utgifter til deltagelse i internasjonale romprogrammer påvirkes av fremdriften og varigheten til prosjektene. Utbetalinger til EUs romprogrammer forventes å gå ned etter hvert som forpliktelser inngått tidligere år innfris.

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk

Oppfølging av fartsområdeutvalgets forslag har medført vesentlige utvidelser i tilskuddsordningen for sysselsetting av sjøfolk de senere år. Den planlagte endringen i NIS-registrerte passasjerskip i utenriksfart er utsatt på grunn av at ESA har opprettet sak mot Norge. Endringen ventes gjennomført i andre halvår 2018 og medfører reduserte utgifter.

Utfasing av kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

Ved behandlingen av Prop. 118 S (2013–2014) Endring av statsbudsjettet 2014 (endring av ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift og kompenserende tiltak) ble det lagt til grunn kompensasjon for omleggingen av ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Regjeringen foreslår å gjeninnføre differensierte satser for arbeidsgiveravgift fra 1. januar 2018, jf. Prop. 1 LS (2017–2018) Skatter, avgifter og toll 2018, og at tilhørende kompensasjonsordninger fjernes. Det er imidlertid lagt opp til at allerede planlagte investeringsprosjekter under Samferdselsdepartementet gjennomføres i tråd med det som er planlagt. Ettersom prosjektene ferdigstilles i 2018 og 2019, vil utgiftene reduseres.

Kjøp av klimakvoter

Utgiftene til kjøp av klimakvoter øker gjennom perioden. Økningen gjelder oppfølging av inngåtte kontrakter om kjøp av kvoter.

CO₂-kompensasjonsordningen

Utgiftene til CO₂-kompensasjonsordningen er ventet å øke i årene frem mot 2021, blant annet som følge av høyere forventet kvotepris.

IKT-prosjekter i Skatteetaten

Det pågår flere IKT-prosjekter i Skatteetaten, blant annet modernisering av folkeregisteret og prosjektet System for avgiftsforvaltning (SAFIR), som etter planen skal ferdigstilles de neste årene. Etter at prosjektene ferdigstilles vil utgiftene også reduseres.

Nye kampfly – midlertidig økning

I Langtidsplanen for forsvarssektoren er det lagt til grunn at det frem mot 2024 skal anskaffes inntil 52 nye F-35 kampfly. Det er samtidig lagt til grunn en midlertidig bevilgningsøkning på 22-28 mrd. kroner (2012-priser) samlet over anskaffelsesperioden. Stortinget har tidligere gitt bestillingsfullmakt for totalt 40 kampfly for levering i perioden 2015–2022. Behovet for midlertid bevilgningsøkning på Forsvarsdepartementets budsjett knyttet til kampflyanskaffelsen nådde et toppunkt i 2017, og vil reduseres gradvis fra 2018 og fremover.

Inntekter

Som nevnt over forventes inntektene som inngår i fremskrivingene å øke med om lag 2,7 mrd. kroner fra 2018 til 2019, mens de fra 2020 forventes å gå ned med om lag 0,6 mrd. kroner sammenlignet med 2018. Det er i hovedsak økte inntekter fra salg av klimakvoter som trekker inntektene opp tidlig i perioden. Anslag for økte utbytter og avdrag på investeringslån trekker også inntektene opp. Endringer i anslagene på utlendingsområdet gir lavere refusjoner av ODA-godkjente utgifter og trekker i motsatt retning. Skatter og avgifter er ikke medregnet i tallene.

Tabell 5.4 Flerårige budsjettkonsekvenser, inntekter 2019–20211. Endringer i forhold til Gul bok 2018

Mill. 2018-kroner

2019

2020

2021

Justis- og beredskapsdepartementet

-63

-95

-95

Refusjon av ODA-godkjente flyktningutgifter

-63

-95

-95

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

-5

5

12

Husbanken

-30

-40

-50

Kommunalbanken

25

45

62

Helse- og omsorgsdepartementet

55

107

112

Avdrag på investeringslån

59

114

123

Øvrige endringer, netto

-4

-7

-11

Klima- og miljødepartementet

2 611

426

0

Salg av klimakvoter

2 611

426

0

Olje- og energidepartementet

111

246

249

Utbytte Statnett

111

246

249

Øvrige departementer, netto

-42

-53

-64

Totalsum, inntekter

2 666

636

215

¹ Skatter og avgifter, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

ODA-godkjente flyktningutgifter

Endringer i anslagene på utlendingsområdet bidrar til å redusere inntektene gjennom en nedgang i refusjon av ODA-godkjente utgifter. Nedgangen går noe ned utover i perioden. Denne inntektsreduksjonen motsvares av reduserte utgifter til mottaksdrift, stønader til asylsøkere mv.

Avdrag fra regionale helseforetak

Investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningen til de regionale helseforetakene, samt investeringslån. Det tildeles lån til enkeltprosjekter med fastsatte samlede lånerammer. Etter at prosjektene ferdigstilles, betales lånene tilbake og avdragene inntektsføres. Det legges til grunn at flere prosjekter vil bli ferdigstilt de neste årene og at innbetalte avdrag vil øke i årene frem til 2021.

Salg av klimakvoter

Norge skal slutte seg til den felleseuropeiske auksjonsplattformen for EUs kvotesystem. Det forventes at dette vil skje først i 2019. Som følge av etterslepet i salg av kvoter forventes det inntekter på om lag 2,6 mrd. kroner i 2019.

5.4 Større planer og satsinger mv. som ikke inngår i budsjettfremskrivingene

I fremskrivingene tas det kun med fremtidige konsekvenser av vedtak som er innarbeidet i regjeringens budsjettforslag til Stortinget. Politiske målsettinger som er kommet til uttrykk i for eksempel intensjonserklæringer, stortingsmeldinger, flertallsmerknader i Stortinget mv., men som ikke er innarbeidet i regjeringens budsjettforslag, er ikke tatt med i tallmaterialet. Enkelte av disse målsettingene er forholdsvis konkrete når det gjelder fremtidige bevilgningsbehov. I tillegg kommer bindinger som følger av investeringsprosjekter under planlegging, der de praktiske bindingene kan være betydelige. Dette gjelder for eksempel nytt regjeringskvartal og andre byggeprosjekter, eller håndtering av atomavfall.

Utenom regelstyrte ordninger slik som pensjonsutgiftene i folketrygden og barnetrygden, er heller ikke økte utgifter som følger av demografiske endringer tatt med i fremskrivingene over. Dette gjelder blant annet utgiftsøkninger til helse- og omsorgstjenester som følger av flere innbyggere og en økende andel eldre. Det gis her en grov oversikt over hvordan disse områdene kan påvirke utgiftene fremover.

Nasjonal transportplan 2018–2029

I Meld. St. 33 (2016–2017) Nasjonal transportplan 2018–2029 (NTP) angis det økonomiske planrammer for vei, jernbane og kystformål i perioden 2018–2029. I Nasjonal transportplan 2018–2029 er det lagt til grunn en statlig ramme på 933 mrd. kroner og 131 mrd. kroner i bompenger (prisnivå 2017). I fremskrivingene ovenfor er det lagt til grunn at bevilgningene til NTP-formål videreføres reelt uendret fra 2018, slik at oppfølging av de økonomiske planrammene i NTP 2018–2029 ikke er hensyntatt. Det påregnes at oppfølging av igangsatte investeringsprosjekter innen vei, jernbane og kollektiv vil medføre behov for bevilgningsøkninger i kommende år. Ressursbruken til oppfølging av NTP i de enkelte budsjettår vil bli tilpasset det samlede økonomiske opplegget innenfor rammene som følger av handlingsregelen og tilstanden i norsk økonomi for øvrig. Endringer i det budsjettmessige handlingsrommet fremover vil kunne påvirke innfasing og gjennomføring av planen. I 2018 foreslår regjeringen å bevilge nær 61 mrd. kroner til NTP-formål. Dette er om lag 3 mrd. kroner mer enn i Saldert budsjett 2017.

Langtidsplan for forsvarssektoren

Som følge av Stortingets behandling av langtidsplanen for forsvarssektoren legger regjeringen opp til at forsvarsrammen i løpet av planperioden gradvis økes til et nivå i 2020 som ligger om lag 8 mrd. 2018-kroner over budsjettbanen som lå til grunn ved inngangen til langtidsplanen for 2017–2020. Denne budsjettbanen har vært referansen i det videre arbeidet med oppfølging av planen.

Vekst i kommunesektorens inntekter og helseforetakenes utgifter på grunn av befolkningsutviklingen

I fremskrivingene over er det lagt til grunn at kommunesektorens inntekter og overføringene til helseforetakene videreføres reelt uendret fra 2018. Det må forventes at det innenfor begge disse områdene vil være behov for økte ressurser i fremtiden, blant annet for å ivareta oppgaver som følge av befolkningsutviklingen. For de nærmeste årene er denne utgiftsveksten anslått til i størrelsesorden 4-5 mrd. 2018-kroner per år ved videreføring av dagens standard og dekningsgrad og før en tar hensyn til at produksjonen kan bli mer effektiv og at befolkningens helse forbedres.

Disse eksemplene illustrerer at oppfølging av varslede satsinger i tråd med målene vil kreve betydelige bevilgningsøkninger. Samtidig er handlingsrommet i budsjettpolitikken begrenset, jf. omtale under avsnitt 5.3 og omtalen av budsjettpolitikken på mellomlang sikt i Meld. St. 1 (2017–2018) Nasjonalbudsjettet 2018.

6 Gjennomføringen av inneværende års budsjett

Kapitlet gir en oversikt over gjennomføringen av inneværende års budsjett basert på anslag på regnskap for 2017. I tillegg gis det en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2017.

6.1 Anslag på regnskap for 2017

6.1.1 Statsbudsjettets inntekter

De samlede inntektene på statsbudsjettet for 2017 anslås nå til 1 575,7 mrd. kroner medregnet lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland, jf. tabell 6.1. Økningen fra Saldert budsjett 2017 kan blant annet tilskrives økte anslag for inntekter fra petroleumsvirksomheten.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland anslås nå å bli 1 027,0 mrd. kroner i 2017. Dette er 10,2 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2017. Økningen skyldes blant annet at anslagene for skatter og avgifter fra Fastlands-Norge er økt med 4,6 mrd. kroner. De oppdaterte tallene for 2017 er basert på en gjennomgang av statistikken for innbetalte skatter og avgifter hittil i år, samt nye anslag for blant annet sysselsetting, etterspørsel og lønns- og prisvekst. Anslaget for direkte skatter og folketrygdavgifter er økt med til sammen knapt 9,3 mrd. kroner. Inntektene fra merverdiavgiften er redusert med 3,6 mrd. kroner, mens øvrige særavgifter og tollinntekter samlet sett er satt ned med 1,0 mrd. kroner.

Anslagene for renteinntekter er økt, og disse anslås nå 0,5 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2017.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomhet, overføring fra Statens pensjonsfond, skatter, avgifter og renter anslås nå 5,0 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2017. Dette skyldes blant annet høyere utbytteinntekter enn tidligere lagt til grunn.

Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Endring fra Saldert budsjett 2017

Anslag på regnskap 2017

Salg av varer og tjenester (Driftsinntekter) (postene 1-29)

84,2

23,9

108,1

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

28,2

-1,3

26,9

Overføringer fra andre (postene 50-89)

1 327,7

-1,0

1 326,7

Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

117,6

-3,6

114,0

Sum inntekter

1 557,7

18,0

1 575,7

Kilde: Finansdepartementet

6.1.2 Statsbudsjettets utgifter

Anslag på regnskap for utgiftsbevilgningene i statsbudsjettet utgjør nå 1 623,8 mrd. kroner for 2017, jf. tabell 6.2. Da er lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland medregnet. Økningen fra Saldert budsjett 2017 skyldes blant annet at anslaget for overføringen til Statens pensjonsfond utland er betydelig økt.

Når lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland holdes utenom, anslås utgiftene i 2017 til 1 259,4 mill. kroner. Dette er 17,0 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2017.

Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Endring fra Saldert budsjett 2017

Anslag på regnskap 2017

Driftsutgifter (postene 1-29)

171,7

-1,7

170,0

Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

70,5

0,8

71,3

Overføringer til andre (postene 50-89)

1 197,9

22,5

1 220,4

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99)

175,8

-13,7

162,1

Sum utgifter

1 615,8

8,0

1 623,8

Kilde: Finansdepartementet

Utgiftene ble økt med 0,1 mrd. kroner ved behandlingen av en proposisjon som ble fremmet før RNB 2017, jf. Prop. 69 S (2016–2017). Også i forbindelse med RNB 2017 foreslo regjeringen utgiftsøkninger på flere områder. Det ble blant annet foreslått økte utgifter til merverdiavgiftskompensasjon til kommuner og fylkeskommuner og private og ideelle virksomheter (1,1 mrd. kroner) og til nettoføringsordningen for statlig betalt merverdiavgift (0,4 mrd. kroner). Det ble også foreslått økte utgifter mot tilsvarende økte inntekter under Forsvarsdepartementet (0,6 mrd. kroner) og økte utgifter til EØS-finansieringsordningene (0,6 mrd. kroner).

I motsatt retning trakk anslagene for utgifter under folketrygden ekskl. dagpenger mv., som ble satt ned med 5,5 mrd. kroner i forbindelse med RNB 2017. Reduksjonen under folketrygden skyldtes i stor grad lavere vekst i grunnbeløpet enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2017. Anslaget for dagpenger ble satt ned med knapt 1,9 mrd. kroner. Det ble også foreslått utgiftsreduksjoner som følge av oppdaterte anslag på innvandrings- og integreringsområdet, blant annet til drift av asylmottak og barnevernets omsorgssentre for enslige, mindreårige asylsøkere. Videre ble det foreslått reduserte utgifter som følge av faseforskyvninger i flere prosjekter, herunder byggingen av NMBU Campus Ås og byggeprosjektene Sikker teknisk infrastruktur i regjeringskvartalet (STI) og nytt Nasjonalmuseum. Også bevilgningen til anskaffelse av nye redningshelikopter ble foreslått redusert, blant annet som følge av utsatt mottak av ett helikopter.

I anslag på regnskap for 2017 er renteutgiftene 2,7 mrd. kroner lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2017. Videre reduseres anslaget for utgifter til dagpenger med knapt 0,7 mrd. kroner sammenlignet med anslaget til RNB 2017, som innebærer en reduksjon fra Saldert budsjett 2017 på 2,5 mrd. kroner. I anslag på regnskap er det videre tatt høyde for Stortingets behandling av RNB 2017, samt forslag om bevilgningsendringer våren 2017 som ble fremmet etter RNB 2017. Det er videre innarbeidet oppdaterte anslag på enkelte områder, blant annet for utgiftene under folketrygden ekskl. dagpenger mv. Det er også lagt til grunn at det ikke vil bli ført utgifter til merverdiavgift på Jernbanedirektoratets kjøp av tjenester fra Bane NOR SF i 2017. Utover dette er det i anslag på regnskap lagt til grunn at tilleggsbevilgninger som fremmes i andre halvår, og som isolert sett bidrar til å svekke budsjettbalansen, dekkes ved tilsvarende nedsettelse av avsetningen til tilfeldige utgifter.

I Saldert budsjett 2017 ble det bevilget 4,2 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. I forbindelse med Stortingets behandling av RNB 2017 ble bevilgningen redusert med 0,2 mrd. kroner. I anslag på regnskap er det lagt til grunn at bevilgningene til lønnsoppgjøret i staten mv. dekkes ved reduksjon av bevilgningen under dette kapitlet. I nysalderingsproposisjonen som fremmes senere i høst, vil det bli gjort rede for fordelingen av lønnsoppgjøret på kapittel og post, og fremmet forslag om nedsettelse av bevilgningen under kap. 2309.

6.1.3 Folketrygdens inntekter, utgifter og finansieringsbehov

Folketrygdens inntekter og utgifter medregnes i statsbudsjettet. Folketrygdens finansieringsbehov, som fremkommer ved at folketrygdens inntekter bare delvis finansierer folketrygdens utgifter, dekkes ved et statstilskudd fastsatt gjennom et eget vedtak. Ved salderingen av statsbudsjettet for 2017 samtykket Stortinget i at finansieringsbehovet ble dekket.

I nysalderingsproposisjonen som legges frem senere i høst vil det bli fremmet forslag til vedtak om folketrygdens finansieringsbehov i 2017 basert på anslagsendringer mv. gjennom året.

6.1.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Petroleumsvirksomhetens inntekter fratrukket utgifter gir netto kontantstrøm fra virksomheten. Hva som inngår i petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter er fastsatt i § 3 i lov om Statens pensjonsfond.

Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Endring fra Saldert budsjett 2017

Anslag på regnskap 2017

Inntekter SDØE

95,5

21,0

116,5

-

Utgifter SDØE

25,5

1,5

27,0

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

59,2

17,6

76,8

+

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

9,1

0,0

9,1

=

Netto kontantstrøm

138,3

37,1

175,4

Kilde: Finansdepartementet

Petroleumsinntekter

Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter. Inntektene anslås til 116,5 mrd. kroner i 2017, hvilket innebærer en økning på 21,0 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2017. Videre omfatter inntektene fra petroleumsvirksomheten skatt og avgift på utvinning, samt aksjeutbytte fra Statoil ASA. Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås nå til 76,8 mrd. kroner, som er 17,6 mrd. kroner høyere enn anslaget i Saldert budsjett 2017.

Petroleumsutgifter

Utgiftene til petroleumsvirksomhet består av andelen av investeringer på sokkelen som dekkes av SDØE og utgifter knyttet til disponering av innretninger på sokkelen.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten anslås nå til 27 mrd. kroner i 2017. Dette er 1,5 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2017, og skyldes økte utgifter til investeringer under SDØE.

Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet til Statens pensjonsfond utland. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i 2017 anslås å bli 175,4 mrd. kroner. Det er 37,1 mrd. kroner høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2017.

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland til å dekke statsbudsjettets oljekorrigerte budsjettunderskudd er i Saldert budsjett 2017 satt til 259,5 mrd. kroner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet for 2017 anslås nå til 232,4 mrd. kroner, som er en reduksjon på 27,1 mrd. kroner.

Anslaget for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2017 er fortsatt usikkert. I nysalderingsproposisjonen vil det bli fremmet oppdaterte anslag for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2017 og eventuelt forslag om endret overføring fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet i 2017. Kapitalen i Statens pensjonsfond utland anslås til 7 898 mrd. kroner ved utløpet av 2017, mens kapitalen i Statens pensjonsfond Norge anslås til 228 mrd. kroner. Samlet anslås dermed kapitalen i Statens pensjonsfond til 8 126 mrd. kroner ved utløpet av 2017.

Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2017

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Endring fra Saldert budsjett 2017

Anslag på regnskap 2017

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

138,3

37,1

175,4

-

Overført til statsbudsjettet

259,5

-27,1

232,4

+

Rente- og utbytteinntekter mv.

207,5

-0,7

206,8

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

86,3

63,5

149,8

Kilde: Finansdepartementet

6.1.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes således av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger. I Saldert budsjett 2017 ble brutto finansieringsbehov anslått til 58,2 mrd. kroner. Brutto finansieringsbehov anslås nå til 48,1 mrd. kroner. Reduksjonen i finansieringsbehovet skyldes hovedsakelig at det i forbindelse med RNB 2017 ble innarbeidet lavere gjeldsavdrag enn lagt til grunn i saldert budsjett. Videre ble blant annet både utlån og tilbakebetalinger under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse redusert.

Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2017

Endring fra Saldert budsjett 2017

Anslag på regnskap 2017

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 180,6

48,8

1 229,4

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 440,1

21,6

1 461,7

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-259,5

27,1

-232,4

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

259,5

-27,1

232,4

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

0,0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv., medregnet petroleum

175,8

-13,7

162,1

7.

Tilbakebetalinger mv., medregnet petroleum

117,6

-3,6

114,0

8.

Utlån mv., netto (6-7)

58,2

-10,0

48,1

9.

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

58,2

-10,0

48,1

Kilde: Finansdepartementet

6.2 Statsregnskapet medregnet folketrygden for første halvår 2017

Dette avsnittet gir en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2017. Regnskapstallene er sammenstilt med Saldert budsjett 2017. Tabellene i avsnittet viser også hvor stor andel av bevilgningen i Saldert budsjett 2017 som er regnskapsført. Endrede anslag og bevilgningsendringer vedtatt etter at budsjettet ble saldert i Stortinget i fjor høst, inngår således ikke i beregningene av hvilken andel av bevilgningene som nå er regnskapsført.

6.2.1 Statsbudsjettets inntekter og utgifter

Statsregnskapet viser at det er regnskapsført inntekter på til sammen 697,7 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2017. Det tilsvarer 44,8 pst. av budsjetterte inntekter. Tabell 6.6 viser hvordan inntektene fordeler seg etter art.

Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Regnskap per 30.06.2017

Regnskap i pst. av bevilgning

Salg av varer og tjenester (Driftsinntekter) (postene 1-29)

84,2

55,9

66,4

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

28,2

13,7

48,4

Overføringer fra andre (postene 50-89)

1 327,7

570,7

43,0

Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

117,6

57,5

48,9

Sum inntekter

1 557,7

697,7

44,8

Kilde: Finansdepartementet

Per 30. juni 2017 er det regnskapsført utgifter på til sammen 744,5 mrd. kroner. Det utgjør 46,1 pst. av bevilgningene. Tabell 6.7 viser hvordan beløpet fordeler seg på utgiftsarter.

Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Regnskap per 30.06.2017

Regnskap i pst. av bevilgning

Driftsutgifter (postene 1-29)

171,7

77,5

45,2

Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

70,5

31,8

45,1

Overføringer til andre (postene 50-89)

1 197,9

530,6

44,3

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99)

175,8

104,6

59,5

Sum utgifter

1 615,8

744,5

46,1

Kilde: Finansdepartementet

6.2.2 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten utgjør 79,1 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2017. Det tilsvarer 57,2 pst. av netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten slik denne ble anslått i Saldert budsjett 2017.

Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2017

Regnskap per 30.06.2017

Regnskap i pst. av bevilgning

Inntekter SDØE

95,5

62,6

65,5

-

Utgifter SDØE

25,5

13,8

54,0

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

59,2

28,3

47,9

+

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

9,1

2,0

22,3

=

Netto kontantstrøm

138,3

79,1

57,2

Kilde: Finansdepartementet

6.2.3 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Regnskapet per 30. juni 2017 viser et brutto finansieringsbehov på 47,1 mrd. kroner. For nærmere detaljer vedrørende statsregnskapet for første halvår 2017 vises det til tabellene i vedlegg 3.

Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2017

Regnskap per 30.06.2017

Regnskap i pst. av bevilgning

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 180,6

640,2

54,2

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 440,1

639,9

44,4

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-259,5

0,3

-0,1

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

259,5

-0,3¹

-0,1

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

-

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv., medregnet petroleum

175,8

104,6

59,5

7.

Tilbakebetalinger mv., medregnet petroleum

117,6

57,5

48,9

8.

Utlån mv., netto (6-7)

58,2

47,1

81,0

9.

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

58,2

47,1

81,0

¹ Teknisk satt til å motsvare overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland. Overføring fra Statens pensjonsfond utland blir endelig fastsatt og ført i forbindelse med nysalderingen av 2017-budsjettet.

Kilde: Finansdepartementet

7 Statens lånebehov

7.1 Fullmakt til å ta opp statslån o.a.

Statens lånebehov for 2018 følger av forslaget til statsbudsjett for 2018. Det blir lagt opp til at finansieringsbehovet i hovedsak blir dekket ved opptak av nye, langsiktige lån innenlands. Av hensyn til markedet for statspapirer legger Finansdepartementet normalt opp til å søke å jevne ut den langsiktige opplåningen over flere år. For 2018 er det foreslått en fullmakt på 75 mrd. kroner for opptak av nye, langsiktige lån.

Statens kortsiktige opplåning i markedet skjer ved salg av statskasseveksler, som er papirer med løpetid på inntil tolv måneder. For 2018 er det foreslått en ramme på 125 mrd. kroner for utestående volum i kortsiktige markedslån. Det er samme ramme som i 2017.

For andre kortsiktige lån ber Finansdepartementet om en fullmakt der det ikke blir satt noen konkret beløpsgrense. Departementet ber i tillegg om at den generelle fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført. Dette er omtalt nærmere i avsnitt 7.3, og forslagene er sammenfattet i tabell 7.3.

Det vises også til generell omtale av statsgjeldsforvaltningen i Meld. St. 1 (2017–2018) Nasjonalbudsjettet 2018. Dersom Stortinget vedtar de fullmaktene det her bes om, vil Finansdepartementet gi Norges Bank fullmakt til å dekke lånebehovet og eventuelt inngå derivatavtaler.

7.2 Sammensetningen av statsgjelden

Tabell 7.1 viser størrelsen på og sammensetningen av statens bruttogjeld ved utgangen av de to siste årene og første halvår i 2017.

Tabell 7.1 Sammensetningen av statsgjelden (i mill. kroner)

31.12.15

31.12.16

30.06.17

Langsiktige lån¹

337 737

382 959

371 000

Kortsiktige markedspapirer²

86 000

76 000

77 000

Andre kortsiktige lån³

59 080

56 658

54 262

Statsgjelden

482 817

515 617

502 262

Memo:

Rentebytteavtaler

82 250

¹ Lån med lengre løpetid enn ett år.

² Lån med løpetid inntil ett år.

³ Kontolån fra statsinstitusjoner mv.

Kilde: Finansdepartementet.

Statsgjelden består av langsiktige lån, kortsiktige markedspapirer og andre kortsiktige lån. Staten dekker behovet for langsiktig finansiering ved å selge statsobligasjoner i det innenlandske markedet gjennom auksjoner. Den kortsiktige opplåningen i markedet skjer gjennom salg av statskasseveksler i auksjoner. Statskasseveksler er omsettelige lån uten kupongrente, hvor avkastningen er knyttet til underkursen de blir lagt ut til. Andre, kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, samt eventuelle kontolån fra institusjoner som i særskilte tilfeller kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten.

7.3 Statens lånebehov og behovet for lånefullmakter i 2018

I tråd med lov om Statens pensjonsfond blir det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet foreslått dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Avdrag på statsgjelden, netto utlån og kapitalinnskudd til statsbankene mv. blir dekket ved nye låneopptak og/eller ved å trekke på statens kontantbeholdning. Staten har ut fra forslaget i denne proposisjonen et brutto finansieringsbehov på -62,4 mrd. kroner i 2018, jf. tabell 7.2.

Statens finansieringsbehov i 2017 og 2018 (i mrd. kroner)

Saldert budsjett 2017

Gul bok 2018

A

Oljekorrigert overskudd på statsbudsjettet

-259,5

-255,4

B

Overført fra Statens pensjonsfond utland

259,5

255,4

C

Overskudd før lånetransaksjoner (A + B)

0,0

0,0

D

Utlån til statsbankene, aksjetegning o.l., netto

-5,1

-62,4

E

Statens netto finansieringsbehov (D – C)

-5,1

-62,4

F

Gjeldsavdrag ¹

63,2

0

Statens brutto finansieringsbehov (E + F)

58,2

-62,4

¹ Dette gjelder avdrag på langsiktige statslån.

Kilde: Finansdepartementet

Når en vurderer statens lånebehov i markedet, tar Finansdepartementet normalt utgangspunkt i statens finansieringsbehov, jf. tabell 7.2. Videre tas det hensyn til virkningen av statens transaksjoner på likviditeten i pengemarkedet. Pengemarkedet blir tilført likviditet når staten betaler avdrag på gjelden eller øker netto utlån fra statsbankene, mens opptak av statslån inndrar likviditet fra markedet. Det er et mål at statens transaksjoner over tid ikke skal endre den samlede likviditeten i pengemarkedet.

Siden underskuddet på statsbudsjettet blir dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland, påvirker ikke statsbudsjettet likviditeten i pengemarkedet. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når statens kapitaltransaksjoner samlet sett ikke skal påvirke likviditeten i pengemarkedet, må det korrigeres for slike poster. Det må også korrigeres for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men som ikke har likviditetseffekt, som innskudd i fond. For 2018 er det samlet sett beregnet at disse postene vil øke behovet for likviditetsinndragning med om lag 83 mrd. kroner netto. Et likviditetsjustert finansieringsbehov blir på om lag 21 mrd. kroner.

Tabell 7.3 gir en samlet oversikt over gjeldende lånefullmakter for 2017 og forslag til nye fullmakter for 2018. I tillegg ber departementet om at fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført.

Tabell 7.2 Fullmakt til å ta opp statslån i 2018 (i mill. kroner)

Fullmakt for 2017

Utnyttet per

30.06.17

Forslag til

fullmakt for 2018

Nye langsiktige lån

75 000

39 000

75 000

Kortsiktige markedslån

125 000

77 000

125 000

Andre kortsiktige lån

Ubegrenset

54 262

Ubegrenset

Kilde: Finansdepartementet

7.3.1 Fullmakt til å ta opp langsiktige lån i 2018

Statens lånebehov blir dekket ved å ta opp nye, langsiktige lån innenlands. Departementet legger normalt opp til å søke å jevne ut opptakene av langsiktige lån. Formålet er at store svingninger i finansieringsbehovet fra ett år til det neste ikke skal slå ut tilsvarende på opplåningstakten. I 2018 er det ikke forfall av langsiktige obligasjonslån, mens det i 2019 forfaller et langsiktig obligasjonslån med utestående volum per 1. august på 84,0 mrd. kroner. Det tas sikte på å finansiere om lag halvparten av dette forfallet i løpet av 2018. En slik strategi ville innebære å ta opp om lag 42 mrd. kroner mer i langsiktige lån i 2018 enn det som følger direkte av det likviditetsjusterte finansieringsbehovet. I motsatt retning trekker behovet for å jevne ut låneopptakene fra år til år. Et samlet anslag på opplåningen i 2018 blir om lag 50 mrd. kroner.

For å ta hensyn til usikkerhet og at det ikke er ønskelig at fullmakten blir for liten, er det ønskelig med en lånefullmakt som er noe høyere enn planlagt opplåning. Finansdepartementet ber på denne bakgrunn om at fullmakten for 2018 til å ta opp nye langsiktige lån innenlands blir satt til 75 mrd. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette tilsvarer fullmakten for 2017.

7.3.2 Fullmakt til å ta opp kortsiktige markedslån i 2018

Fullmakten under kortsiktige markedslån er utformet som en ramme for maksimalt utestående beløp. Finansdepartementet ber om at fullmakten til å ha utestående kortsiktige markedslån blir satt til 125 mrd. kroner i 2018, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette tilsvarer fullmakten for 2017.

7.3.3 Fullmakt til å ta opp andre kortsiktige lån i 2018 mv.

Fullmakten for andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond og eventuelle kontolån fra institusjoner som kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten. Fullmakten omfatter også eventuelle plasseringer som er gitt som sikkerhet fra motparter i rentebytteavtaler. Størstedelen av andre kortsiktige lån er innskudd fra operatørbanken for skattebetalingsordningen.

Lånene under denne fullmakten er gjeld av en slik karakter at en ikke bør fastsette en beløpsgrense. Det foreslås at Finansdepartementet for 2018 får fullmakt til å ta imot slike plasseringer som kontolån uten at det blir satt en beløpsgrense, jf. forslag til romertallsvedtak. Da unngår en at staten må avvise innskudd fordi fullmakten ikke er stor nok.

Finansdepartementet bruker rentebytteavtaler i gjeldsforvaltningen for å styre rentebindingen på gjelden sammenlignet med det som følger direkte av en strategi der opplåningen spres på løpetider fra null til ti år. Rentebytteavtaler gir staten fleksibilitet til å endre den gjennomsnittlige rentebindingen på gjeldsporteføljen uten at selve opplåningen blir endret. Det bes om fullmakt til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler i 2018, jf. forslag til romertallsvedtak.

8 Omtale av særskilte saker

8.1 Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen

Regjeringen bygger sin politikk på en effektiv bruk av fellesskapets ressurser. For å hente ut potensialet må det stilles klare krav om mindre byråkrati og mer igjen for skattebetalernes penger.

Regjeringen innførte en avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform fra 2015. Regjeringen forutsetter at alle statlige virksomheter gjennomfører tiltak for å bli mer effektive. Reformen omfatter også sektorer som er politisk prioritert. Det er ikke mindre viktig å ha effektiv ressursbruk i prioriterte sektorer.

Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen gir insentiver til mer effektiv statlig drift. Dette skaper handlingsrom for prioriteringer i statsbudsjettet. Den årlige overføringen settes til 0,5 pst. av alle driftsutgifter som bevilges over statsbudsjettet. Samlet sett er økningen av handlingsrommet som følge av reformen beregnet til knapt 1,7 mrd. kroner i 2018.

Kravet gjelder alle statlige virksomheter som mottar driftsbevilgninger fra statsbudsjettet. Nettobudsjetterte virksomheter som universiteter, høyskoler og forskningsinstitusjoner er inkludert i reformen. I tillegg er spesialisthelsetjenestene med. Driftsresultatene i statlig forretningsdrift holdes utenfor.

Driftsutgiftene til departementer og etater hvor deler av virksomheten finansieres av gebyrer er inkludert. For disse virksomhetene stilles det krav om at tiltak for mindre byråkrati og mer igjen for pengene skal komme publikum til gode.

For å oppnå en varig effekt må tiltakene være en del av en planlagt prosess. Reformen inngår som en fast del av budsjettarbeidet.

8.2 Svar på anmodningsvedtak nr. 634 (2015–2016)

8.2.1 Bakgrunn

I forbindelse med behandlingen av dokument 8:128 S (2014–2015) – Representantforslag fra stortingsrepresentantene Karin Andersen, Kirsti Bergstø og Snorre Serigstad Valen om profitt i offentlig finansierte velferdstjenester, fattet Stortinget anmodningsvedtak nr. 634 (2015–2016) 28. april 2016:

«Stortinget ber regjeringen på egnet måte legge fram en sak for Stortinget hvor det foreslås endringer og presiseringer i gjeldende regelverk som sikrer at offentlige midler som går til å kjøpe tjenester fra private eller ideelle virksomheter, går til kostnadseffektiv tjenesteproduksjon av høy kvalitet, samt forslag til hvordan man kan hindre uønsket skattetilpasning i selskap som i all hovedsak er finansiert av offentlige midler.»

Regjeringen mener at både offentlige, ideelle og private virksomheter bør levere offentlig finansierte velferdstjenester. Et mangfold av leverandører av velferdstjenester gir et bredere tilbud for den enkelte og for staten eller kommunen som ansvarlige for tjenesten. Regjeringen mener at det ikke er urimelig at private eller ideelle leverandører innen offentlig finansierte tjenester tar ut et overskudd til å avlønne eieren og kapitalen i virksomheten. Det avgjørende er at tjenesteleverandøren leverer minst like god kvalitet for brukerne til maksimalt samme kostnad for samfunnet som en offentlig aktør. En viktig måte å sikre dette på er å sørge for virksom konkurranse mellom aktørene. Konkurranse virker disiplinerende mot urimelig høy fortjeneste, samtidig som det stimulerer til kreativitet og nye løsninger.

Ny lov om offentlige anskaffelser er trådt i kraft. Regelverk som regulerer velferdstjenester som ikke dekkes av lov om offentlig anskaffelser har vært vurdert, bl.a. i barnehagesektoren og arbeidsmarkedstiltak. En rekke pågående prosesser skal bidra ytterligere til at velferdstjenester som leveres av private og ideelle aktører holder høy kvalitet. I det følgende orienteres det nærmere om disse forholdene.

8.2.2 Lov om offentlige anskaffelser

Dersom det offentlige dekker sitt behov for varer og tjenester ved bruk av eksterne leverandører, gjelder som hovedregel lov om offentlige anskaffelser. Hovedformålet med regelverket er å sikre at det offentlige velger leverandører på en måte som gir mest mulig effektiv ressursbruk basert på forretningsmessighet og likebehandling. Konkurranse bidrar til effektiv ressursbruk, og skal avholdes så langt det er mulig. Gjennom konkurranse når oppdragsgiver ut til et marked, som gir oppdragsgiver flere valgmuligheter når det kommer til pris og kvalitet, og stor frihet til å vektlegge begge forhold i anskaffelsesprosessen.

Det stilles omfattende og absolutte krav til kvalitet for å ivareta kravet til et forsvarlig tjenestetilbud. For eksempel er kravene til kvalitet ved kjøp av tjenester fra private barnevernsinstitusjoner basert på beste tilgjengelig kunnskap om hva som er godt barnevern. Lov og forskrift gjelder for alle institusjoner uavhengig av hvem som er tilbyder. Leverandører må gjennom omfattende godkjenningsordninger der skatt- og avgiftsinnbetaling, lønns- og arbeidsvilkår og kompetanse hos ansatte dokumenteres.

Ny lov om offentlig anskaffelser trådte i kraft 1. januar 2017. Språket og strukturen er forenklet, og adgangen til å gjennomføre forhandlinger er utvidet. Videre er terskelverdier endret, og regelverket stiller krav om å ivareta ulike samfunnshensyn, som for eksempel krav om bruk av lærlinger og bekjempelse av arbeidslivskriminalitet.

Høy innkjøpsfaglig kompetanse og god styring og organisering er viktig for mer effektive og bedre anskaffelser. Nærings- og fiskeridepartementet arbeider med en stortingsmelding om effektivisering og profesjonalisering av offentlige anskaffelser. Målet med meldingen er å utvikle en mer helhetlig offentlig innkjøpspolitikk, som blant annet skal bidra til å redusere kostnader, gi bedre behovsdekning og et mer konkurransedyktig norsk næringsliv. Flere aktører arbeider også med å øke kvaliteten på sine innkjøp. F.eks. har Utlendingsdirektoratet (UDI) igangsatt et arbeid for å øke kvaliteten på kontraktene, øke internkontrollen og bedre organiseringen.

Reell konkurranse mellom private aktører forutsetter velfungerende markeder. UDI har iverksatt tiltak for å øke tilbudet av mottaksplasser til asylsøkere, jf. Meld. St. 30 (2015–2016) Fra mottak til arbeidsliv – en effektiv integreringspolitikk. For eksempel har UDI utvidet tidsfrister for å legge til rette for at flere kommuner og frivillige organisasjoner kan legge inn tilbud.

Barne- og likestillingsdepartementet har sett behov for å se nærmere på bruken av private aktører og Bufetats og kommunenes kontroll med disse, særlig på fosterhjemsområdet og på oppgaver som innebærer offentlig myndighetsutøvelse. I Prop. 73 L (2016–2017) er det varslet at departementet vil foreta en gjennomgang av rammevilkårene for private aktører i barnevernet. Det tas sikte på at tydeligere rammer vil være på plass før ny ansvarsdeling i barnevernet trer i kraft. I tillegg har Stortinget bedt regjeringen om å gjennomgå reglene for anbud i barnevernet, jf. anmodningsvedtak nr. 783 av 7. juni 2017. Regjeringen vil komme tilbake til oppfølgingen av vedtaket.

Arbeids- og sosialdepartementet nedsatte et ekspertutvalg i 2015 for å foreta en helhetlig gjennomgang av hjelpemiddelpolitikken i Norge. Utvalget leverte sin innstilling i begynnelsen av 2017. Utvalget konkluderte med at det ikke var særlige utfordringer med anskaffelser av hjelpemidler. Vurderingen var blant annet basert på en analyse av Oslo Economics som kom frem til at Arbeids- og velferdsetaten opererer i tråd med regelverket, samt at anskaffelsene legger godt til rette for et velfungerende marked, og at ressursbruken er på et hensiktsmessig nivå.

8.2.3 Annet relevant regelverk

Anskaffelsesregelverket gjelder kun der det er inngått en gjensidig bebyrdende kontrakt. I visse tilfeller inngår det offentlige ikke kontrakt om levering av tjenester, men gir tilskudd.

Finansieringen av private barnehager er regulert i barnehageloven § 14 og forskrift om tilskudd til private barnehager. Det er kommunene som yter drifts- og kapitaltilskudd til de private barnehagene. Godkjente private barnehager skal behandles likeverdig med kommunale barnehager når det gjelder offentlige tilskudd.

Kommunene fører tilsyn med de private barnehagenes bruk av tilskuddet. Lovverket tillater barnehageeier å ha et rimelig årsresultat som kan avsettes til utbytte eller tilbakeføres til driften. I tillegg må nærmere angitte vilkår være oppfylt for at eierne kan ta ut utbytte. Regjeringen ser ikke behov for et strengere regelverk for gevinstuttak fra barnehagesektoren. Regjeringen mener det mest effektive virkemiddelet for å oppnå kostnadseffektiv tjenesteproduksjon av høy kvalitet, er å stille klare kvalitetskrav til barnehagene. Barnehageloven inneholder en rekke bestemmelser som skal regulere kvaliteten på tilbudet. Blant annet er det fastsatt en ny rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver som trer i kraft fra 1. august 2017. Regjeringen har sendt på høring forslag om krav til grunnbemanning i barnehagen og skjerpet krav til pedagogisk bemanning.

Private høyskoler og fagskoler kan motta offentlige tilskudd, hvor tilskuddene skal bidra til at institusjonene tilbyr studentene utdanning av høy kvalitet. Skolene som mottar støtte fra det offentlige kan ikke ta ut utbytte.

Basert på en anbefalingene fra en ekspertgruppe, la regjeringen frem forslag til lovendringer i 2016. Forslagene innebærer større krav til hvordan institusjonene kan benytte offentlig tilskudd, krav til dokumentasjon av benyttede midler, krav til organiseringsform og nærmere regler om tilsyn og kontroll. Forslagene skal bidra til å sikre at institusjonenes virksomhet drives profesjonelt og innenfor forutsigbare og ryddige rammer. Lovforslaget ble godkjent i Stortinget i 2017, og departementet vil fremover arbeide med å utarbeide forslag til forskrifter til de foreslåtte lovbestemmelsene.

Arbeid- og sosialdepartementet har de senere år iverksatt omfattende tiltaksreformer og endringer i regelverket for arbeidsmarkedstiltak, bl.a. med sikte på forenkling og tilpasning til regelverket for offentlige anskaffelser, jf. Prop. 39 L (2014–2015) og ny forskrift om arbeidsmarkedstiltak iverksatt 1. januar 2016. Dette skal bidra til bedre kostnadseffektivitet og kvalitet på tjenestene.

Et fåtall av arbeidsmarkedstiltakene kjøpes ikke etter regelverket for offentlige anskaffelser. Blant annet tildeles standardiserte tilskudd for skjermede tiltak forhåndsgodkjente tiltaksarrangører som i hovedsak er i offentlig eie, men kan også tildeles ideelle virksomheter. Det er krav i regelverket om at arrangørene må ha attføring eller varig tilrettelagt arbeid som primærvirksomhet. I tillegg er det utbytteforbud, hvor overskudd skal komme attførings-virksomheten til gode, samt at arrangøren ikke kan eie annen virksomhet.

Det er i gjeldende regelverk krav om at en virksomhet som er arrangør av flere arbeidsmarkedstiltak, eller som driver ordinær forretningsdrift, må dokumentere økonomioppfølging og kvalitets- og resultatkrav knyttet til tilskuddene. I tillegg må tiltakene organiseres slik at faglige og økonomiske krav oppfylles og at subsidiering ikke forekommer på tvers av de enkelte tiltakene eller fra tiltaket til annen virksomhet som for eksempel forretningsdrift.

De regionale helseforetakene har ansvaret for å sørge for nødvendig spesialisthelsetjeneste til befolkningen i regionene. Blant annet inngår de avtaler med private virksomheter, både ideelle og kommersielle, for levere medisinsk behandling. Ordningen med fritt behandlingsvalg er regulert gjennom forskrift om private virksomheters adgang til å yte spesialisthelsetjenester mot betaling fra staten. Ordningen ble innført i 2015 og innebærer at private virksomheter kan yte helsehjelp til pasienter som har rett til nødvendig helsehjelp fra spesialisthelsetjenesten, for en pris fastsatt at staten. De private leverandørene må tilfredsstille visse forskriftsfestede krav og være forhåndsgodkjente for at de kan tilby sine tjenester.

For å oppnå mest mulig pasientbehandling for en gitt ressursramme, er det et mål at prisen i fritt behandlingsvalg ikke skal medføre økte kostnadene for staten sammenlignet med økt bruk av anbud. Private leverandører skal ikke kunne ha en urimelig høy fortjeneste eller tilby et urimelig høyt lønnsnivå. Det er lagt opp til en forskningsbasert evaluering av ordningen. Evalueringen vil avdekke om det er nødvendig å foreta ytterligere endringer eller presiseringer i regelverket.

Kommunalt disponerte utleieboliger finansieres gjennom bl.a. tilskudd til utleieboliger og/eller grunnlån fra Husbanken. Private aktører kan få tildelt tilskudd dersom kommunen får rett til bruk av boligene.

Tilskudd til utleieboliger reguleres av forskrift 23.02.11 om tilskudd til utleieboliger og grunnlån reguleres av forskrift 22.12.04 nr. 1758 om grunnlån fra Husbanken. Husbanken bidrar til kostnads- og kvalitetskontroll gjennom sin oppfølging av det enkelte byggeprosjekt.

8.2.4 Uønsket skattetilpasning

Generelt bør skattereglene være like for virksomheter i ulike bransjer, uavhengig av hva slags varer og tjenester virksomhetene yter, hvem de ytes til og hvorvidt virksomheten mottar tilskudd eller annen form for støtte fra det offentlige. Særskilte skatteregler for virksomheter som yter velferdstjenester vil gjøre skattesystemet mer komplisert og administrativt krevende for både skattyter og skattemyndigheter. Regjeringen ser ikke behov for særskilte skatteunngåelsesregler for private eller ideelle aktører som leverer tjenester til det offentlige eller mottar tilskudd for å yte velferdstjenester på oppdrag for det offentlige.

Tiltak mot uønsket skattetilpasning står høyt på regjeringens dagsorden. En rekke tiltak er foreslått i Skattemeldingen, se Meld. St. 4 (2015–2016). Flere av tiltakene er gjennomført, og ytterligere tiltak er under arbeid, se kapittel 27 i Prop. 1 LS (2017–2018) for en nærmere redegjørelse. Disse tiltakene vil motvirke uønsket skattetilpasning i alle selskap, også de som leverer velferdstjenester.

8.2.5 Regjeringens vurdering

Regjeringen mener at både offentlige, ideelle og private virksomheter skal levere offentlig finansierte velferdstjenester. Lov om offentlige anskaffelser har blitt gjennomgått og et nytt regelverk er nylig trådt i kraft. Lover som regulerer velferdstjenester som ikke dekkes av lov om offentlig anskaffelser har også vært gjennomgått. Flere pågående prosesser skal bidra ytterligere til at velferdstjenester som leveres av private og ideelle aktører holder høy kvalitet.

Regjeringen anser at intensjonen i anmodningsvedtaket om at offentlige midler som går til å kjøpe tjenester fra private eller ideelle virksomheter skal gå til kostnadseffektiv tjenesteproduksjon av høy kvalitet, er ivaretatt gjennom de tiltak og prosesser som er beskrevet. Regjeringen anser videre at intensjonen om å motvirke uønsket skattetilpasning i selskap som i all hovedsak er finansiert av offentlige midler, er ivaretatt gjennom generelle tiltak mot uønsket skattetilpasning i alle selskap. Utover allerede gjennomførte og planlagte tiltak fremmer ikke regjeringen forslag til ytterligere endringer eller presiseringer i regelverk.

8.3 Tydeliggjøring av innholdet i mellomværendet med statskassen

Det er de senere år gjennomført større endringer innen statens internadministrative regelverk, herunder en tydeligere normering og standardisering av regnskapsføringen og hvordan regnskapet i statlige virksomheter presenteres utad. På denne måten er statens virksomhet blitt mer transparent, og allmennheten får innsyn i statens virke på en helt annen måte enn tidligere.

Økt tilgjengelighet og synliggjøring av regnskapsinformasjon aktualiserer nye problemstillinger. En slik problemstilling er mer ensartet praktisering av virksomhetenes regnskapsføring av mellomværende med statskassen. Mellomværendet med statskassen viser om en virksomhet har penger til gode fra, eller gjeld til, statskassen.

Statlige virksomheter følger som hovedregel kontantprinsippet, noe som betyr at det er betalingstidspunktet som styrer regnskapsføringen. Mellomværendet er et uttrykk for enkelte tillatte unntak fra kontantprinsippet. Hva som kan inngå i mellomværendet er ikke tydelig regulert i økonomiregelverket i dag.

Det gjøres også andre unntak fra et rent kontantprinsipp i staten i dag. Dette ble beskrevet i pkt. 9.5.3 Tilpasninger og unntak fra kontantprinsippet i NOU 2015: 14 Hva koster det? bl.a. knyttet til avsetningsordninger og budsjettering av påløpte renter under statsbankene og beregning av renter og avskrivninger under forvaltningsbedriftene. I tillegg beskrives skattetrekk, utbetaling av forskudd til ansatte, forvaltningsbedriftenes reguleringsfond og andre forhold som normalt inngår i mellomværendet med statskassen.

Beslutningen om å avvente innføring av periodiserte regnskaper i statsforvaltningen ligger fast, og påvirkes ikke av det nå foreslås en tydeligere regulering av mellomværendet.

Direktoratet for økonomistyring (DFØ) har på oppdrag fra Finansdepartementet kartlagt hva som i dag inngår i det regnskapsmessige mellomværendet mellom statskassen og virksomhetene. Et hovedinntrykk er at dette i det alt vesentlige er i henhold til økonomiregelverket. Praksis for enkeltvirksomheter eller ordninger kan imidlertid også være basert på tidligere orienteringer til Stortinget eller hjemlet i utvidede fullmakter vedtatt av Stortinget.

DFØ har pekt på enkelte viktige forhold som bør vurderes nærmere, og har spilt inn forslag til tydeliggjøring og normering i regelverket. Dette gjelder blant annet for håndtering av forskuddsinnbetalinger og avsetninger til påløpt pensjonspremie. DFØ har også foreslått retningslinjer for regnskapsmessig håndtering av refusjoner ved deling av utgifter mellom statlige virksomheter. Unntak fra kontantprinsippet vedtatt av Stortinget bør gjøres enkelt tilgjengelig.

Finansdepartementet vurderer at det er behov for tydeligere regler som vil gi en mer ensartet regnskapsmessig håndtering av mellomværendet. Finansdepartementet legger derfor opp til å sende forslag til normerte regler på høring til departementene og Riksrevisjonen høsten 2017. Dersom høringen ikke tilsier noe annet, tar Finansdepartementet sikte på å fastsette oppdaterte retningslinjer for mellomværende og refusjoner i 2018.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om statsbudsjettet 2018.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om statsbudsjettet 2018 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om statsbudsjettet for budsjettåret 2018

I

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Utgifter:

Det kongelige hus

1

H.M. Kongen og H.M. Dronningen:

1

Apanasje

11 730 000

50

Det kongelige hoff

196 841 000

51

Særskilte prosjekter ved Det kongelige hoff

139 400 000

347 971 000

2

H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen:

1

Apanasje

9 763 000

9 763 000

Sum Det kongelige hus

357 734 000

Regjering

20

Statsministerens kontor:

1

Driftsutgifter

118 700 000

118 700 000

21

Statsrådet:

1

Driftsutgifter

173 400 000

173 400 000

24

Regjeringsadvokaten:

1

Driftsutgifter

101 100 000

21

Spesielle driftsutgifter

13 700 000

114 800 000

Sum Regjering

406 900 000

Stortinget og underliggende institusjoner

41

Stortinget:

1

Driftsutgifter

971 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

598 400 000

70

Tilskudd til partigruppene

186 000 000

72

Tilskudd til Det Norske Nobelinstitutts bibliotek

1 500 000

73

Kontingenter, internasjonale delegasjoner

15 500 000

74

Reisetilskudd til skoler

5 000 000

1 777 700 000

42

Ombudsmannsnemnda for Forsvaret:

1

Driftsutgifter

7 300 000

7 300 000

43

Stortingets ombudsmann for forvaltningen:

1

Driftsutgifter

83 500 000

83 500 000

44

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste:

1

Driftsutgifter

18 800 000

18 800 000

45

Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter:

1

Driftsutgifter

24 500 000

24 500 000

51

Riksrevisjonen:

1

Driftsutgifter

526 600 000

75

Internasjonale organisasjoner og nettverk

25 800 000

552 400 000

Sum Stortinget og underliggende institusjoner

2 464 200 000

Høyesterett

61

Høyesterett:

1

Driftsutgifter

109 967 000

109 967 000

Sum Høyesterett

109 967 000

Utenriksdepartementet

Administrasjon av utenrikstjenesten

100

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter

2 257 782 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 956 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

25 457 000

70

Erstatning av skader på utenlandske ambassader

1 054 000

71

Diverse tilskudd

26 258 000

72

Hjelp til norske borgere i utlandet

179 000

90

Lån til norske borgere i utlandet

360 000

2 324 046 000

103

Regjeringens fellesbevilgning for representasjon:

1

Driftsutgifter

48 432 000

48 432 000

104

Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet:

1

Driftsutgifter

9 863 000

9 863 000

Sum Administrasjon av utenrikstjenesten

2 382 341 000

Utenriksformål

115

Næringsfremme-, kultur- og informasjonsformål:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

17 669 000

70

Tilskudd til næringsfremme-, kultur- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 1

25 124 000

42 793 000

116

Deltaking i internasjonale organisasjoner:

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

1 499 500 000

90

Innskudd i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB)

190 000 000

1 689 500 000

117

EØS-finansieringsordningene:

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

787 554 000

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

659 155 000

1 446 709 000

118

Nordområdetiltak mv.:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70 og 71

38 270 000

70

Nordområdetiltak og prosjektsamarbeid med Russland, kan overføres, kan nyttes under post 1

331 881 000

71

Støtte til utvikling av samfunn, demokrati og menneskerettigheter mv. , kan overføres, kan nyttes under post 1

41 400 000

76

Tilskudd til internasjonale klima- og miljøtiltak, kan overføres

40 678 000

452 229 000

119

Globale sikkerhetstiltak:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

2 150 000

70

Globale sikkerhetstiltak, kan overføres, kan nyttes under post 1

12 672 000

14 822 000

Sum Utenriksformål

3 646 053 000

Administrasjon av utviklingshjelpen

140

Utenriksdepartementets administrasjon av utviklingshjelpen:

1

Driftsutgifter

1 579 230 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

33 659 000

1 612 889 000

141

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad):

1

Driftsutgifter

263 869 000

263 869 000

144

Fredskorpset:

1

Driftsutgifter

56 316 000

56 316 000

Sum Administrasjon av utviklingshjelpen

1 933 074 000

Bilateral bistand

150

Bistand til Afrika:

78

Regionbevilgning for Afrika, kan overføres

2 328 640 000

2 328 640 000

151

Bistand til Asia:

78

Regionbevilgning for Asia, kan overføres

816 500 000

816 500 000

152

Bistand til Midtøsten og Nord-Afrika:

78

Regionbevilgning for Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres

726 000 000

726 000 000

153

Bistand til Latin-Amerika:

78

Regionbevilgning for Latin-Amerika, kan overføres

190 000 000

190 000 000

Sum Bilateral bistand

4 061 140 000

Globale ordninger

160

Sivilt samfunn og demokratiutvikling:

1

Driftsutgifter

22 373 000

70

Sivilt samfunn, kan overføres

2 027 471 000

77

Utvekslingsordninger gjennom Fredskorpset, kan overføres

142 000 000

2 191 844 000

161

Næringsutvikling:

70

Næringsutvikling , kan overføres

319 000 000

75

NORFUND - tapsavsetting

421 875 000

95

NORFUND - grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland

1 265 625 000

2 006 500 000

162

Overgangsbistand/sårbare stater og regioner:

70

Overgangsbistand/sårbare stater og regioner, kan overføres

485 000 000

485 000 000

163

Nødhjelp, humanitær bistand og menneskerettigheter:

70

Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres

4 562 000 000

72

Menneskerettigheter , kan overføres

350 000 000

4 912 000 000

164

Fred, forsoning og demokrati:

70

Fred, forsoning og demokratitiltak, kan overføres

435 900 000

71

ODA-godkjente land på Balkan, kan overføres

350 000 000

72

Globale sikkerhetsutfordringer, kan overføres

207 000 000

73

Andre ODA-godkjente OSSE-land, kan overføres

415 500 000

74

Sikkerhetssektorreform (SSR) og fredsoperasjoner, kan overføres

87 700 000

75

Utvikling og nedrustning, kan overføres

10 000 000

1 506 100 000

165

Forskning, kompetanseheving og evaluering:

1

Driftsutgifter

65 000 000

70

Forskning , kan overføres

150 109 000

71

Faglig samarbeid, kan overføres

378 658 000

593 767 000

166

Klima, miljø og fornybar energi:

70

Ymse tilskudd , kan overføres

5 500 000

72

Klima og miljø, kan overføres

917 200 000

74

Fornybar energi, kan overføres

570 000 000

1 492 700 000

167

Flyktningtiltak i Norge, godkjent som utviklingshjelp (ODA):

21

Spesielle driftsutgifter

1 380 435 000

1 380 435 000

168

Kvinners rettigheter og likestilling:

70

Kvinners rettigheter og likestilling, kan overføres

346 700 000

346 700 000

169

Global helse og utdanning:

1

Driftsutgifter

17 442 000

70

Global helse, kan overføres

3 218 916 000

73

Utdanning , kan overføres

1 975 010 000

5 211 368 000

Sum Globale ordninger

20 126 414 000

Multilateral bistand

170

FN-organisasjoner mv.:

70

FNs utviklingsprogram (UNDP)

585 000 000

71

FNs befolkningsfond (UNFPA)

500 000 000

72

FNs barnefond (UNICEF)

480 000 000

73

Verdens matvareprogram (WFP), kan overføres

290 000 000

74

FNs Høykommissær for flyktninger (UNHCR)

350 000 000

75

FNs organisasjon for palestinske flyktninger (UNRWA)

125 000 000

76

FN og globale utfordringer, kan overføres

308 300 000

77

FNs aidsprogram (UNAIDS), kan overføres

130 000 000

78

Pliktige bidrag til FN-organisasjoner mv., kan overføres

235 000 000

79

Eksperter, junioreksperter og FNs fredskorps, kan overføres

44 000 000

81

Matsikkerhet og klimatilpasset landbruk, kan overføres

235 000 000

82

FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women) , kan overføres

85 000 000

83

Verdens helseorganisasjon (WHO), kan overføres

183 500 000

3 550 800 000

171

Multilaterale finansinstitusjoner:

70

Verdensbanken , kan overføres

916 000 000

71

Regionale banker og fond, kan overføres

840 000 000

72

Strategisk samarbeid med multilaterale utviklingsbanker og finansinstitusjoner , kan overføres

135 500 000

1 891 500 000

172

Gjeldslette og gjeldsrelaterte tiltak:

70

Gjeldslette, betalingsbalansestøtte og kapasitetsbygging, kan overføres

319 000 000

319 000 000

Sum Multilateral bistand

5 761 300 000

Sum Utenriksdepartementet

37 910 322 000

Kunnskapsdepartementet

Administrasjon

200

Kunnskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

349 760 000

21

Spesielle driftsutgifter

27 152 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 870 000

379 782 000

Sum Administrasjon

379 782 000

Grunnopplæringen

220

Utdanningsdirektoratet - direktoratet for barnehage, grunnopplæring og IKT:

1

Driftsutgifter

373 526 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

203 500 000

70

Tilskudd til læremidler mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

66 769 000

643 795 000

221

Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene:

1

Driftsutgifter

14 840 000

14 840 000

222

Statlige videregående skoler og fjernundervisningstjenester:

1

Driftsutgifter

106 718 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 559 000

108 277 000

223

Sametinget:

50

Tilskudd til Sametinget

46 627 000

46 627 000

225

Tiltak i grunnopplæringen:

1

Driftsutgifter

22 900 000

21

Spesielle driftsutgifter

104 467 000

60

Tilskudd til landslinjer

221 691 000

63

Tilskudd til samisk i grunnopplæringen, kan overføres

67 349 000

64

Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge

111 351 000

65

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg, kan overføres

199 608 000

66

Tilskudd til leirskoleopplæring

50 863 000

67

Tilskudd til opplæring i finsk

8 925 000

68

Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen

287 542 000

70

Tilskudd til opplæring av lærlinger, praksisbrevkandidater og lærekandidater med spesielle behov

61 096 000

72

Tilskudd til internasjonale utdanningsprogram og organisasjoner

6 290 000

73

Tilskudd til studieopphold i utlandet

18 228 000

74

Tilskudd til organisasjoner

8 908 000

75

Grunntilskudd

70 724 000

1 239 942 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

1 012 338 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

1 446 791 000

60

Tilskudd til forskning på tiltak for å øke gjennomføringen i videregående opplæring

43 024 000

63

Tidlig innsats i skolen gjennom økt lærerinnsats på 1.-4. trinn

1 329 048 000

71

Tilskudd til vitensentre

55 185 000

3 886 386 000

227

Tilskudd til særskilte skoler:

63

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

39 087 000

78

Tilskudd

156 616 000

195 703 000

228

Tilskudd til frittstående skoler mv.:

70

Frittstående grunnskoler, overslagsbevilgning

2 296 734 000

71

Frittstående videregående skoler, overslagsbevilgning

1 644 401 000

72

Frittstående skoler godkjent etter kap. 4 i voksenopplæringsloven , overslagsbevilgning

160 127 000

73

Frittstående grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning

118 213 000

74

Frittstående videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning

18 504 000

75

Frittstående skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning

304 412 000

76

Andre frittstående skoler, overslagsbevilgning

50 522 000

77

Den tyske skolen i Oslo, overslagsbevilgning

19 025 000

78

Kompletterende undervisning

24 611 000

79

Toppidrett

46 193 000

81

Elevutveksling til utlandet

1 998 000

82

Kapitaltilskudd til friskoler, kapital- og husleietilskudd

32 357 000

4 717 097 000

229

Norges grønne fagskole - Vea:

1

Driftsutgifter

26 206 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 211 000

27 417 000

230

Statlig spesialpedagogisk støttesystem:

1

Driftsutgifter

706 178 000

21

Spesielle driftsutgifter

46 435 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

9 281 000

761 894 000

Sum Grunnopplæringen

11 641 978 000

Barnehager

231

Barnehager:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 51

444 322 000

50

Tilskudd til samiske barnehagetilbud

22 012 000

51

Forskning , kan nyttes under post 21

8 362 000

63

Tilskudd til tiltak for å styrke den norskspråklige utviklingen for minoritetsspråklige barn i barnehage

145 729 000

66

Tilskudd til økt barnehagedeltakelse for minoritetsspråklige barn

20 000 000

70

Tilskudd for svømming i barnehagene

36 243 000

676 668 000

Sum Barnehager

676 668 000

Fagskoleutdanning

240

Fagskoleutdanning:

60

Tilskudd til fagskoler

651 079 000

61

Utviklingsmidler til fagskoleutdanning

35 945 000

687 024 000

241

Felles tiltak for fagskolesektoren:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

20 248 000

70

Andre overføringer , kan nyttes under post 21

12 214 000

32 462 000

Sum Fagskoleutdanning

719 486 000

Kompetansepolitikk og livslang læring

252

EUs utdannings- og ungdomsprogram:

70

Tilskudd

586 985 000

586 985 000

253

Folkehøyskoler:

70

Tilskudd til folkehøyskoler

821 215 000

71

Tilskudd til Folkehøgskolerådet

5 088 000

72

Tilskudd til Nordiska folkhögskolan

649 000

826 952 000

254

Tilskudd til voksenopplæring:

70

Tilskudd til studieforbund

185 978 000

73

Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner

13 473 000

199 451 000

255

Tilskudd til freds- og menneskerettssentre:

70

Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter

33 858 000

71

Falstadsenteret

19 675 000

72

Stiftelsen Arkivet

11 743 000

73

Nansen Fredssenter

6 377 000

74

Narviksenteret

7 084 000

75

Det europeiske Wergelandsenteret

9 218 000

76

Raftostiftelsen

5 265 000

93 220 000

256

Kompetanse Norge:

1

Driftsutgifter

62 963 000

21

Spesielle driftsutgifter

12 069 000

75 032 000

257

Kompetansepluss:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

5 869 000

70

Tilskudd , kan overføres

157 167 000

163 036 000

258

Tiltak for livslang læring:

1

Driftsutgifter

5 043 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1

123 586 000

60

Tilskudd til karriereveiledning

33 585 000

162 214 000

Sum Kompetansepolitikk og livslang læring

2 106 890 000

Høyere utdanning

260

Universiteter og høyskoler:

50

Statlige universiteter og høyskoler

34 296 634 000

70

Private høyskoler

1 458 933 000

35 755 567 000

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter:

71

Tilrettelegging for internasjonal mobilitet

18 151 000

74

Tilskudd til velferdsarbeid

87 044 000

75

Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres

746 424 000

851 619 000

280

Felles enheter:

1

Driftsutgifter

136 622 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 000

50

Senter for internasjonalisering av utdanning

159 097 000

51

Drift av nasjonale fellesoppgaver

85 451 000

71

Tilskudd til UNIS

132 349 000

72

Tilskudd til UNINETT

27 546 000

73

Tilskudd til NORDUnet, kan overføres

36 723 000

577 798 000

281

Felles tiltak for universiteter og høyskoler:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

326 612 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

11 364 000

50

Tilskudd til Norges forskningsråd

223 840 000

70

Andre overføringer , kan nyttes under post 1

59 798 000

73

Tilskudd til internasjonale programmer

64 475 000

78

Tilskudd til Universitets- og høgskolerådet

12 509 000

698 598 000

Sum Høyere utdanning

37 883 582 000

Forskning

284

De nasjonale forskningsetiske komiteene:

1

Driftsutgifter

18 586 000

18 586 000

285

Norges forskningsråd:

52

Langsiktig, grunnleggende forskning

1 664 206 000

53

Strategiske satsinger

1 492 091 000

54

Forskningsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse

748 932 000

55

Virksomhetskostnader

793 097 000

4 698 326 000

287

Forskningsinstitutter og andre tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71

15 439 000

53

NUPI

4 914 000

56

Holbergprisen

16 329 000

57

Basisbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter

182 024 000

60

Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning

210 564 000

71

Tilskudd til andre private institusjoner

47 268 000

73

Niels Henrik Abels matematikkpris

15 338 000

491 876 000

288

Internasjonale samarbeidstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter

47 156 000

72

Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner

338 558 000

73

EUs rammeprogram for forskning, kan overføres

2 199 232 000

75

UNESCO-kontingent

24 341 000

76

UNESCO-formål

3 695 000

2 612 982 000

Sum Forskning

7 821 770 000

Sum Kunnskapsdepartementet

61 230 156 000

Kulturdepartementet

Administrasjon

300

Kulturdepartementet:

1

Driftsutgifter

170 235 000

21

Spesielle driftsutgifter

1 870 000

172 105 000

Sum Administrasjon

172 105 000

Frivillighetsformål

315

Frivillighetsformål:

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 000 000

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

1 348 500 000

75

Herreløs arv til frivillige organisasjoner

24 518 000

76

Tilskudd til tiltak mot barnefattigdom

10 000 000

78

Ymse faste tiltak

8 350 000

79

Til disposisjon

13 200 000

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

185 000 000

86

Tilskudd til internasjonale sykkelritt i Norge

5 000 000

1 600 568 000

Sum Frivillighetsformål

1 600 568 000

Kulturformål

320

Norsk kulturråd:

1

Driftsutgifter

185 070 000

51

Fond for lyd og bilde

38 880 000

55

Norsk kulturfond

919 500 000

1 143 450 000

321

Kunstnerøkonomi:

71

Statsstipend

11 620 000

73

Kunstnerstipend m.m., kan overføres

182 700 000

74

Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning

131 500 000

75

Vederlagsordninger , kan overføres

191 320 000

517 140 000

322

Bygg og offentlige rom:

1

Driftsutgifter

18 424 000

50

Kunst i offentlige rom

25 440 000

70

Nasjonale kulturbygg, kan overføres

324 500 000

78

Ymse faste tiltak

3 770 000

372 134 000

323

Musikk og scenekunst:

1

Driftsutgifter

93 657 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

59 580 000

22

Forsvarets musikk

46 400 000

60

Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

21 120 000

70

Nasjonale institusjoner

1 462 365 000

71

Region-/landsdelsinstitusjoner

773 210 000

73

Region- og distriktsopera

59 760 000

78

Ymse faste tiltak

297 205 000

2 813 297 000

325

Allmenne kulturformål:

1

Driftsutgifter

96 121 000

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

16 200 000

52

Norges forskningsråd

12 000 000

53

Sametinget

83 700 000

71

Kulturell og kreativ næring

56 630 000

72

Kultursamarbeid i nordområdene

11 415 000

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

51 550 000

78

Ymse faste tiltak

42 940 000

79

Til disposisjon , kan nyttes under post 1

7 050 000

82

Nobels Fredssenter

31 290 000

86

Talentutvikling

38 900 000

447 796 000

326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål:

1

Driftsutgifter

607 009 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

23 300 000

73

Språkorganisasjoner

23 080 000

74

Det Norske Samlaget

15 330 000

75

Tilskudd til ordboksarbeid

6 000 000

78

Ymse faste tiltak

62 040 000

80

Tilskudd til tiltak under Nasjonalbiblioteket

50 853 000

802 912 000

328

Museum og visuell kunst:

70

Det nasjonale museumsnettverket

1 509 860 000

78

Ymse faste tiltak

104 310 000

1 614 170 000

329

Arkivformål:

1

Driftsutgifter

378 037 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

18 440 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 818 000

78

Ymse faste tiltak

8 595 000

413 890 000

Sum Kulturformål

8 124 789 000

Medieformål m.m.

334

Film- og medieformål:

1

Driftsutgifter

166 986 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 830 000

50

Filmfondet

505 300 000

72

Insentivordning for film- og tv-produksjoner, kan overføres

57 000 000

73

Regional filmsatsing, kan overføres

84 350 000

75

Internasjonale film- og medieavtaler

17 750 000

78

Ymse faste tiltak

5 860 000

846 076 000

335

Mediestøtte:

70

Kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting

135 000 000

71

Produksjonstilskudd

294 300 000

73

Medieforskning

21 610 000

74

Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres

19 410 000

75

Tilskudd til samiske aviser

28 100 000

77

Distribusjonstilskudd til avisene i Finnmark

2 135 000

500 555 000

337

Kompensasjon for kopiering til privat bruk:

70

Kompensasjon

48 030 000

48 030 000

339

Pengespill, lotterier og stiftelser:

1

Driftsutgifter

79 880 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

5 070 000

84 950 000

Sum Medieformål m.m.

1 479 611 000

Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

340

Den norske kirke:

70

Rammetilskudd til Den norske kirke

1 991 100 000

71

Tilskudd til Sjømannskirken - Norsk kirke i utlandet

94 250 000

2 085 350 000

341

Tilskudd til trossamfunn m.m.:

70

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning

346 251 000

78

Ymse faste tiltak

12 210 000

358 461 000

342

Kirkebygg og gravplasser:

1

Driftsutgifter

66 741 000

60

Rentekompensasjon - kirkebygg, kan overføres

33 341 000

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

19 990 000

71

Tilskudd til regionale pilegrimssentre

5 800 000

125 872 000

Sum Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

2 569 683 000

Sum Kulturdepartementet

13 946 756 000

Justis- og beredskapsdepartementet

Administrasjon

400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

488 635 000

23

Spesielle driftsutgifter, forskning, evaluering og kunnskapsinnhenting , kan overføres

24 755 000

50

Norges forskningsråd

25 002 000

70

Overføringer til private

7 918 000

71

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

14 020 000

560 330 000

Sum Administrasjon

560 330 000

Rettsvesen

410

Domstolene:

1

Driftsutgifter

2 441 157 000

21

Spesielle driftsutgifter

70 397 000

22

Vernesaker/sideutgifter, jordskiftedomstoler, kan overføres

6 591 000

2 518 145 000

414

Forliksråd og andre domsutgifter:

1

Driftsutgifter

229 190 000

21

Spesielle driftsutgifter

38 051 000

267 241 000

Sum Rettsvesen

2 785 386 000

Kriminalomsorg

430

Kriminalomsorgen:

1

Driftsutgifter

4 682 390 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under kap. 430, post 1

87 735 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

23 619 000

60

Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres

76 800 000

70

Tilskudd

13 044 000

4 883 588 000

432

Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter:

1

Driftsutgifter

256 437 000

256 437 000

Sum Kriminalomsorg

5 140 025 000

Politi og påtalemyndighet

440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten:

1

Driftsutgifter

16 894 739 000

21

Spesielle driftsutgifter

150 906 000

22

Søk etter omkomne på havet, i innsjøer og vassdrag, kan overføres

8 996 000

23

Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål

27 561 000

25

Retur av asylsøkere med avslag og andre utlendinger uten lovlig opphold , overslagsbevilgning

222 893 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

660 000 000

70

Tilskudd

60 280 000

71

Tilskudd Norsk rettsmuseum

5 108 000

73

Tilskudd til EUs grense- og visumfond

184 000 000

18 214 483 000

442

Politihøgskolen:

1

Driftsutgifter

628 210 000

628 210 000

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

1

Driftsutgifter

860 596 000

860 596 000

445

Den høyere påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

253 242 000

253 242 000

446

Den militære påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

8 740 000

8 740 000

448

Grensekommissæren:

1

Driftsutgifter

5 519 000

5 519 000

Sum Politi og påtalemyndighet

19 970 790 000

Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 456, post 1

759 374 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

7 248 000

70

Overføringer til private

6 509 000

773 131 000

452

Sentral krisehåndtering:

1

Driftsutgifter

25 889 000

25 889 000

453

Sivil klareringsmyndighet:

1

Driftsutgifter

31 740 000

31 740 000

454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

689 341 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 513 208 000

3 202 549 000

455

Redningstjenesten:

1

Driftsutgifter

104 187 000

21

Spesielle driftsutgifter

27 599 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 717 000

71

Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten

47 652 000

72

Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester

109 536 000

297 691 000

456

Nød- og beredskapskommunikasjon:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 451, post 1

121 526 000

21

Spesielle driftsutgifter - infrastruktur Nødnett

357 672 000

22

Spesielle driftsutgifter - tjenester og produkter

94 960 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

34 352 000

608 510 000

Sum Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

4 939 510 000

Andre virksomheter

460

Spesialenheten for politisaker:

1

Driftsutgifter

46 445 000

46 445 000

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.:

1

Driftsutgifter

1 171 116 000

1 171 116 000

467

Norsk Lovtidend:

1

Driftsutgifter

4 284 000

4 284 000

468

Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker:

1

Driftsutgifter

16 835 000

16 835 000

469

Vergemålsordningen:

1

Driftsutgifter

249 896 000

21

Spesielle driftsutgifter

155 578 000

405 474 000

Sum Andre virksomheter

1 644 154 000

Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

470

Fri rettshjelp:

1

Driftsutgifter

688 414 000

72

Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak

34 849 000

723 263 000

471

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning:

71

Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning

106 543 000

72

Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning

59 702 000

73

Stortingets rettferdsvederlagsordning

31 388 000

197 633 000

473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Driftsutgifter

72 595 000

70

Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning

355 550 000

428 145 000

474

Konfliktråd:

1

Driftsutgifter

118 667 000

60

Tilskudd til kommuner, kan overføres

19 268 000

70

Tilskudd

11 800 000

149 735 000

475

Bobehandling:

1

Driftsutgifter

90 376 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

7 457 000

97 833 000

Sum Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

1 596 609 000

Svalbardbudsjettet

480

Svalbardbudsjettet:

50

Tilskudd

238 370 000

238 370 000

Sum Svalbardbudsjettet

238 370 000

Beskyttelse og innvandring

490

Utlendingsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

988 485 000

21

Spesielle driftsutgifter, asylmottak

1 044 024 000

22

Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse

32 000 000

23

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

4 415 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

117 170 000

60

Tilskudd til vertskommuner for asylmottak

208 053 000

70

Stønader til beboere i asylmottak

147 739 000

71

Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i asylmottak

24 415 000

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger , overslagsbevilgning

103 847 000

73

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak, kan nyttes under kap. 496, post 60

8 049 000

75

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres

8 794 000

2 686 991 000

491

Utlendingsnemnda:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 21

310 507 000

21

Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling, kan nyttes under post 1

6 238 000

316 745 000

Sum Beskyttelse og innvandring

3 003 736 000

Integrering og mangfold

495

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

231 540 000

231 540 000

496

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

44 659 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

51 000 000

50

Norges Forskningsråd

6 871 000

60

Integreringstilskudd , kan overføres

11 173 478 000

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger , overslagsbevilgning

3 329 422 000

62

Kommunale innvandrertiltak

179 506 000

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

2 161 000

71

Tilskudd til innvandrerorganisasjoner og annen frivillig virksomhet

67 960 000

72

Statsautorisasjonsordningen for tolker m.m.

3 921 000

73

Tilskudd

5 441 000

14 864 419 000

497

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, opplæring i norsk og samfunnskunnskap , kan overføres

44 607 000

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

32 325 000

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1 991 696 000

2 068 628 000

Sum Integrering og mangfold

17 164 587 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

57 043 497 000

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Administrasjon og fellestjenester mv.

500

Kommunal- og moderniseringsdepartementet:

1

Driftsutgifter

396 012 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

88 715 000

23

Husleie for fellesareal m.m.

24 136 000

25

Forprosjekt nytt regjeringskvartal, kan overføres

4 000 000

50

Forskningsprogrammer

65 910 000

578 773 000

502

Lønnsoppgjøret i staten - tariffavtalte avsetninger:

71

Tilskudd til midler til opplæring og utvikling av tillitsvalgte (OU-midler)

185 400 000

185 400 000

510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

1

Driftsutgifter

662 192 000

22

Fellesutgifter for departementene og Statsministerens kontor

127 938 000

23

22. juli-senteret

9 061 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

20 087 000

46

Sikringsanlegg og sperresystemer i regjeringsbyggene, kan overføres

8 364 000

827 642 000

Sum Administrasjon og fellestjenester mv.

1 591 815 000

Fylkesmannsembetene

525

Fylkesmannsembetene:

1

Driftsutgifter

1 840 532 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

164 215 000

2 004 747 000

Sum Fylkesmannsembetene

2 004 747 000

Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen:

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

57 598 000

31

Igangsetting av byggeprosjekter, kan overføres

80 000 000

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

1 955 000 000

34

Etterbruk og salg av statens eiendom på Adamstuen, kan overføres

7 500 000

36

Kunstnerisk utsmykking, kan overføres

19 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

161 000 000

2 280 098 000

531

Eiendommer til kongelige formål:

1

Driftsutgifter

26 327 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

52 996 000

79 323 000

532

Utvikling av Fornebuområdet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

97 000

30

Investeringer, Fornebu, kan overføres

6 000 000

6 097 000

533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

1

Driftsutgifter

20 240 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

27 000 000

47 240 000

Sum Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

2 412 758 000

Forvaltningsutvikling og IKT-politikk

540

Direktoratet for forvaltning og IKT:

1

Driftsutgifter

274 200 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

37 107 000

22

Betaling for bruk av Difis nasjonale felleskomponenter

63 815 000

23

Utvikling, forvaltning og drift av Difis nasjonale felleskomponenter , kan overføres

104 538 000

25

Medfinansieringsordning for lønnsomme IKT-prosjekter, kan overføres

113 487 000

27

Opplæringskontoret OK stat

3 497 000

71

Tilskudd til IKT-standardisering

815 000

597 459 000

541

IKT-politikk:

22

Samordning av IKT-politikken, kan overføres, kan nyttes under kap. 541, post 70

7 172 000

70

Tilskudd til forvaltningsutvikling og samordning av IKT-politikken , kan nyttes under kap. 541, post 22

6 399 000

13 571 000

542

Internasjonalt IKT-samarbeid og utviklingsprogram:

1

Driftsutgifter

5 769 000

70

Tilskudd til internasjonale program, kan overføres

34 800 000

40 569 000

Sum Forvaltningsutvikling og IKT-politikk

651 599 000

Personvern

545

Datatilsynet:

1

Driftsutgifter

54 543 000

54 543 000

546

Personvernnemnda:

1

Driftsutgifter

1 927 000

1 927 000

Sum Personvern

56 470 000

Distrikts- og regionalpolitikk

550

Omstillingsdyktig næringsliv og lokalsamfunn i distriktene:

62

Bedriftsrettede låne- og tilskuddsordninger i distriktene, kan nyttes under kap. 550, post 64

487 714 000

64

Inkluderende og vekstkraftige lokalsamfunn, kan nyttes under kap. 550, post 62

154 420 000

70

Bedriftsrettede programmer i distriktene

95 662 000

73

Merkur-programmet , kan overføres

38 307 000

776 103 000

553

Omstillingsdyktige regioner:

60

Regionale tiltak for utvikling av næringsmiljøer og tilgang til kompetanse , kan nyttes under kap. 553, post 63 og 65

142 000 000

63

Grenseregionale Interreg-program, kan nyttes under kap. 553, post 60 og 65

51 300 000

65

Omstillingsprogrammer ved akutte endringer i arbeidsmarkedet, kan nyttes under kap. 553, post 60 og 63

112 000 000

74

Nasjonale tiltak for klynger og innovasjonsmiljø

249 844 000

76

Utviklingsprogram for byregioner og internasjonalt samarbeid, kan overføres

30 000 000

585 144 000

554

Kompetansesenter for distriktsutvikling:

1

Driftsutgifter

27 782 000

27 782 000

Sum Distrikts- og regionalpolitikk

1 389 029 000

Samiske formål

560

Sametinget:

50

Sametinget

311 155 000

54

Samefolkets fond

5 566 000

316 721 000

561

Tilskudd til samiske formål:

50

Samisk høgskole

5 109 000

51

Divvun

7 079 000

12 188 000

563

Internasjonalt reindriftssenter:

1

Driftsutgifter

6 267 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

2 658 000

8 925 000

Sum Samiske formål

337 834 000

Nasjonale minoriteter

567

Nasjonale minoriteter:

22

Kollektiv oppreisning til norske rom mv.

1 083 000

25

Tiltak for romanifolket/taterne, kan overføres, kan nyttes under kap. 567, post 75

1 000 000

60

Tiltak for rom, kan overføres

2 437 000

70

Tilskudd til nasjonale minoriteter

7 293 000

72

Det Mosaiske Trossamfund

7 222 000

73

Tilskudd til kvensk språk og kultur

6 962 000

74

Kultur- og ressurssenter for norske rom, kan overføres

10 300 000

75

Midlertidig tilskuddsordning til romanifolket/taterne, kan overføres, kan nyttes under kap. 567, post 25

4 419 000

40 716 000

Sum Nasjonale minoriteter

40 716 000

Rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

571

Rammetilskudd til kommuner:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

21 227 000

60

Innbyggertilskudd

125 467 888 000

61

Distriktstilskudd Sør-Norge

831 273 000

62

Distriktstilskudd Nord-Norge

2 139 662 000

64

Skjønnstilskudd , kan nyttes under kap. 572, post 64

1 360 000 000

65

Regionsentertilskudd

200 000 000

66

Veksttilskudd

312 444 000

67

Storbytilskudd

490 158 000

130 822 652 000

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner:

60

Innbyggertilskudd

32 558 245 000

62

Nord-Norge-tilskudd

655 923 000

64

Skjønnstilskudd , kan nyttes under kap. 571, post 64

389 900 000

33 604 068 000

573

Kommunereform:

60

Engangskostnader og reformstøtte ved kommunesammenslåing

57 764 000

57 764 000

575

Ressurskrevende tjenester:

60

Toppfinansieringsordning , overslagsbevilgning

9 655 582 000

9 655 582 000

577

Tilskudd til de politiske partier:

1

Driftsutgifter

8 348 000

70

Tilskudd til de politiske partiers sentrale organisasjoner

304 082 000

71

Tilskudd til de politiske partiers kommunale organisasjoner

33 761 000

73

Tilskudd til de politiske partiers fylkesorganisasjoner

73 771 000

75

Tilskudd til de politiske partiers fylkesungdomsorganisasjoner

21 913 000

76

Tilskudd til de politiske partiers sentrale ungdomsorganisasjoner

8 256 000

450 131 000

578

Valgdirektoratet:

1

Driftsutgifter

55 908 000

55 908 000

579

Valgutgifter:

1

Driftsutgifter

11 264 000

11 264 000

Sum Rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

174 657 369 000

Bolig, bomiljø og bygg

580

Bostøtte:

70

Bostøtte , overslagsbevilgning

2 877 155 000

2 877 155 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

75

Tilskudd til etablering og tilpasning av bolig

479 130 000

76

Tilskudd til utleieboliger, kan overføres

843 738 000

77

Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet, kan overføres

11 000 000

78

Tilskudd til boligsosiale tiltak, kan overføres

34 149 000

79

Tilskudd til heis og tilstandsvurdering, kan overføres

15 000 000

1 383 017 000

585

Husleietvistutvalget:

1

Driftsutgifter

28 774 000

28 774 000

587

Direktoratet for byggkvalitet:

1

Driftsutgifter

103 855 000

22

Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling

53 270 000

157 125 000

Sum Bolig, bomiljø og bygg

4 446 071 000

Planlegging, byutvikling og geodata

590

Planlegging og byutvikling:

61

Byutviklings- og byvekstavtaler, kan overføres

20 123 000

65

Områdesatsing i byer, kan overføres

30 150 000

71

Internasjonale organisasjoner

852 000

72

Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling, kan overføres

15 926 000

81

Lokal kompetanse innen plan, kart og geodata, kan overføres

4 725 000

71 776 000

595

Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 595, post 21 og 45

884 261 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under kap. 595, post 01 og 45

277 828 000

30

Geodesiobservatoriet i Ny-Ålesund, kan overføres

25 770 000

1 187 859 000

Sum Planlegging, byutvikling og geodata

1 259 635 000

Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet

188 848 043 000

Arbeids- og sosialdepartementet

Administrasjon

600

Arbeids- og sosialdepartementet:

1

Driftsutgifter

220 020 000

220 020 000

601

Utredningsvirksomhet, forskning m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter

53 150 000

50

Norges forskningsråd

163 160 000

70

Tilskudd

34 530 000

72

Tilskudd til Senter for seniorpolitikk m.m.

16 280 000

267 120 000

Sum Administrasjon

487 140 000

Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

604

Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 45

70 515 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 21

561 102 000

631 617 000

605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Driftsutgifter

11 510 515 000

21

Spesielle driftsutgifter

32 610 000

22

Forsknings- og utredningsaktiviteter

53 020 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

273 135 000

11 869 280 000

606

Trygderetten:

1

Driftsutgifter

71 910 000

71 910 000

Sum Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

12 572 807 000

Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

611

Pensjoner av statskassen:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

18 400 000

18 400 000

612

Tilskudd til Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

4 566 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

174 000 000

4 740 000 000

613

Arbeidsgiveravgift til folketrygden:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

4 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

22 000 000

26 000 000

614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter

26 000 000

70

Tap/avskrivninger

2 000 000

90

Utlån , overslagsbevilgning

3 400 000 000

3 428 000 000

615

Yrkesskadeforsikring:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

85 000 000

85 000 000

616

Gruppelivsforsikring:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

200 000 000

200 000 000

Sum Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

8 497 400 000

Tiltak for bedrede levekår mv.

621

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering:

21

Spesielle driftsutgifter

79 245 000

63

Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres

141 410 000

70

Frivillig arbeid, kan overføres

95 700 000

74

Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv.

13 350 000

329 705 000

Sum Tiltak for bedrede levekår mv.

329 705 000

Arbeidsmarked

634

Arbeidsmarkedstiltak:

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

7 568 135 000

77

Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

1 370 460 000

78

Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser

66 200 000

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

60 175 000

9 064 970 000

635

Ventelønn:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

19 000 000

19 000 000

Sum Arbeidsmarked

9 083 970 000

Arbeidsmiljø og sikkerhet

640

Arbeidstilsynet:

1

Driftsutgifter

621 000 000

21

Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud

11 600 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 840 000

637 440 000

642

Petroleumstilsynet:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 21

267 150 000

21

Spesielle driftsutgifter

28 800 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 600 000

297 550 000

643

Statens arbeidsmiljøinstitutt:

50

Statstilskudd

122 060 000

122 060 000

646

Pionerdykkere i Nordsjøen:

72

Tilskudd , kan overføres

3 540 000

3 540 000

648

Arbeidsretten, Riksmekleren m.m.:

1

Driftsutgifter

19 388 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1

1 530 000

70

Tilskudd til faglig utvikling

2 000 000

22 918 000

649

Treparts bransjeprogrammer:

21

Spesielle driftsutgifter - Treparts bransjeprogrammer

2 853 000

2 853 000

Sum Arbeidsmiljø og sikkerhet

1 086 361 000

Kontantytelser

660

Krigspensjon:

70

Tilskudd, militære, overslagsbevilgning

70 000 000

71

Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning

184 000 000

254 000 000

664

Pensjonstrygden for sjømenn:

70

Tilskudd

47 000 000

47 000 000

666

Avtalefestet pensjon (AFP):

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

2 200 000 000

2 200 000 000

667

Supplerende stønad til personer over 67 år:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

330 000 000

330 000 000

Sum Kontantytelser

2 831 000 000

Sum Arbeids- og sosialdepartementet

34 888 383 000

Helse- og omsorgsdepartementet

Helse- og omsorgsdepartementet mv.

700

Helse- og omsorgsdepartementet:

1

Driftsutgifter

236 340 000

236 340 000

701

E-helse, helseregistre mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

256 341 000

70

Norsk Helsenett SF

147 244 000

71

Medisinske kvalitetsregistre

38 699 000

442 284 000

702

Beredskap:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

24 656 000

70

Tilskudd , kan overføres, kan nyttes under post 21

3 853 000

28 509 000

703

Internasjonalt samarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 079 000

71

Internasjonale organisasjoner

57 817 000

65 896 000

709

Pasient- og brukerombud:

1

Driftsutgifter

68 632 000

68 632 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet mv.

841 661 000

Folkehelse mv.

710

Vaksiner mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

270 580 000

270 580 000

712

Bioteknologirådet:

1

Driftsutgifter

9 549 000

9 549 000

714

Folkehelse:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79

149 955 000

60

Kommunale tiltak, kan overføres, kan nyttes under post 21

87 102 000

70

Rusmiddeltiltak mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

119 941 000

74

Skolefrukt mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

20 335 000

79

Andre tilskudd , kan overføres, kan nyttes under post 21

58 243 000

435 576 000

717

Legemiddeltiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

9 995 000

70

Tilskudd

57 789 000

67 784 000

Sum Folkehelse mv.

783 489 000

Spesialisthelsetjenester

732

Regionale helseforetak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

19 626 000

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

703 180 000

71

Kvalitetsbasert finansiering, kan overføres

540 310 000

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres

51 977 819 000

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

18 324 281 000

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

13 863 582 000

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

12 401 532 000

76

Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

36 130 946 000

77

Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning

3 136 492 000

78

Forskning og nasjonale kompetansetjenester, kan overføres

1 172 479 000

80

Kompensasjon for merverdiavgift, overslagsbevilgning

6 414 149 000

81

Protonsenter , kan overføres

20 540 000

82

Investeringslån , kan overføres

2 857 520 000

83

Opptrekksrenter for lån f.o.m. 2008, overslagsbevilgning

60 800 000

86

Driftskreditter

157 000 000

147 780 256 000

733

Habilitering og rehabilitering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

14 778 000

70

Behandlingsreiser til utlandet

126 504 000

72

Kjøp av opptrening mv., kan overføres

2 812 000

79

Andre tilskudd , kan nyttes under post 21

6 162 000

150 256 000

734

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak:

1

Driftsutgifter

57 715 000

21

Spesielle driftsutgifter

16 925 000

70

Hjemhenting ved alvorlig psykisk lidelse mv.

2 706 000

71

Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede

83 199 000

72

Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus

15 686 000

176 231 000

Sum Spesialisthelsetjenester

148 106 743 000

Sentral helseforvaltning

740

Helsedirektoratet:

1

Driftsutgifter

1 175 518 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

30 641 000

60

Gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger

80 000 000

70

Helsetjenester i annet EØS-land

48 887 000

1 335 046 000

741

Norsk pasientskadeerstatning:

1

Driftsutgifter

197 932 000

70

Advokatutgifter

38 219 000

71

Særskilte tilskudd

20 514 000

256 665 000

742

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

1

Driftsutgifter

140 219 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

23 038 000

163 257 000

744

Direktoratet for e-helse:

1

Driftsutgifter

219 770 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

200 600 000

420 370 000

745

Folkehelseinstituttet:

1

Driftsutgifter

1 060 803 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

141 575 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

12 185 000

1 214 563 000

746

Statens legemiddelverk:

1

Driftsutgifter

297 085 000

297 085 000

747

Statens strålevern:

1

Driftsutgifter

92 189 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

17 670 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 295 000

118 154 000

748

Statens helsetilsyn:

1

Driftsutgifter

133 342 000

133 342 000

749

Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten:

1

Driftsutgifter

20 000 000

20 000 000

Sum Sentral helseforvaltning

3 958 482 000

Helse- og omsorgstjenester i kommunene

761

Omsorgstjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

133 051 000

60

Kommunale kompetansetiltak, kan overføres

16 651 000

61

Vertskommuner

928 286 000

62

Dagaktivitetstilbud , kan overføres

280 681 000

63

Investeringstilskudd , kan overføres

4 038 857 000

64

Kompensasjon for renter og avdrag

834 500 000

65

Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene, overslagsbevilgning

1 274 183 000

67

Utviklingstiltak

69 500 000

68

Kompetanse og innovasjon

387 387 000

71

Frivillig arbeid mv.

17 007 000

72

Landsbystiftelsen

78 724 000

73

Særlige omsorgsbehov

23 704 000

75

Andre kompetansetiltak

11 314 000

79

Andre tilskudd , kan nyttes under post 21

109 791 000

8 203 636 000

762

Primærhelsetjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

123 667 000

50

Samisk helse

5 568 000

60

Forebyggende helsetjenester

310 006 000

61

Fengselshelsetjeneste

167 418 000

63

Allmennlegetjenester

94 672 000

64

Opptrappingsplan habilitering og rehabilitering

91 736 000

70

Tilskudd , kan nyttes under post 21

41 778 000

73

Seksuell helse, kan overføres

54 130 000

74

Stiftelsen Amathea

20 378 000

909 353 000

765

Psykisk helse og rusarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

104 126 000

60

Kommunale tjenester, kan overføres

401 976 000

62

Rusarbeid , kan overføres

472 418 000

71

Brukere og pårørende, kan overføres

149 393 000

72

Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

336 832 000

73

Utviklingstiltak mv.

148 092 000

74

Kompetansesentre , kan overføres

305 447 000

75

Vold og traumatisk stress, kan overføres

206 403 000

2 124 687 000

769

Utredningsvirksomhet mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

14 906 000

70

Tilskudd , kan nyttes under post 21

2 935 000

17 841 000

Sum Helse- og omsorgstjenester i kommunene

11 255 517 000

Tannhelse

770

Tannhelsetjenester:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

34 933 000

70

Tilskudd , kan overføres, kan nyttes under post 21

269 193 000

304 126 000

Sum Tannhelse

304 126 000

Kunnskap og kompetanse

780

Forskning:

50

Norges forskningsråd mv.

321 288 000

321 288 000

781

Forsøk og utvikling mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79

63 277 000

79

Tilskudd , kan nyttes under post 21

65 797 000

129 074 000

783

Personell:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

39 862 000

61

Tilskudd til kommuner

141 231 000

79

Andre tilskudd , kan nyttes under post 21

25 453 000

206 546 000

Sum Kunnskap og kompetanse

656 908 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

165 906 926 000

Barne- og likestillingsdepartementet

Administrasjon

800

Barne- og likestillingsdepartementet:

1

Driftsutgifter

151 221 000

21

Spesielle driftsutgifter

9 938 000

161 159 000

Sum Administrasjon

161 159 000

Familie og oppvekst

840

Tiltak mot vold og overgrep:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

20 148 000

61

Tilskudd til incest- og voldtektssentre, overslagsbevilgning

90 921 000

70

Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under post 21 og kap. 858 post 1

66 085 000

73

Tilskudd til senter for voldsutsatte barn, kan overføres

30 214 000

207 368 000

841

Samliv og konfliktløsning:

21

Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse, overslagsbevilgning

10 946 000

22

Opplæring, forskning, utvikling mv.

6 682 000

23

Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning

5 649 000

70

Tilskudd til samlivstiltak, kan nyttes under kap. 842 post 1 og kap. 858 post 1

10 209 000

33 486 000

842

Familievern:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

317 592 000

21

Spesielle driftsutgifter

34 318 000

70

Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1

190 086 000

541 996 000

843

Adopsjonsstøtte:

70

Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning

12 172 000

12 172 000

844

Kontantstøtte:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

1 710 180 000

1 710 180 000

845

Barnetrygd:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

15 070 000 000

15 070 000 000

846

Familie- og oppveksttiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 50 og post 71

13 359 000

50

Norges forskningsråd, kan nyttes under post 21

3 150 000

60

Barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn, kan overføres

30 564 000

61

Nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom, kan nyttes under post 71

224 441 000

62

Utvikling i kommunene

81 468 000

70

Barne- og ungdomsorganisasjoner

137 326 000

71

Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

18 800 000

79

Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv., kan overføres

11 110 000

520 218 000

847

EUs ungdomsprogram:

1

Driftsutgifter , kan overføres

8 252 000

8 252 000

848

Barneombudet:

1

Driftsutgifter

21 492 000

21 492 000

Sum Familie og oppvekst

18 125 164 000

Barnevernet

853

Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker:

1

Driftsutgifter

226 322 000

226 322 000

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71

65 455 000

22

Barnesakkyndig kommisjon

8 019 000

50

Forskning og utvikling

18 234 000

60

Kommunalt barnevern

727 377 000

61

Utvikling i kommunene

20 108 000

62

Tilskudd til barnevernsfaglig videreutdanning, kan nyttes under post 72

19 700 000

71

Utvikling og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

21 350 000

72

Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet, kan overføres, kan nyttes under post 21

106 570 000

986 813 000

855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 22 og post 60

3 765 556 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

23 605 000

22

Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1

2 561 017 000

60

Refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak, kan nyttes under post 1

415 176 000

6 765 354 000

856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

1

Driftsutgifter

215 489 000

215 489 000

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 855 post 1

258 188 000

21

Spesielle driftsutgifter

14 246 000

272 434 000

Sum Barnevernet

8 466 412 000

Forbrukerpolitikk

860

Forbrukerrådet:

50

Basisbevilgning

133 997 000

51

Markedsportaler

26 589 000

160 586 000

862

Positiv miljømerking:

70

Driftstilskudd til offentlig stiftelse for positiv miljømerking

10 330 000

10 330 000

865

Forbrukerpolitiske tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 50

2 196 000

50

Forskning og undervisning, kan nyttes under post 21

9 455 000

70

Tilskudd , kan nyttes under post 21

1 412 000

79

EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk, kan overføres

6 134 000

19 197 000

867

Sekretariatet for Markedsrådet og Forbrukertvistutvalget:

1

Driftsutgifter

13 543 000

13 543 000

868

Forbrukertilsynet:

1

Driftsutgifter

27 225 000

27 225 000

Sum Forbrukerpolitikk

230 881 000

Likestilling og ikke-diskriminering

870

Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda:

1

Driftsutgifter

18 611 000

18 611 000

871

Likestilling og ikke-diskriminering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

11 611 000

70

Likestilling mellom kjønn, kan nyttes under post 21

20 982 000

72

Lesbiske, homofile, bifile, transpersoner og interkjønn

11 578 000

73

Likestillingssentre

6 454 000

79

Internasjonalt likestillings- og ikke-diskrimineringsarbeid, kan overføres

3 642 000

54 267 000

872

Nedsatt funksjonsevne:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71

14 738 000

70

Funksjonshemmedes organisasjoner

203 176 000

71

Universell utforming og økt tilgjengelighet, kan overføres, kan nyttes under post 21

28 277 000

72

Funksjonshemmedes levekår og livskvalitet

6 653 000

252 844 000

873

Likestillings- og diskrimineringsombudet:

50

Basisbevilgning

42 929 000

42 929 000

Sum Likestilling og ikke-diskriminering

368 651 000

Sum Barne- og likestillingsdepartementet

27 352 267 000

Nærings- og fiskeridepartementet

Forvaltning og rammebetingelser

900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Driftsutgifter

430 794 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

52 650 000

22

Trygg håndtering av norsk atomavfall og atomanlegg, kan overføres

58 000 000

23

Digital Norway/Toppindustrisenteret AS

2 000 000

30

Miljøtiltak Søve, kan overføres

20 600 000

31

Miljøtiltak Svea og Lunckefjell, kan overføres

141 000 000

60

Overføring til fylkeskommunene for tilskudd til regional næringsutvikling

15 000 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

37 400 000

71

Miljøtiltak Raufoss

6 200 000

72

Tilskudd til beredskapsordninger

3 700 000

73

Tilskudd til Ungt Entreprenørskap

29 100 000

74

Tilskudd til Visit Svalbard AS

2 250 000

75

Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres

8 800 000

76

Tilskudd til Standard Norge

32 700 000

77

Tilskudd til sjømattiltak, kan overføres

9 750 000

78

Tilskudd til Akvariet i Bergen

4 300 000

81

Tilskudd til nasjonalt program for leverandørutvikling

10 000 000

864 244 000

902

Justervesenet:

1

Driftsutgifter

123 430 000

21

Spesielle driftsutgifter

350 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 700 000

132 480 000

903

Norsk akkreditering:

1

Driftsutgifter

53 140 000

53 140 000

904

Brønnøysundregistrene:

1

Driftsutgifter

321 200 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

20 820 000

22

Forvaltning av Altinn-løsningen, kan overføres

274 850 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

212 100 000

828 970 000

905

Norges geologiske undersøkelse:

1

Driftsutgifter

171 850 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

73 710 000

245 560 000

906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Driftsutgifter

48 710 000

30

Sikrings- og miljøtiltak, kan overføres

7 000 000

31

Miljøtiltak Løkken, kan overføres

36 700 000

92 410 000

909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

73

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning

2 030 000 000

2 030 000 000

910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

387 000 000

387 000 000

911

Konkurransetilsynet:

1

Driftsutgifter

108 200 000

108 200 000

912

Klagenemndssekretariatet:

1

Driftsutgifter

18 230 000

22

Konkurranseklagenemnda

2 400 000

20 630 000

915

Regelrådet:

1

Driftsutgifter

10 795 000

10 795 000

917

Fiskeridirektoratet:

1

Driftsutgifter

402 230 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 700 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

67 800 000

480 730 000

919

Diverse fiskeriformål:

74

Erstatninger , kan overføres

1 900 000

75

Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres

29 300 000

76

Tilskudd til fiskeriforskning, kan overføres

22 100 000

79

Tilskudd til informasjon om ressursforvaltning, kan overføres

840 000

54 140 000

Sum Forvaltning og rammebetingelser

5 308 299 000

Forskning og innovasjon

920

Norges forskningsråd:

50

Tilskudd til forskning

2 073 800 000

51

Tilskudd til atomforskning

102 500 000

2 176 300 000

922

Romvirksomhet:

50

Norsk Romsenter

68 780 000

70

Kontingent i European Space Agency (ESA)

217 310 000

71

Internasjonal romvirksomhet

426 770 000

72

Nasjonale følgemidler, kan overføres

20 400 000

73

EUs romprogrammer

355 100 000

74

Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter, kan overføres

41 400 000

1 129 760 000

923

Havforskningsinstituttet:

1

Driftsutgifter

584 880 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

397 050 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

157 100 000

1 139 030 000

924

Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer:

70

Tilskudd

29 520 000

29 520 000

926

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy:

1

Driftsutgifter

158 093 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

83 850 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

55 000 000

296 943 000

928

Annen marin forskning og utvikling:

50

Tilskudd til Veterinærinstituttet

57 900 000

72

Tilskudd til Nofima

103 700 000

161 600 000

930

Design og arkitektur Norge:

70

Tilskudd

70 100 000

70 100 000

935

Patentstyret:

1

Driftsutgifter

252 940 000

252 940 000

936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Driftsutgifter

7 830 000

7 830 000

Sum Forskning og innovasjon

5 264 023 000

Markedsadgang og eksport

940

Internasjonaliseringstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

10 000 000

73

Støtte ved kapitalvareeksport

81 000 000

91 000 000

Sum Markedsadgang og eksport

91 000 000

Statlig eierskap

950

Forvaltning av statlig eierskap:

21

Spesielle driftsutgifter

23 100 000

51

Tapsavsetning, egenkapitalinnskudd til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

43 000 000

52

Risikokapital, nytt investeringsselskap (Fornybar AS)

70 000 000

54

Tapsavsetning, investeringskapital Investinor AS

35 000 000

90

Kapitalinnskudd, nytt investeringsselskap (Fornybar AS)

130 000 000

95

Egenkapitalinnskudd til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

43 000 000

96

Aksjer

100 000 000

444 100 000

Sum Statlig eierskap

444 100 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

11 107 422 000

Landbruks- og matdepartementet

Administrasjon m.m.

1100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Driftsutgifter

163 279 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

2 555 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - ordinære forvaltningsorganer , kan overføres, kan nyttes under post 50

2 720 000

50

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - forvaltningsorganer med særskilte fullmakter

292 000

168 846 000

Sum Administrasjon m.m.

168 846 000

Matpolitikk

1112

Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet:

50

Kunnskapsutvikling, kunnskapsformidling og beredskap, Veterinærinstituttet

97 252 000

97 252 000

1115

Mattilsynet:

1

Driftsutgifter

1 348 935 000

22

Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser

13 492 000

71

Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning

4 200 000

1 366 627 000

Sum Matpolitikk

1 463 879 000

Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

1136

Kunnskapsutvikling m.m.:

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Norsk institutt for bioøkonomi

235 921 000

235 921 000

1137

Forskning og innovasjon:

50

Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd

242 827 000

51

Basisbevilgninger m.m., Norges forskningsråd

187 822 000

53

Omstillingsmidler instituttsektoren mv.

3 564 000

54

Næringsrettet matforskning mv.

160 000 000

70

Innovasjonsaktivitet mv., kan overføres

8 375 000

71

Bioøkonomiordningen , kan overføres

2 832 000

605 420 000

Sum Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

841 341 000

Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

1138

Støtte til organisasjoner m.m.:

71

Internasjonalt skogpolitisk samarbeid - organisasjoner og prosesser , kan overføres

1 268 000

72

Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk (NORSØK)

7 068 000

8 336 000

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer:

71

Tilskudd til genressursforvaltning og miljøtiltak, kan overføres

24 596 000

24 596 000

1142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsutgifter

222 365 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 312 000

50

Arealressurskart

7 658 000

60

Tilskudd til veterinærdekning

146 373 000

70

Tilskudd til fjellstuer

819 000

71

Omstillingstiltak i Indre Finnmark, kan overføres

4 460 000

72

Erstatninger ved ekspropriasjon og leie av rett til reinbeite, overslagsbevilgning

452 000

73

Tilskudd til erstatninger mv. etter offentlige pålegg i plante- og husdyrproduksjon , overslagsbevilgning

55 610 000

74

Kompensasjon til dyreeiere som blir pålagt beitenekt

1 000 000

80

Radioaktivitetstiltak , kan overføres

500 000

440 549 000

1148

Naturskade - erstatninger:

71

Naturskade, erstatninger, overslagsbevilgning

156 000 000

156 000 000

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i skogbruket:

51

Tilskudd til Utviklingsfondet for skogbruket

3 530 000

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket, kan overføres

92 300 000

73

Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres

48 899 000

144 729 000

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

17 500 000

50

Tilskudd til Landbrukets Utviklingsfond

1 123 553 000

70

Markedsregulering , kan overføres

317 809 000

71

Tilskudd til erstatninger m.m., overslagsbevilgning

43 000 000

73

Pristilskudd , overslagsbevilgning

3 483 204 000

74

Direkte tilskudd, kan overføres

8 361 247 000

77

Utviklingstiltak , kan overføres

256 880 000

78

Velferdsordninger , kan overføres

1 504 800 000

15 107 993 000

1151

Til gjennomføring av reindriftsavtalen:

51

Tilskudd til Utviklings- og investeringsfondet

32 800 000

72

Tilskudd til organisasjonsarbeid

6 500 000

75

Kostnadssenkende og direkte tilskudd, kan overføres

76 700 000

79

Velferdsordninger , kan overføres

2 600 000

118 600 000

1161

Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn:

70

Tilskudd til Statskog SFs myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver

14 293 000

75

Tilskudd til oppsyn i statsallmenninger

10 212 000

24 505 000

Sum Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

16 025 308 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

18 499 374 000

Samferdselsdepartementet

Administrasjon m.m.

1300

Samferdselsdepartementet:

1

Driftsutgifter

190 400 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

45 200 000

71

Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv.

57 000 000

72

Tilskudd til samferdselsberedskap

3 100 000

74

Tilskudd til Redningsselskapet

83 500 000

75

Tilskudd til Telemuseet

6 600 000

385 800 000

1301

Forskning og utvikling mv.:

21

Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv.

16 000 000

50

Samferdselsforskning , kan overføres

167 300 000

183 300 000

Sum Administrasjon m.m.

569 100 000

Luftfartsformål

1310

Flytransport:

70

Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres

725 700 000

725 700 000

1311

Tilskudd til regionale flyplasser:

71

Tilskudd til ikke-statlige flyplasser, kan overføres

30 100 000

30 100 000

1313

Luftfartstilsynet:

1

Driftsutgifter

222 300 000

222 300 000

1314

Statens havarikommisjon for transport:

1

Driftsutgifter

74 300 000

74 300 000

Sum Luftfartsformål

1 052 400 000

Vegformål

1320

Statens vegvesen:

23

Drift og vedlikehold av riksveger, trafikant- og kjøretøytilsyn m.m. , kan overføres, kan nyttes under post 29, post 30, post 31 og post 72

11 982 800 000

29

Vederlag til OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30

989 300 000

30

Riksveginvesteringer , kan overføres, kan nyttes under post 23, post 29, post 31 og post 72

14 173 000 000

31

Skredsikring riksveger, kan overføres, kan nyttes under post 30

638 200 000

34

Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres

272 500 000

36

E16 over Filefjell, kan overføres

119 100 000

37

E6 vest for Alta, kan overføres

135 000 000

61

Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene

181 700 000

62

Skredsikring fylkesveger, kan overføres

758 700 000

63

Tilskudd til gang- og sykkelveger, kan overføres

76 400 000

72

Kjøp av riksvegferjetjenester, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30

1 234 800 000

30 561 500 000

1321

Nye Veier AS:

70

Tilskudd til Nye Veier AS

5 278 800 000

5 278 800 000

1323

Vegtilsynet:

1

Driftsutgifter

19 100 000

19 100 000

Sum Vegformål

35 859 400 000

Særskilte transporttiltak

1330

Særskilte transporttiltak:

60

Utvidet TT-ordning for brukere med særskilte behov, kan overføres

90 400 000

61

Belønningsordningen for bedre kollektivtransport mv. i byområdene, kan overføres, kan nyttes under post 64

631 500 000

63

Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, kan overføres

785 000 000

64

Belønningsmidler til bymiljøavtaler og byvekstavtaler, kan overføres

750 000 000

65

Konkurransen Smartere transport

15 000 000

70

Kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes

700 800 000

75

Tilskudd for reduserte bompengetakster utenfor byområdene

516 400 000

76

Reiseplanlegger og elektronisk billettering

50 500 000

77

Kjøp av tjenester fra Entur AS

13 900 000

3 553 500 000

Sum Særskilte transporttiltak

3 553 500 000

Jernbaneformål

1352

Jernbanedirektoratet:

1

Driftsutgifter

458 200 000

21

Spesielle driftsutgifter - planer og utredninger, kan overføres, kan nyttes under post 72

203 700 000

70

Kjøp av persontransport med tog, kan overføres

3 484 100 000

71

Kjøp av infrastrukturtjenester - drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 72, post 73 og post 74

7 792 700 000

72

Kjøp av infrastrukturtjenester - planlegging av investeringer , kan overføres, kan nyttes under post 71 og post 73

2 137 800 000

73

Kjøp av infrastrukturtjenester - investeringer, kan overføres, kan nyttes under post 71, post 72 og post 74

8 896 200 000

22 972 700 000

1354

Statens jernbanetilsyn:

1

Driftsutgifter

72 000 000

21

Spesielle driftsutgifter - tilsyn med tau- og kabelbaner og fornøyelsesinnretninger

20 200 000

92 200 000

Sum Jernbaneformål

23 064 900 000

Kystforvaltning

1360

Kystverket:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 45

1 696 100 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

18 100 000

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

415 400 000

34

Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres

39 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

260 300 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

31 100 000

71

Tilskudd til havnesamarbeid

10 600 000

72

Tilskudd for overføring av gods fra veg til sjø, kan overføres

75 200 000

2 546 100 000

1361

Samfunnet Jan Mayen:

1

Driftsutgifter

47 700 000

30

Nytt hovedbygg på Jan Mayen

5 000 000

52 700 000

1362

Oljevern- og miljøsenter i Lofoten og Vesterålen:

50

Tilskudd

27 300 000

27 300 000

Sum Kystforvaltning

2 626 100 000

Post og telekommunikasjoner

1370

Posttjenester:

70

Kjøp av post- og banktjenester

261 700 000

261 700 000

1380

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Driftsutgifter

197 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

13 800 000

70

Tilskudd til telesikkerhet og -beredskap, kan overføres

183 000 000

71

Tilskudd til bredbåndsutbygging, kan overføres

69 700 000

463 800 000

Sum Post og telekommunikasjoner

725 500 000

Sum Samferdselsdepartementet

67 450 900 000

Klima- og miljødepartementet

Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1400

Klima- og miljødepartementet:

1

Driftsutgifter

286 283 000

21

Spesielle driftsutgifter

84 608 000

50

Helhetlig profilering, grønne løsninger

10 000 000

62

Den naturlige skolesekken

2 409 000

70

Frivillige miljøorganisasjoner og allmennyttige miljøstiftelser

57 402 000

71

Internasjonale organisasjoner

85 133 000

74

Tilskudd til AMAP, kan overføres

4 345 000

76

Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres

109 480 000

639 660 000

1410

Miljøforskning og miljøovervåking:

21

Miljøovervåking og miljødata

263 952 000

50

Basisbevilgninger til miljøforskningsinstituttene

187 193 000

51

Forskningsprogrammer m.m.

276 503 000

53

Internasjonalt samarbeid om miljøforskning

6 750 000

70

Nasjonale oppgaver ved miljøforskningsinstituttene

52 441 000

72

Tilskudd til GenØk - Senter for biosikkerhet

5 000 000

791 839 000

1411

Artsdatabanken:

1

Driftsutgifter

31 670 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under postene 50 og 70

6 275 000

50

Arter og naturtyper, kan overføres, kan nyttes under postene 21 og 70

16 942 000

70

Tilskudd til arter og naturtyper, kan overføres, kan nyttes under postene 21 og 50

11 441 000

66 328 000

1412

Meteorologiformål:

50

Meteorologisk institutt

302 982 000

70

Internasjonale samarbeidsprosjekt

166 297 000

469 279 000

Sum Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1 967 106 000

Klima, naturmangfold og forurensning

1420

Miljødirektoratet:

1

Driftsutgifter

666 264 000

21

Spesielle driftsutgifter

243 020 000

22

Statlige vannmiljøtiltak

245 964 000

23

Oppdrags- og gebyrrelatert virksomhet, kan overføres

137 162 000

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder, kan overføres

32 460 000

31

Tiltak i verneområder, kan overføres

74 419 000

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner, kan overføres

3 006 000

33

Statlige erverv, nytt vern, kan overføres

5 062 000

35

Statlige erverv, skogvern, kan overføres

392 612 000

37

Skogplanting , kan overføres

10 375 000

38

Restaurering av myr og annen våtmark, kan overføres

20 625 000

39

Oppryddingstiltak , kan overføres, kan nyttes under postene 69 og 79

12 483 000

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpassing, kan overføres

106 920 000

63

Returordning for kasserte fritidsbåter

20 000 000

64

Skrantesykeprøver fra fallvilt

1 700 000

65

Tiltak i kommuner med ulverevir i Hedmark, Akershus og Østfold

20 000 000

69

Oppryddingstiltak , kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79

96 962 000

70

Tilskudd til vannmiljøtiltak, kan overføres

34 755 000

71

Marin forsøpling , kan overføres

20 290 000

72

Erstatning for beitedyr tatt av rovvilt, overslagsbevilgning

140 892 000

73

Tilskudd til rovvilttiltak, kan overføres

70 051 000

74

CO2-kompensasjonsordning for industrien

496 041 000

75

Utbetaling av vrakpant, overslagsbevilgning

701 518 000

76

Refusjonsordninger , overslagsbevilgning

119 462 000

77

Diverse organisasjoner og stiftelser m.m.

14 416 000

78

Friluftsformål , kan overføres

179 821 000

79

Oppryddingstiltak , kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 69

450 000

81

Naturarv og kulturlandskap, kan overføres, kan nyttes under post 21

51 261 000

82

Tilskudd til truede arter og naturtyper, kan overføres

40 455 000

84

Internasjonalt samarbeid

4 964 000

85

Naturinformasjonssentre , kan overføres

62 114 000

4 025 524 000

1422

Miljøvennlig skipsfart:

21

Spesielle driftsutgifter

5 438 000

5 438 000

1423

Radioaktiv forurensning i det ytre miljø:

1

Driftsutgifter

16 735 000

16 735 000

1424

MAREANO:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

39 429 000

39 429 000

1425

Vilt- og fisketiltak:

1

Driftsutgifter

15 132 000

21

Spesielle driftsutgifter

30 131 000

70

Tilskudd til fiskeformål, kan overføres

14 446 000

71

Tilskudd til viltformål, kan overføres

35 600 000

95 309 000

Sum Klima, naturmangfold og forurensning

4 182 435 000

Kulturminner og kulturmiljø

1429

Riksantikvaren:

1

Driftsutgifter

145 383 000

21

Spesielle driftsutgifter

36 829 000

22

Bevaringsoppgaver , kan overføres

24 182 000

50

Tilskudd til samisk kulturminnearbeid

3 523 000

60

Kulturminnearbeid i kommunene

8 716 000

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner , kan overføres

33 164 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap , kan overføres

142 015 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner, kan overføres

51 545 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring , kan overføres

45 952 000

74

Tilskudd til fartøyvern, kan overføres

61 883 000

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene, kan overføres

15 757 000

77

Tilskudd til verdiskapingsarbeid på kulturminneområdet, kan overføres

8 000 000

79

Tilskudd til verdensarven, kan overføres

57 036 000

633 985 000

1432

Norsk kulturminnefond:

50

Til disposisjon for kulturminnetiltak

92 378 000

92 378 000

Sum Kulturminner og kulturmiljø

726 363 000

Nord- og polarområdene

1471

Norsk Polarinstitutt:

1

Driftsutgifter

228 529 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

72 067 000

50

Stipend

498 000

301 094 000

1472

Svalbard miljøvernfond:

50

Overføringer til Svalbard miljøvernfond

17 658 000

17 658 000

1473

Kings Bay AS:

70

Tilskudd

21 642 000

21 642 000

1474

Fram - Nordområdesenter for klima- og miljøforskning:

50

Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 70

23 793 000

70

Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 50

28 000 000

51 793 000

Sum Nord- og polarområdene

392 187 000

Internasjonalt klimaarbeid

1481

Klimakvoter:

1

Driftsutgifter , kan overføres

4 441 000

22

Kvotekjøp, generell ordning, kan overføres

180 000 000

23

Kvotekjøp, statsansattes flyreiser, kan overføres

310 000

184 751 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak:

1

Driftsutgifter

98 457 000

73

Klima- og skogsatsingen, kan overføres

2 901 543 000

3 000 000 000

Sum Internasjonalt klimaarbeid

3 184 751 000

Sum Klima- og miljødepartementet

10 452 842 000

Finansdepartementet

Finansadministrasjon

1600

Finansdepartementet:

1

Driftsutgifter

373 600 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

77 600 000

70

Forskning på og allmennopplysning om finansmarkedet

12 300 000

463 500 000

1602

Finanstilsynet:

1

Driftsutgifter

361 200 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

25 400 000

386 600 000

1605

Direktoratet for økonomistyring:

1

Driftsutgifter

458 100 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

15 800 000

473 900 000

1608

Tiltak for å styrke statlig økonomi- og prosjektstyring:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

18 841 000

18 841 000

Sum Finansadministrasjon

1 342 841 000

Skatte- og avgiftsadministrasjon

1610

Tolletaten:

1

Driftsutgifter

1 490 900 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

90 300 000

1 581 200 000

1618

Skatteetaten:

1

Driftsutgifter

5 773 600 000

21

Spesielle driftsutgifter

195 300 000

22

Større IT-prosjekter, kan overføres

576 500 000

23

Spesielle driftsutgifter, a-ordningen

89 900 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

112 300 000

70

Tilskudd

3 500 000

6 751 100 000

Sum Skatte- og avgiftsadministrasjon

8 332 300 000

Offisiell statistikk

1620

Statistisk sentralbyrå:

1

Driftsutgifter

566 000 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

247 700 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

14 600 000

828 300 000

Sum Offisiell statistikk

828 300 000

Andre formål

1632

Kompensasjon for merverdiavgift:

61

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning

23 650 000 000

72

Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning

2 160 000 000

25 810 000 000

1633

Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

6 300 000 000

6 300 000 000

Sum Andre formål

32 110 000 000

Statsgjeld, renter og avdrag mv.

1650

Statsgjeld, renter mv.:

1

Driftsutgifter

43 100 000

89

Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

8 872 400 000

8 915 500 000

Sum Statsgjeld, renter og avdrag mv.

8 915 500 000

Statlige fordringer, avsetninger mv.

1670

Avsetninger til Den nordiske investeringsbank:

50

Tapsfond for miljølåneordningen

10 000 000

10 000 000

Sum Statlige fordringer, avsetninger mv.

10 000 000

Sum Finansdepartementet

51 538 941 000

Forsvarsdepartementet

1700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter

802 665 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, overslagsbevilgning

125 150 000

43

Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres

15 722 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

64 734 000

73

Forskning og utvikling, kan overføres

28 886 000

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter , kan overføres

305 523 000

1 342 680 000

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter , kan overføres

3 907 588 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres, kan nyttes under kap. 1761, post 47

2 706 455 000

6 614 043 000

1716

Forsvarets forskningsinstitutt:

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

186 572 000

186 572 000

1720

Felleskapasiteter i Forsvaret:

1

Driftsutgifter

9 666 656 000

71

Overføring til andre, kan overføres

21 567 000

9 688 223 000

1723

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsutgifter

269 465 000

269 465 000

1731

Hæren:

1

Driftsutgifter

5 066 104 000

5 066 104 000

1732

Sjøforsvaret:

1

Driftsutgifter

4 114 269 000

4 114 269 000

1733

Luftforsvaret:

1

Driftsutgifter

4 936 621 000

4 936 621 000

1734

Heimevernet:

1

Driftsutgifter

1 241 819 000

1 241 819 000

1735

Etterretningstjenesten:

21

Spesielle driftsutgifter

1 905 510 000

1 905 510 000

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 1760, post 45

1 590 612 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres

96 331 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under kap. 1761, post 45

5 914 782 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel, kan overføres

71 500 000

75

Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 44

92 430 000

7 765 655 000

1761

Nye kampfly med baseløsning:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 1761, post 45

187 712 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 45

7 787 467 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres, kan nyttes under kap. 1710, post 47

1 022 487 000

8 997 666 000

1790

Kystvakten:

1

Driftsutgifter

1 027 838 000

1 027 838 000

1791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

854 745 000

854 745 000

1792

Norske styrker i utlandet:

1

Driftsutgifter

1 009 909 000

1 009 909 000

Sum Forsvarsdepartementet

55 021 119 000

Olje- og energidepartementet

Administrasjon

1800

Olje- og energidepartementet:

1

Driftsutgifter

189 489 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

27 000 000

50

Overføring til andre forvaltningsorganer, kan overføres

500 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv.

22 800 000

71

Tilskudd til Norsk Oljemuseum

13 500 000

72

Tilskudd til olje- og energiformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

5 000 000

258 289 000

Sum Administrasjon

258 289 000

Petroleum

1810

Oljedirektoratet:

1

Driftsutgifter

298 400 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

36 000 000

23

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres

117 000 000

451 400 000

1811

Statoil ASA:

96

Aksjer

1 900 000 000

1 900 000 000

1815

Petoro AS:

70

Administrasjon

351 000 000

72

Administrasjon, Petoro Iceland AS

1 500 000

73

Statlig deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk kontinentalsokkel , kan overføres

28 700 000

381 200 000

Sum Petroleum

2 732 600 000

Energi og vannressurser

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Driftsutgifter

541 500 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

30 500 000

22

Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 45, 60 og 72

212 000 000

23

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres

87 000 000

26

Driftsutgifter, reguleringsmyndighet for energi

55 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 22

17 000 000

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 72

20 000 000

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 60

5 000 000

74

Tilskudd til museums- og kulturminnetiltak, kan overføres

6 600 000

974 600 000

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi:

50

Overføring til Klima- og energifondet

2 670 000 000

2 670 000 000

Sum Energi og vannressurser

3 644 600 000

Forskning og næringsutvikling

1830

Forskning og næringsutvikling:

50

Overføring til Norges forskningsråd

761 700 000

70

Tilskudd til Nordisk energiforskning

11 300 000

72

Tilskudd til Norwegian Energy Partners

34 000 000

807 000 000

Sum Forskning og næringsutvikling

807 000 000

CO2-håndtering

1840

CO2-håndtering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70 og 72

4 500 000

50

Forskning, utvikling og demonstrasjon av CO2-håndtering

182 500 000

70

Administrasjon, Gassnova SF, kan overføres, kan nyttes under postene 21 og 72

107 000 000

71

Tilskudd til Teknologisenter for CO2-fangst på Mongstad

195 000 000

72

Fullskala CO2-håndtering, kan overføres, kan nyttes under postene 21 og 70

20 000 000

509 000 000

Sum CO2-håndtering

509 000 000

Sum Olje- og energidepartementet

7 951 489 000

Ymse

2309

Tilfeldige utgifter:

1

Driftsutgifter

4 900 000 000

4 900 000 000

Sum Ymse

4 900 000 000

Statsbankene

2410

Statens lånekasse for utdanning:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 45

392 153 000

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

6 910 577 000

70

Utdanningsstipend , overslagsbevilgning

2 785 025 000

71

Andre stipend , overslagsbevilgning

775 837 000

72

Rentestøtte , overslagsbevilgning

1 011 496 000

73

Avskrivninger , overslagsbevilgning

610 420 000

74

Tap på utlån

385 550 000

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

27 165 770 000

40 036 828 000

2412

Husbanken:

1

Driftsutgifter

345 572 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

11 285 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

47 699 000

71

Tap på utlånsvirksomhet

13 000 000

72

Rentestøtte

4 500 000

90

Lån fra Husbanken, overslagsbevilgning

15 030 000 000

15 452 056 000

2421

Innovasjon Norge:

50

Innovasjon - prosjekter, fond

514 000 000

51

Tapsavsetning, såkornfond og koinvesteringsfond

37 200 000

53

Risikoavlastning, såkornfond og koinvesteringsfond

18 800 000

70

Basiskostnader

168 100 000

71

Innovative næringsmiljøer, kan overføres

126 600 000

72

Innovasjonskontrakter , kan overføres

278 700 000

74

Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres

545 000 000

76

Miljøteknologi , kan overføres

465 500 000

77

Tilskudd til pre-såkornfond

50 000 000

78

Administrasjonsstøtte for distriktsrettede såkornfond

3 400 000

90

Lån fra statskassen til utlånsvirksomhet, overslagsbevilgning

48 500 000 000

95

Egenkapital, såkornfond og koinvesteringsfond

106 300 000

50 813 600 000

2426

Siva SF:

70

Tilskudd

63 950 000

71

Tilskudd til testfasiliteter

100 000 000

163 950 000

2429

Eksportkreditt Norge AS:

70

Tilskudd

112 650 000

71

Viderefakturerte utgifter

200 000

90

Utlån

7 000 000 000

7 112 850 000

Sum Statsbankene

113 579 284 000

Statlig petroleumsvirksomhet

2440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

30

Investeringer

25 000 000 000

25 000 000 000

Sum Statlig petroleumsvirksomhet

25 000 000 000

Statens forretningsdrift

2445

Statsbygg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-4 860 000 000

2 Driftsutgifter

2 115 069 000

3 Avskrivninger

1 092 814 000

4 Renter av statens kapital

86 000 000

5 Til investeringsformål

1 129 976 000

-436 141 000

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

206 401 000

32

Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter, kan overføres

250 000 000

33

Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

2 874 486 000

34

Videreføring av kurantprosjekter, kan overføres

500 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

301 505 000

49

Kjøp av eiendommer, kan overføres

248 309 000

3 944 560 000

2460

Garantiinstituttet for eksportkreditt:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-188 000 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

188 000 000

0

71

Tilskudd til garantiordningen for kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge

10 000 000

10 000 000

2470

Statens pensjonskasse:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning

-664 825 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

484 922 000

3 Avskrivninger

135 451 000

4 Renter av statens kapital

1 249 000

5 Til investeringsformål

25 000 000

-18 203 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

40 741 000

22 538 000

2490

NVE Anlegg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-80 000 000

2 Driftsutgifter

75 200 000

3 Avskrivninger

4 600 000

4 Renter av statens kapital

200 000

0

0

Sum Statens forretningsdrift

3 977 098 000

Folketrygden

Foreldrepenger

2530

Foreldrepenger:

70

Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning

19 960 000 000

71

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning

605 000 000

72

Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning

490 000 000

73

Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning

58 000 000

21 113 000 000

Sum Foreldrepenger

21 113 000 000

Arbeidsliv

2540

Stønad under arbeidsledighet til fiskere og fangstmenn:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

85 000 000

85 000 000

2541

Dagpenger:

70

Dagpenger , overslagsbevilgning

13 043 000 000

13 043 000 000

2542

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.:

70

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning

795 000 000

795 000 000

Sum Arbeidsliv

13 923 000 000

Sosiale formål

2620

Stønad til enslig mor eller far:

70

Overgangsstønad , overslagsbevilgning

2 170 000 000

72

Stønad til barnetilsyn til enslig mor eller far i arbeid, overslagsbevilgning

169 000 000

73

Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning

91 275 000

76

Bidragsforskott

670 000 000

3 100 275 000

2650

Sykepenger:

70

Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning

37 490 000 000

71

Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning

1 490 000 000

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

1 210 000 000

73

Tilskudd til tilretteleggingstiltak mv., kan overføres

330 400 000

75

Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning

2 070 000 000

42 590 400 000

2651

Arbeidsavklaringspenger:

70

Arbeidsavklaringspenger , overslagsbevilgning

34 812 000 000

71

Tilleggsstønad , overslagsbevilgning

267 260 000

72

Legeerklæringer

415 000 000

35 494 260 000

2655

Uførhet:

70

Uføretrygd , overslagsbevilgning

86 330 000 000

75

Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning

83 000 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning

43 000 000

86 456 000 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.:

70

Grunnstønad , overslagsbevilgning

1 900 870 000

71

Hjelpestønad , overslagsbevilgning

1 549 375 000

72

Stønad til servicehund

5 000 000

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

128 000 000

74

Tilskudd til biler

809 875 000

75

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler

3 211 180 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

301 600 000

77

Ortopediske hjelpemidler

1 533 025 000

78

Høreapparater

711 975 000

79

Aktivitetshjelpemidler til personer over 26 år

49 030 000

10 199 930 000

2670

Alderdom:

70

Grunnpensjon , overslagsbevilgning

73 430 000 000

71

Tilleggspensjon , overslagsbevilgning

142 030 000 000

72

Inntektspensjon , overslagsbevilgning

1 520 000 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning

6 080 000 000

223 060 000 000

2680

Etterlatte:

70

Grunnpensjon , overslagsbevilgning

1 110 000 000

71

Tilleggspensjon , overslagsbevilgning

820 000 000

72

Særtillegg , overslagsbevilgning

81 000 000

74

Utdanningsstønad

300 000

75

Stønad til barnetilsyn, overslagsbevilgning

4 900 000

2 016 200 000

2686

Stønad ved gravferd:

70

Stønad ved gravferd, overslagsbevilgning

190 110 000

190 110 000

Sum Sosiale formål

403 107 175 000

Helsetjenester

2711

Spesialisthelsetjeneste mv.:

70

Spesialisthjelp

2 007 600 000

71

Psykologhjelp

305 600 000

72

Tannbehandling

2 411 600 000

76

Private laboratorier og røntgeninstitutt

998 200 000

5 723 000 000

2751

Legemidler mv.:

70

Legemidler

10 162 200 000

71

Legeerklæringer

6 000 000

72

Medisinsk forbruksmateriell

2 018 300 000

12 186 500 000

2752

Refusjon av egenbetaling:

70

Egenandelstak 1

5 098 200 000

71

Egenandelstak 2

1 089 500 000

6 187 700 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.:

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71

380 000 000

70

Allmennlegehjelp

4 996 000 000

71

Fysioterapi , kan nyttes under post 62

1 161 800 000

72

Jordmorhjelp

62 000 000

73

Kiropraktorbehandling

157 000 000

75

Logopedisk og ortoptisk behandling

162 000 000

6 918 800 000

2756

Andre helsetjenester:

70

Helsetjenester i annet EØS-land

23 000 000

71

Helsetjenester i utlandet mv.

485 000 000

72

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

215 000 000

723 000 000

2790

Andre helsetiltak:

70

Bidrag

234 000 000

234 000 000

Sum Helsetjenester

31 973 000 000

Sum Folketrygden

470 116 175 000

Statens pensjonsfond utland

2800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring til fondet

183 049 000 000

183 049 000 000

Sum Statens pensjonsfond utland

183 049 000 000

Totale utgifter:

1 613 108 795 000

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Inntekter:

Inntekter under departementene

Regjering

3021

Statsrådet:

2

Diverse refusjoner

100 000

100 000

3024

Regjeringsadvokaten:

1

Erstatning for utgifter i rettssaker

18 500 000

18 500 000

Sum Regjering

18 600 000

Stortinget og underliggende institusjoner

3041

Stortinget:

1

Salgsinntekter

8 300 000

3

Leieinntekter

1 100 000

9 400 000

3051

Riksrevisjonen:

1

Refusjon innland

2 200 000

2

Refusjon utland

300 000

2 500 000

Sum Stortinget og underliggende institusjoner

11 900 000

Utenriksdepartementet

3100

Utenriksdepartementet:

1

Diverse gebyrer ved utenriksstasjonene

16 862 000

2

Gebyrer for utlendingssaker ved utenriks-stasjonene

202 432 000

5

Refusjon spesialutsendinger mv.

46 092 000

90

Tilbakebetaling av nødlån fra utlandet

318 000

265 704 000

Sum Utenriksdepartementet

265 704 000

Kunnskapsdepartementet

3220

Utdanningsdirektoratet - direktoratet for barnehage, grunnopplæring og IKT:

1

Inntekter ved oppdrag

5 901 000

2

Salgsinntekter mv.

1 233 000

7 134 000

3222

Statlige videregående skoler og fjern-undervisningstjenester:

2

Salgsinntekter mv.

7 857 000

7 857 000

3225

Tiltak i grunnopplæringen:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

55 119 000

55 119 000

3229

Norges grønne fagskole - Vea:

2

Salgsinntekter mv.

1 790 000

61

Refusjon fra fylkeskommuner

1 196 000

2 986 000

3230

Statlig spesialpedagogisk støttesystem:

1

Inntekter ved oppdrag

46 435 000

2

Salgsinntekter mv.

10 268 000

56 703 000

3256

Kompetanse Norge:

1

Inntekter ved oppdrag

11 699 000

2

Salgsinntekter mv.

360 000

12 059 000

3280

Felles enheter:

1

Eksterne inntekter NOKUT

10 000

2

Salgsinntekter mv.

1 372 000

1 382 000

3281

Felles tiltak for universiteter og høyskoler:

2

Salgsinntekter mv.

10 000

10 000

3288

Internasjonale samarbeidstiltak:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

6 026 000

6 026 000

Sum Kunnskapsdepartementet

149 276 000

Kulturdepartementet

3300

Kulturdepartementet:

1

Ymse inntekter

83 000

83 000

3320

Norsk kulturråd:

1

Ymse inntekter

5 645 000

5 645 000

3322

Bygg og offentlige rom:

1

Ymse inntekter

132 000

132 000

3323

Musikk og scenekunst:

1

Ymse inntekter

327 000

2

Billett- og salgsinntekter m.m.

24 801 000

25 128 000

3325

Allmenne kulturformål:

1

Ymse inntekter

24 215 000

24 215 000

3326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål:

1

Ymse inntekter

10 428 000

2

Inntekter ved oppdrag

15 435 000

25 863 000

3329

Arkivformål:

1

Ymse inntekter

6 439 000

2

Inntekter ved oppdrag

19 027 000

25 466 000

3334

Film- og medieformål:

1

Ymse inntekter

5 649 000

2

Inntekter ved oppdrag

9 259 000

70

Gebyr

1 900 000

16 808 000

3339

Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser:

2

Gebyr - lotterier

6 691 000

4

Gebyr - stiftelser

160 000

7

Inntekter ved oppdrag

6 248 000

13 099 000

3342

Kirkebygg og gravplasser:

1

Ymse inntekter

19 601 000

2

Leieinntekter m.m.

3 883 000

23 484 000

Sum Kulturdepartementet

159 923 000

Justis- og beredskapsdepartementet

3400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Diverse inntekter

5 360 000

2

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

1 243 000

6 603 000

3410

Domstolene:

1

Rettsgebyr

385 993 000

2

Saks- og gebyrinntekter jordskiftedomstolene

23 243 000

3

Diverse refusjoner

1 821 000

4

Vernesaker jordskiftedomstolene

5 958 000

417 015 000

3430

Kriminalomsorgen:

2

Arbeidsdriftens inntekter

88 308 000

3

Andre inntekter

24 460 000

4

Tilskudd

2 340 000

115 108 000

3432

Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter:

3

Andre inntekter

1 035 000

1 035 000

3440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten:

1

Gebyr - pass og våpen

258 868 000

2

Refusjoner mv.

272 715 000

3

Salgsinntekter

75 875 000

4

Gebyr - vaktselskap

2 000 000

6

Gebyr - utlendingssaker

268 685 000

7

Gebyr - sivile gjøremål

833 207 000

8

Refusjoner fra EUs grense- og visumfond

21 258 000

1 732 608 000

3442

Politihøgskolen:

2

Diverse inntekter

16 287 000

3

Inntekter fra Justissektorens kurs- og øvingssenter

18 110 000

34 397 000

3444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

2

Refusjoner

14 500 000

14 500 000

3451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Gebyr

147 254 000

3

Diverse inntekter

26 177 000

6

Refusjon

2 173 000

175 604 000

3454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Refusjoner

25 877 000

25 877 000

3456

Nød- og beredskapskommunikasjon:

1

Abonnementsinntekter

339 329 000

2

Refusjoner driftsutgifter

42 204 000

3

Refusjoner spesielle driftsutgifter - tjenester og produkter

94 969 000

4

Refusjoner større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

9 352 000

485 854 000

3469

Vergemålsordningen:

1

Vergemåls-/representantordning, ODA-godkjente utgifter

9 378 000

9 378 000

3470

Fri rettshjelp:

1

Tilkjente saksomkostninger m.m.

3 948 000

3 948 000

3473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Diverse inntekter

5 000

5 000

3474

Konfliktråd:

2

Refusjoner

681 000

681 000

3490

Utlendingsdirektoratet:

1

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger, ODA-godkjente utgifter

115 510 000

3

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter

9 849 000

4

Asylmottak, ODA-godkjente utgifter

716 358 000

5

Refusjonsinntekter

8 672 000

6

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter

8 049 000

858 438 000

3496

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

1

Integreringstilskudd for overføringsflyktninger, ODA-godkjente utgifter

150 400 000

2

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, ODA-godkjente utgifter

113 874 000

3

Tilskudd til integreringsmottak, ODA-godkjente utgifter

10 167 000

274 441 000

3497

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

50 505 000

50 505 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

4 205 997 000

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

3510

Departementenes sikkerhets- og service-organisasjon:

2

Ymse inntekter

21 692 000

3

Brukerbetaling for tilleggstjenester fra departementene

124 383 000

146 075 000

3525

Fylkesmannsembetene:

1

Inntekter ved oppdrag

164 215 000

164 215 000

3533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

2

Ymse inntekter

3 189 000

3 189 000

3540

Direktoratet for forvaltning og IKT:

2

Opplæringskontoret OK stat

5 281 000

3

Diverse inntekter

441 000

4

Internasjonale oppdrag

701 000

5

Betaling for bruk av Difis nasjonale felleskomponenter

58 900 000

6

Betaling for tilleggstjenester knyttet til Difis nasjonale felleskomponenter

762 000

86

Tvangsmulkt

100 000

66 185 000

3563

Internasjonalt reindriftssenter:

2

Diverse inntekter

2 658 000

3

Leieinntekter

265 000

2 923 000

3585

Husleietvistutvalget:

1

Gebyrer

1 111 000

1 111 000

3587

Direktoratet for byggkvalitet:

1

Diverse inntekter

106 000

4

Gebyrer

50 070 000

50 176 000

3595

Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur:

1

Gebyrinntekter tinglysing

419 377 000

2

Salg og abonnement m.m.

97 458 000

3

Samfinansiering

293 881 000

810 716 000

Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet

1 244 590 000

Arbeids- og sosialdepartementet

3605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Administrasjonsvederlag

14 830 000

4

Tolketjenester

2 580 000

5

Oppdragsinntekter mv.

26 390 000

6

Gebyrinntekter for fastsettelse av bidrag

27 720 000

71 520 000

3614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Gebyrinntekter, lån

22 000 000

90

Tilbakebetaling av lån

13 600 000 000

13 622 000 000

3615

Yrkesskadeforsikring:

1

Premieinntekter

122 000 000

122 000 000

3616

Gruppelivsforsikring:

1

Premieinntekter

118 000 000

118 000 000

3634

Arbeidsmarkedstiltak:

85

Innfordring av feilutbetalinger, arbeidsmarkedstiltak

200 000

200 000

3635

Ventelønn mv.:

1

Refusjon statlig virksomhet mv.

13 000 000

85

Innfordring av feilutbetaling av ventelønn

400 000

13 400 000

3640

Arbeidstilsynet:

4

Kjemikaliekontroll, gebyrer

6 809 000

5

Tvangsmulkt

2 465 000

7

Byggesaksbehandling, gebyrer

22 085 000

8

Refusjon utgifter regionale verneombud

12 720 000

44 079 000

3642

Petroleumstilsynet:

2

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet

7 315 000

3

Gebyr tilsyn

69 165 000

76 480 000

Sum Arbeids- og sosialdepartementet

14 067 679 000

Helse- og omsorgsdepartementet

3701

E-helse, helseregistre mv.:

2

Diverse inntekter

71 534 000

71 534 000

3703

Internasjonalt samarbeid:

2

Diverse inntekter

2 044 000

2 044 000

3710

Vaksiner mv.:

3

Vaksinesalg

96 742 000

96 742 000

3714

Folkehelse:

4

Gebyrinntekter

2 361 000

2 361 000

3732

Regionale helseforetak:

80

Renter på investeringslån

286 000 000

85

Avdrag på investeringslån f.o.m. 2008

465 000 000

90

Avdrag på investeringslån t.o.m. 2007

632 000 000

1 383 000 000

3740

Helsedirektoratet:

2

Diverse inntekter

19 202 000

3

Helsetjenester i annet EØS-land

47 921 000

4

Gebyrinntekter

42 723 000

5

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

69 503 000

6

Gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger

80 000 000

259 349 000

3741

Norsk pasientskadeerstatning:

2

Diverse inntekter

6 451 000

50

Premie fra private

17 928 000

24 379 000

3742

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

50

Premie fra private

2 435 000

2 435 000

3745

Folkehelseinstituttet:

2

Diverse inntekter

180 835 000

180 835 000

3746

Statens legemiddelverk:

2

Diverse inntekter

15 587 000

4

Registreringsgebyr

90 302 000

5

Refusjonsgebyr

3 093 000

108 982 000

3747

Statens strålevern:

2

Diverse inntekter

19 369 000

4

Gebyrinntekter

8 302 000

27 671 000

3748

Statens helsetilsyn:

2

Diverse inntekter

1 525 000

1 525 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

2 160 857 000

Barne- og likestillingsdepartementet

3842

Familievern:

1

Diverse inntekter

715 000

715 000

3847

EUs ungdomsprogram:

1

Tilskudd fra Europakommisjonen

2 364 000

2 364 000

3855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Diverse inntekter

15 569 000

2

Barnetrygd

3 959 000

60

Kommunale egenandeler

1 472 039 000

1 491 567 000

3856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

139 983 000

139 983 000

3858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet:

1

Diverse inntekter

470 000

470 000

Sum Barne- og likestillingsdepartementet

1 635 099 000

Nærings- og fiskeridepartementet

3900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Ymse inntekter og refusjoner knyttet til ordinære driftsutgifter

157 000

2

Ymse inntekter og refusjoner knyttet til spesielle driftsutgifter

100 000

86

Tvangsmulkt

10 000

267 000

3902

Justervesenet:

1

Gebyrinntekter

39 000 000

3

Inntekter fra salg av tjenester

16 700 000

4

Oppdragsinntekter

350 000

56 050 000

3903

Norsk akkreditering:

1

Gebyrinntekter og andre inntekter

48 100 000

48 100 000

3904

Brønnøysundregistrene:

1

Gebyrinntekter

484 000 000

2

Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter

31 100 000

3

Refusjoner og inntekter knyttet til forvaltning av Altinn-løsningen

85 800 000

600 900 000

3905

Norges geologiske undersøkelse:

3

Oppdragsinntekter og andre inntekter

77 900 000

77 900 000

3906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Leie av bergrettigheter og eiendommer

100 000

2

Behandlingsgebyrer

765 000

865 000

3910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR

183 100 000

2

Maritime personellsertifikater

14 000 000

3

Diverse inntekter

400 000

4

Gebyrer for skip i NIS

52 000 000

86

Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt

4 800 000

254 300 000

3911

Konkurransetilsynet:

3

Refusjoner og andre inntekter

200 000

86

Lovbruddsgebyr

100 000

300 000

3912

Klagenemndssekretariatet:

1

Klagegebyr

1 100 000

2

Refusjoner og andre inntekter

200 000

87

Overtredelsesgebyr

100 000

1 400 000

3917

Fiskeridirektoratet:

1

Refusjoner og diverse inntekter

100 000

5

Saksbehandlingsgebyr

17 800 000

22

Inntekter ordningen fiskeforsøk og utvikling

4 500 000

86

Forvaltningssanksjoner

1 000 000

23 400 000

3923

Havforskningsinstituttet:

1

Oppdragsinntekter

410 200 000

410 200 000

3926

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy:

1

Oppdragsinntekter

84 000 000

84 000 000

3935

Patentstyret:

1

Inntekter av informasjonstjenester

5 300 000

2

Inntekter knyttet til NPI

4 500 000

3

Gebyrer immaterielle rettigheter

82 000 000

91 800 000

3936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Gebyrer

700 000

700 000

3950

Forvaltning av statlig eierskap:

96

Salg av aksjer

25 000 000

25 000 000

3961

Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

70

Garantiprovisjon, Statkraft SF

2 100 000

71

Garantiprovisjon, Eksportfinans ASA

2 700 000

4 800 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

1 679 982 000

Landbruks- og matdepartementet

4100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Refusjoner m.m.

120 000

30

Husleie

926 000

1 046 000

4115

Mattilsynet:

1

Gebyr m.m.

196 174 000

2

Driftsinntekter og refusjoner m.m.

5 799 000

201 973 000

4136

Kunnskapsutvikling m.m.:

30

Husleie, Norsk institutt for bioøkonomi

20 643 000

20 643 000

4142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsinntekter, refusjoner m.m.

42 279 000

42 279 000

4162

Statskog SF - forvaltning av statlig eierskap:

90

Avdrag på lån

25 000 000

25 000 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

290 941 000

Samferdselsdepartementet

4300

Samferdselsdepartementet:

1

Refusjon fra Utenriksdepartementet

2 600 000

2 600 000

4312

Avinor AS:

90

Avdrag på lån

444 400 000

444 400 000

4313

Luftfartstilsynet:

1

Gebyrinntekter

138 400 000

138 400 000

4320

Statens vegvesen:

1

Salgsinntekter m.m.

193 500 000

2

Diverse gebyrer

438 500 000

3

Refusjoner fra forsikringsselskaper

108 600 000

740 600 000

4322

Svinesundsforbindelsen AS:

90

Avdrag på lån

75 000 000

75 000 000

4330

Særskilte transporttiltak:

1

Gebyrer

13 900 000

13 900 000

4331

Infrastrukturfond:

85

Avkastning infrastrukturfond

2 053 000 000

2 053 000 000

4352

Jernbanedirektoratet:

1

Innbetalinger til Norsk jernbaneskole og Norsk jernbanemuseum

95 800 000

95 800 000

4354

Statens jernbanetilsyn:

1

Gebyrer for tilsyn med tau- og kabelbaner og fornøyelsesinnretninger

14 300 000

14 300 000

4360

Kystverket:

2

Andre inntekter

12 000 000

12 000 000

4361

Samfunnet Jan Mayen:

7

Refusjoner og andre inntekter

5 900 000

5 900 000

4380

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Diverse gebyrer

600 000

600 000

Sum Samferdselsdepartementet

3 596 500 000

Klima- og miljødepartementet

4400

Klima- og miljødepartementet:

2

Diverse inntekter

429 000

3

Refusjon fra Utenriksdepartementet

1 766 000

2 195 000

4420

Miljødirektoratet:

1

Oppdrag og andre diverse inntekter

4 280 000

4

Gebyrer, forurensningsområdet

38 200 000

6

Gebyrer, fylkesmannsembetenes miljøvernavdelinger

29 524 000

7

Gebyrer, kvotesystemet

8 100 000

8

Gebyrer, naturforvaltningsområdet

4 912 000

9

Internasjonale oppdrag

50 550 000

135 566 000

4429

Riksantikvaren:

2

Refusjoner og diverse inntekter

4 506 000

9

Internasjonale oppdrag

1 277 000

5 783 000

4471

Norsk Polarinstitutt:

1

Salgs- og utleieinntekter

11 031 000

3

Inntekter fra diverse tjenesteyting

60 794 000

21

Inntekter, Antarktis

13 580 000

85 405 000

Sum Klima- og miljødepartementet

228 949 000

Finansdepartementet

4600

Finansdepartementet:

2

Diverse refusjoner

400 000

400 000

4602

Finanstilsynet:

3

Saksbehandlingsgebyr

11 100 000

86

Vinningsavståelse og overtredelsesgebyr mv.

500 000

11 600 000

4605

Direktoratet for økonomistyring:

1

Økonomitjenester

50 600 000

50 600 000

4610

Tolletaten:

1

Særskilt vederlag for tolltjenester

6 800 000

2

Andre inntekter

900 000

4

Diverse refusjoner

1 100 000

5

Refusjon fra Avinor AS

24 600 000

85

Overtredelsesgebyr

17 000 000

50 400 000

4618

Skatteetaten:

1

Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr

59 000 000

2

Andre refusjoner

45 100 000

3

Andre inntekter

37 100 000

5

Gebyr for utleggsforretninger

49 000 000

7

Gebyr for bindende forhåndsuttalelser

2 400 000

11

Gebyr på kredittdeklarasjoner

19 100 000

85

Misligholdte lån i Statens lånekasse for utdanning

240 000 000

86

Bøter, inndragninger mv.

1 489 500 000

87

Trafikantsanksjoner

70 000 000

88

Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret

262 600 000

89

Overtredelsesgebyr

13 000 000

2 286 800 000

4620

Statistisk sentralbyrå:

2

Oppdragsinntekter

251 400 000

85

Tvangsmulkt

20 000 000

271 400 000

Sum Finansdepartementet

2 671 200 000

Forsvarsdepartementet

4700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter

25 194 000

25 194 000

4710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsinntekter

3 664 063 000

47

Salg av eiendom

503 574 000

4 167 637 000

4720

Felleskapasiteter i Forsvaret:

1

Driftsinntekter

224 387 000

224 387 000

4723

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsinntekter

11 641 000

11 641 000

4731

Hæren:

1

Driftsinntekter

90 584 000

90 584 000

4732

Sjøforsvaret:

1

Driftsinntekter

54 284 000

54 284 000

4733

Luftforsvaret:

1

Driftsinntekter

107 878 000

107 878 000

4734

Heimevernet:

1

Driftsinntekter

5 681 000

5 681 000

4760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsinntekter

30 400 000

48

Fellesfinansierte investeringer, inntekter

71 536 000

101 936 000

4790

Kystvakten:

1

Driftsinntekter

1 122 000

1 122 000

4791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsinntekter

768 137 000

768 137 000

4792

Norske styrker i utlandet:

1

Driftsinntekter

39 362 000

39 362 000

4799

Militære bøter:

86

Militære bøter

500 000

500 000

Sum Forsvarsdepartementet

5 598 343 000

Olje- og energidepartementet

4800

Olje- og energidepartementet:

10

Refusjoner

703 000

70

Garantiprovisjon, Gassco

1 450 000

2 153 000

4810

Oljedirektoratet:

1

Gebyrinntekter

25 700 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

117 000 000

142 700 000

4811

Statoil ASA:

96

Utbytteaksjer

1 900 000 000

1 900 000 000

4820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Gebyrinntekter

74 500 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

87 000 000

40

Flom- og skredforebygging

21 000 000

182 500 000

4825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi:

95

Tilbakebetaling av kapitalinnskudd

67 750 000 000

67 750 000 000

Sum Olje- og energidepartementet

69 977 353 000

Ymse inntekter

5309

Tilfeldige inntekter:

29

Ymse

150 000 000

150 000 000

5310

Statens lånekasse for utdanning:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

23 600 000

29

Termingebyr

18 512 000

89

Purregebyrer

104 672 000

90

Redusert lån og rentegjeld

10 172 117 000

93

Omgjøring av utdanningslån til stipend

6 409 778 000

16 728 679 000

5312

Husbanken:

1

Gebyrer m.m.

10 546 000

11

Tilfeldige inntekter

102 700 000

90

Avdrag

11 590 000 000

11 703 246 000

5325

Innovasjon Norge:

50

Tilbakeføring fra landsdekkende innovasjonsordning

5 000 000

70

Låneprovisjoner

60 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

47 900 000 000

91

Tilbakeført kapital, såkornfond

10 000 000

47 975 000 000

5326

Siva SF:

70

Låne- og garantiprovisjoner

7 000 000

7 000 000

5329

Eksportkreditt Norge AS:

70

Gebyrer m.m.

20 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

6 700 000 000

6 720 000 000

5341

Avdrag på utestående fordringer:

95

Avdrag på lån til andre stater

500 000

500 000

5351

Overføring fra Norges Bank:

85

Overføring

14 500 000 000

14 500 000 000

Sum Ymse inntekter

97 784 425 000

Sum Inntekter under departementene

205 747 318 000

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

130 200 000 000

2 Driftsutgifter

-26 300 000 000

3 Lete- og feltutviklingsutgifter

-1 500 000 000

4 Avskrivninger

-22 200 000 000

5 Renter av statens kapital

-3 300 000 000

76 900 000 000

30

Avskrivninger

22 200 000 000

80

Renter av statens kapital

3 300 000 000

102 400 000 000

Sum Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

102 400 000 000

Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.

5445

Statsbygg:

39

Avsetning til investeringsformål

1 129 976 000

1 129 976 000

5446

Salg av eiendom, Fornebu:

40

Salgsinntekter, Fornebu

200 000

200 000

5460

Garantiinstituttet for eksportkreditt:

71

Tilbakeføring fra Gammel alminnelig ordning

10 900 000

72

Tilbakeføring fra Gammel særordning for utviklingsland

8 000 000

18 900 000

5470

Statens pensjonskasse:

30

Avsetning til investeringsformål

25 000 000

25 000 000

5490

NVE Anlegg:

1

Salg av utstyr mv.

200 000

200 000

5491

Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift:

30

Avskrivninger

1 232 865 000

1 232 865 000

Sum Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.

2 407 141 000

Skatter og avgifter

5501

Skatter på formue og inntekt:

70

Trinnskatt, formuesskatt mv.

66 400 000 000

72

Fellesskatt

178 100 000 000

244 500 000 000

5502

Finansskatt:

70

Skatt på lønn

1 840 000 000

71

Skatt på overskudd

460 000 000

2 300 000 000

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum:

71

Ordinær skatt på formue og inntekt

31 300 000 000

72

Særskatt på oljeinntekter

52 900 000 000

74

Arealavgift mv.

1 300 000 000

85 500 000 000

5508

Avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen:

70

CO2-avgift i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen

5 600 000 000

5 600 000 000

5509

Avgift på utslipp av NOX i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen:

70

Avgift

5 000 000

5 000 000

5511

Tollinntekter:

70

Toll

3 200 000 000

71

Auksjonsinntekter fra tollkvoter

250 000 000

3 450 000 000

5521

Merverdiavgift:

70

Merverdiavgift

291 500 000 000

291 500 000 000

5526

Avgift på alkohol:

70

Avgift på alkohol

13 800 000 000

13 800 000 000

5531

Avgift på tobakkvarer mv.:

70

Avgift på tobakkvarer mv.

7 100 000 000

7 100 000 000

5536

Avgift på motorvogner mv.:

71

Engangsavgift

16 000 000 000

72

Trafikkforsikringsavgift

7 100 000 000

73

Vektårsavgift

350 000 000

75

Omregistreringsavgift

1 450 000 000

24 900 000 000

5538

Veibruksavgift på drivstoff:

70

Veibruksavgift på bensin

5 200 000 000

71

Veibruksavgift på autodiesel

10 200 000 000

72

Veibruksavgift på naturgass og LPG

8 000 000

15 408 000 000

5541

Avgift på elektrisk kraft:

70

Avgift på elektrisk kraft

11 100 000 000

11 100 000 000

5542

Avgift på mineralolje mv.:

70

Grunnavgift på mineralolje mv.

1 700 000 000

71

Avgift på smøreolje mv.

115 000 000

1 815 000 000

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.:

70

CO2-avgift

7 300 000 000

71

Svovelavgift

10 000 000

7 310 000 000

5547

Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier:

70

Trikloreten (TRI)

1 000 000

71

Tetrakloreten (PER)

1 000 000

2 000 000

5548

Miljøavgift på visse klimagasser:

70

Avgift på hydrofluorkarboner (HFK) og perfluorkarboner (PFK)

515 000 000

515 000 000

5549

Avgift på utslipp av NOX:

70

Avgift på utslipp av NOX

50 000 000

50 000 000

5550

Miljøavgift på plantevernmidler:

70

Miljøavgift på plantevernmidler

65 000 000

65 000 000

5551

Avgifter knyttet til mineralvirksomhet:

70

Avgift knyttet til andre undersjøiske naturforekomster enn petroleum

1 000 000

71

Årsavgift knyttet til mineraler

2 000 000

3 000 000

5555

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.:

70

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.

1 500 000 000

1 500 000 000

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.:

70

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.

2 350 000 000

2 350 000 000

5557

Avgift på sukker mv.:

70

Avgift på sukker mv.

210 000 000

210 000 000

5559

Avgift på drikkevareemballasje:

70

Grunnavgift på engangsemballasje

1 950 000 000

71

Miljøavgift på kartong

40 000 000

72

Miljøavgift på plast

35 000 000

73

Miljøavgift på metall

10 000 000

74

Miljøavgift på glass

80 000 000

2 115 000 000

5561

Flypassasjeravgift:

70

Flypassasjeravgift

1 850 000 000

1 850 000 000

5562

Totalisatoravgift:

70

Totalisatoravgift

135 000 000

135 000 000

5565

Dokumentavgift:

70

Dokumentavgift

9 300 000 000

9 300 000 000

5568

Sektoravgifter under Kulturdepartementet:

71

Årsavgift - stiftelser

24 263 000

73

Refusjon - Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS

43 040 000

74

Avgift - forhåndskontroll av kinofilm

5 500 000

75

Kino- og videogramavgift

34 000 000

106 803 000

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdepartementet:

70

Petroleumstilsynet - sektoravgift

106 640 000

106 640 000

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdepartementet:

70

Legemiddelomsetningsavgift

68 000 000

72

Avgift utsalgssteder utenom apotek

4 900 000

73

Legemiddelkontrollavgift

159 000 000

74

Tilsynsavgift

3 770 000

235 670 000

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet:

71

Avgifter immaterielle rettigheter

163 000 000

72

Kontroll- og tilsynsavgift akvakultur

29 600 000

73

Årsavgift Merkeregisteret

8 550 000

74

Fiskeriforskningsavgift

247 000 000

75

Tilsynsavgift Justervesenet

46 600 000

494 750 000

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet:

70

Forskningsavgift på landbruksprodukter

160 000 000

160 000 000

5577

Sektoravgifter under Samferdselsdepartementet:

74

Sektoravgifter Kystverket

767 600 000

75

Sektoravgifter Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

210 200 000

977 800 000

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet:

70

Sektoravgifter under Svalbard miljøvernfond

17 670 000

71

Jeger- og fellingsavgifter

91 000 000

72

Fiskeravgifter

16 500 000

125 170 000

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet:

70

Finanstilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene

389 200 000

389 200 000

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet:

70

Bidrag til kulturminnevern i regulerte vassdrag

400 000

71

Konsesjonsavgifter fra vannkraftutbygging

164 300 000

72

Påslag på nettariffen til Klima- og energifondet

670 000 000

834 700 000

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser:

70

Avgift på frekvenser mv.

293 900 000

293 900 000

Sum Skatter og avgifter

736 107 633 000

Renter og utbytte mv.

5603

Renter av statens kapital i statens forretningsdrift:

80

Renter av statens faste kapital

87 449 000

87 449 000

5605

Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer:

80

Av statskassens foliokonto i Norges Bank

847 500 000

81

Av verdipapirer og bankinnskudd i utenlandsk valuta

200 000

82

Av innenlandske verdipapirer

1 341 000 000

83

Av alminnelige fordringer

25 000 000

84

Av driftskreditt til statsbedrifter

16 700 000

86

Renter av lån til andre stater

100 000

2 230 500 000

5607

Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

80

Renter

825 000 000

825 000 000

5611

Aksjer i NSB AS:

85

Utbytte

150 000 000

150 000 000

5613

Renter fra Siva SF:

80

Renter

14 900 000

14 900 000

5615

Husbanken:

80

Renter

2 900 000 000

2 900 000 000

5616

Kommunalbanken AS:

85

Aksjeutbytte

443 000 000

443 000 000

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning:

80

Renter

3 880 115 000

3 880 115 000

5619

Renter av lån til Avinor AS:

80

Renter

39 400 000

39 400 000

5622

Aksjer i Avinor AS:

85

Utbytte

232 000 000

232 000 000

5624

Renter av Svinesundsforbindelsen AS:

80

Renter

4 000 000

4 000 000

5625

Renter og utbytte fra Innovasjon Norge:

80

Renter på lån fra statskassen

170 000 000

81

Rentemargin, innovasjonslåneordningen

20 000 000

85

Utbytte, lavrisikolåneordningen

100 000 000

290 000 000

5629

Renter fra eksportkredittordningen:

80

Renter

1 800 000 000

1 800 000 000

5631

Aksjer i AS Vinmonopolet:

85

Statens overskuddsandel

70 900 000

86

Utbytte

2 000

70 902 000

5652

Statskog SF - renter og utbytte:

80

Renter

630 000

85

Utbytte

26 000 000

26 630 000

5656

Aksjer i selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

85

Utbytte

16 381 119 000

16 381 119 000

5680

Statnett SF:

85

Utbytte

336 000 000

336 000 000

5685

Aksjer i Statoil ASA:

85

Utbytte

14 544 000 000

14 544 000 000

5692

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank:

85

Utbytte

112 200 000

112 200 000

5693

Utbytte av aksjer i diverse selskaper mv.:

85

Utbytte fra Folketrygdfondet

600 000

600 000

Sum Renter og utbytte mv.

44 367 815 000

Folketrygden

5700

Folketrygdens inntekter:

71

Trygdeavgift

144 600 000 000

72

Arbeidsgiveravgift

182 200 000 000

326 800 000 000

5701

Diverse inntekter:

71

Refusjon ved yrkesskade

1 076 827 000

73

Refusjon fra bidragspliktige

200 000 000

80

Renter

1 700 000

86

Innkreving feilutbetalinger

718 000 000

87

Diverse inntekter

34 600 000

88

Hjelpemiddelsentraler m.m.

61 000 000

2 092 127 000

5704

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs:

70

Dividende

200 000 000

200 000 000

5705

Refusjon av dagpenger:

70

Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs

23 000 000

71

Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge

800 000

23 800 000

Sum Folketrygden

329 115 927 000

Statens pensjonsfond utland

5800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring fra fondet

255 366 019 000

255 366 019 000

Sum Statens pensjonsfond utland

255 366 019 000

Statslånemidler

5999

Statslånemidler:

90

Lån

-62 403 058 000

-62 403 058 000

Sum Statslånemidler

-62 403 058 000

Totale inntekter:

1 613 108 795 000

Folketrygden

II

Stortinget samtykker i at statstilskudd til finansiering av folketrygden, jf. folketrygdlovens § 23-10, gis med 141 000 248 000 kroner, hvorav 18 601 625 000 kroner gis til dekning av utgifter som fullt ut skal dekkes ved tilskudd fra staten, jf. § 23-10 tredje ledd.

Statslån o.a.

II

Andre fullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2018 kan:

ta opp nye langsiktige innenlandske statslån til et beløp inntil 75 000 mill. kroner.

ha utestående kortsiktige markedslån til et beløp inntil 125 000 mill. kroner.

ta imot innskudd i form av kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, og fra institusjoner som kan bli pålagt å plassere likviditet som kontolån til staten.

inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler.

Utenriksdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 100 post 01

kap. 3100 postene 02 og 05

kap. 140 post 01

kap. 3140 post 05

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Omdisponeringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2018 kan omdisponere inntil 2 mill. kroner per tiltak fra kap. 166 Klima, miljø og fornybar energi, post 70 Ymse tilskudd, til øvrige ODA-godkjente bevilgninger. Beslutning om bruk av midler utover dette og inntil 6 mill. kroner treffes av Kongen.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under kap. 100 Utenriksdepartementet, post 90 Lån til norske borgere i utlandet, ved behov for bistand fra aktuelle transportselskaper ved evakuering av norske borgere i kriserammede land. Fullmakten gjelder i de tilfeller og på de betingelser som gjelder for denne typen bistand.

overskride bevilgningen under kap. 116 Deltaking i internasjonale organisasjoner, post 90 Innskudd i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB) som følge av valutakursjusteringer dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser overfor AIIB på 22 mill. USD.

V

Valutatap (disagio)/Valutagevinst (agio)

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2018 gis fullmakt til å utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning valutatap (disagio)/valutagevinst (agio) som følge av justering av midlene ved utenriksstasjonene under kap. 100/3100 Utenriksdepartementet og kap. 140/3140 Utenriksdepartementets administrasjon av utviklingshjelpen, postene 89 Valutatap (disagio)/Valutagevinst (agio).

VI

Bruk av opptjente rentemidler

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt fra Norge til tematisk støtte, multi-bi-prosjekter, samarbeidsprosjekter, stat-til-stat-bistand, støtte til internasjonale og lokale ikke-statlige aktører, kan benyttes til tiltak som avtales mellom Utenriksdepartementet og den enkelte mottaker.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2018 kan gi tilsagn om:

støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

117

EØS-finansieringsordningene

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021

12 830 mill. kroner

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021

10 784 mill. kroner

161

Næringsutvikling

70

Næringsutvikling

50 mill. kroner

166

Klima, miljø og fornybar energi

74

Fornybar energi

100 mill. kroner

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation II (IFFIm II) med inntil 1 500 mill. kroner i perioden 2010–2020 under kap. 169 Global helse og utdanning, samt fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.

tilskudd til en global finansieringsordning for kvinne- og barnehelse med inntil 3 600 mill. kroner samlet i perioden 2015–2020 under kap. 169 Global helse og utdanning.

tilskudd til Vaksinealliansen Gavi med inntil 6 250 mill. kroner i perioden 2016–2020 under kap. 169 Global helse og utdanning, post 70 Global helse.

tilskudd til Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM) med inntil 2 000 mill. kroner samlet i perioden 2017–2019 under kap. 169 Global helse og utdanning.

tilskudd til Koalisjonen for innovasjon for epidemiberedskap (CEPI) med inntil 1 600 mill. kroner under kap. 169 Global helse og utdanning, samt fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Inntil 1 000 mill. kroner gis i direkte støtte til CEPI i årene 2017–2021. Videre gis inntil 600 mill. kroner til en obligasjonsfinansieringsmekanisme forvaltet av Verdensbanken i årene 2021–2025.

tilskudd til International Finance Facility for Education (IFFEd) med inntil 850 mill. kroner i perioden 2018–2025 under kap. 169 Global helse og utdanning, samt fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.

VIII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2018 kan inngå garantier for perioden 2013–2018 for avtaler om kjøp av prevensjonsimplantater til bruk i utviklingsland, innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar for inntil USD 140 mill. Prevensjonsimplantatene skal være godkjent av Verdens helseorganisasjon (WHO), og avtalene skal være inngått med det formål å oppnå prisreduksjoner.

IX

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2018 kan inngå avtaler om forsikringsansvar for utstillinger ved visningsinstitusjoner i utlandet innenfor en totalramme for gamle og nye garantier på inntil 500 mill. kroner. Forsikringsansvaret omfatter tap og skade under transport, lagring og i visningsperioden.

X

Toårige budsjettvedtak

Stortinget samtykker i at Norge kan slutte seg til toårige budsjettvedtak i FAO, WHO, ILO, UNIDO, OECD, WTO, IAEA, IEA, Havbunnsmyndigheten, Den internasjonale havrettsdomstolen, Jugoslaviadomstolen, Mekanismen for internasjonale straffedomstoler (MICT) og for regulært bidrag til FN.

Andre fullmakter

XI

Ettergivelse av fordringer

Stortinget samtykker i at Kongen i 2018 kan:

ettergi statlige fordringer på utviklingsland i samsvar med kriteriene i handlingsplanen av 2004 Om gjeldslette for utvikling for inntil 500 mill. kroner under Garantiinstituttet for eksportkreditts gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp på ettergivelsestidspunktet.

ettergi statlige fordringer på Sudan som stammer fra den norske skipseksportkampanjen (1976–1980) for inntil 1 050 mill. kroner under Garantiinstituttet for eksportkreditts gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp, inklusive påløpte renter, på ettergivelsestidspunktet. Gjeldsettergivelsen gjennomføres uten bevilgning over bistandsbudsjettet og uten å belaste den norske gjeldsplanens ramme.

XII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2018 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av norske medlemskapskontingenter, pliktige bidrag og andre bidrag til internasjonale organisasjoner Norge er medlem av, kan foretas i henhold til regelverket til den enkelte organisasjon.

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året dersom avtaler om samfinansiering med andre givere innenfor utviklingssamarbeidet tilsier det.

Eventuelle utbetalinger av regjeringens gave til TV-aksjoner kan i sin helhet utbetales som et engangsbeløp.

Utbetalinger av tilskudd til Climate Investment Fund (CIF) kan foretas i samsvar med fondets prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger av tilskudd til følgende fond forvaltet av Den europeiske bank for gjenoppbygging og utvikling (EBRD) kan foretas i henhold til regelverket til det enkelte fond: Early Transition Countries Fund, Eastern Europe Energy Efficiency and Environment Partnership Fund, Eastern Europe Energy Efficiency and Environment Partnership Regional Fund, EBRD Southern and Eastern Mediterranean Multi-Donor Account samt Multi Donor Account for Ukraine.

Utbetalinger av tilskudd til Ukraine Trust Fund for Military Career Transition forvaltet av NATO, kan foretas i henhold til fondets regelverk.

Utbetalinger av bidrag til Northern Dimension Environment Partnership Support Fund (NDEP), Chernobyl Shelter Fund (CSF) og Nuclear Safety Account (NSA) kan foretas i samsvar med fondets prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger av tilskudd til akutt nødhjelpsarbeid kan i enkelte tilfeller foretas for opptil ett år frem i tid når dette er påkrevd for å sikre raske og nødvendige investeringer.

Utbetalinger av tilskudd til fond forvaltet av Verdensbanken, Afrikabanken, Asiabanken og Den interamerikanske utviklingsbanken kan foretas i henhold til regelverket for det enkelte fond.

Utbetalinger til Vaksinealliansen Gavi kan foretas årlig i tråd med organisasjonens finansieringsstrategi og regelverk.

XIII

Bruk av gjeldsbrev og raskere trekk på gjeldsbrev

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2018 kan fravike Bevilgningsreglementet § 3 annet ledd ved utstedelse av gjeldsbrev i forbindelse med kapitalpåfyllinger under Det internasjonale utviklingsfondet, Det asiatiske utviklingsfondet, Det afrikanske utviklingsfondet og Den globale miljøfasiliteten.

XIV

Deltakelse i kapitaløkninger i internasjonale banker og fond

Stortinget samtykker i at:

Norge deltar, i forbindelse med formalisering av Sør-Sudans medlemskap i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB), i en selektiv kapitaløkning i banken, med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen UA 0,57 mill. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2016–2023, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond. Kapitaløkningen innebærer også en økning i den norske statsgarantien i AfDB med UA 8,93 mill.

Norge deltar i kapitalpåfyllingen til Den interamerikanske utviklingsbankens (IDB) organisasjon for privat sektor, Inter-American Investment Corporation (IIC), med en andel på USD 10,1 mill. innbetalt i syv årlige avdrag for perioden 2016–2022. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i de første kapitalinnskuddene i Den asiatiske investeringsbank for infrastruktur (AIIB) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen USD 110 mill., innbetalt i fem like årlige bidrag og gir garantier tilsvarende USD 440 mill. for perioden 2016–2020. Innbetalingen belastes kap. 116 Deltaking i internasjonale organisasjoner, post 90 Innskudd i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB).

Norge deltar i den 18. kapitalpåfyllingen av Det internasjonale utviklingsfondet (IDA-18) med et bidrag på til sammen 2 748 mill. kroner for perioden 2017–2019, innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 70 Verdensbanken.

Norge, i forbindelse med den 18. kapitalpåfyllingen av IDA-18 for perioden 2017–2019, deltar i Det internasjonale gjeldsletteinitiativet for de fattigste landene, Heavily Indebted Poor Countries initiative (HIPC), med et bidrag på 313,6 mill. kroner innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 172 Gjeldslette og gjeldsrelaterte tiltak, post 70 Gjeldslette, betalingsbalansestøtte og kapasitetsbygging.

Norge deltar i den 14. kapitalpåfyllingen i Det afrikanske utviklingsfondet (AfDF-14) med et bidrag på til sammen 1 767 mill. kroner for perioden 2017–2019, innbetalt i tre årlige bidrag. Beløpet innbetales med 539 mill. kroner i 2017, 614 mill. kroner i 2018 og 614 mill. kroner i 2019. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge, i forbindelse med den 14. kapitalpåfyllingen av AfDF-14 for perioden 2017–2019, deltar i Det internasjonale gjeldsletteinitiativet for de fattigste landene, Heavily Indebted Poor Countries initiative (HIPC), med et bidrag på til sammen 27,53 mill. kroner til «Grant Compensation». Bidragene innbetales med 6,84 mill. kroner i 2017, 8,51 mill. kroner i 2018 og 12,19 mill. kroner i 2019. Innbetalingene belastes kap. 172 Gjeldslette og gjeldsrelaterte tiltak, post 70 Gjeldslette, betalingsbalansestøtte og kapasitetsbygging.

Norge deltar i den 12. kapitalpåfyllingen i Det asiatiske utviklingsfondet (AsDF-12) med et bidrag på til sammen 229,44 mill. kroner for perioden 2017–2020, innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Kunnskapsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 200 post 01

kap. 3200 post 02

kap. 220 post 01

kap. 3220 post 02

kap. 222 post 01

kap. 3222 post 02

kap. 229 post 01

kap. 3229 postene 02 og 61

kap. 230 post 01

kap. 3230 post 02

kap. 256 post 01

kap. 3256 post 02

kap. 280 post 01

kap. 3280 post 02

kap. 281 post 01

kap. 3281 post 02

Merinntekter som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og påvirker derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningene til oppdragsvirksomhet på 21-postene mot tilsvarende merinntekter.

avhende fast eiendom, jf. Instruks om avhending av statlig eiendom mv., og bruke inntekter fra salg av eiendommer ved universitetene til kjøp, vedlikehold og bygging av andre lokaler til undervisnings- og forskningsformål ved den samme virksomheten.

gi Norges forskningsråd fullmakt til å kjøpe og avhende eiendommer. Salgsinntektene blir ført til eiendomsfondet til Norges forskningsråd.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2018 kan:

gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

220

Utdanningsdirektoratet – direktoratet for barnehage, grunnopplæring og IKT

70

Tilskudd til læremidler

30 mill. kroner

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

20 mill. kroner

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

237 mill. kroner

231

Barnehager

21

Spesielle driftsutgifter

50 mill. kroner

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

472,8 mill. kroner

gi tilsagn om å utbetale 20 pst. av tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen over kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 68 Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen påfølgende budsjettår, når endelig regnskap foreligger.

gi tilsagn om å utbetale utdanningsstøtte for første halvår 2019 (andre halvdel av undervisningsåret 2018–19) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2018 (første halvdel av undervisningsåret 2018–19), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, postene 70 Utdanningsstipend, 71 Andre stipend, 72 Rentestøtte og 90 Økt lån og rentegjeld, samt kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning, post 80 Renter.

gi tilsagn om å omgjøre lån til stipend første halvår 2019 (andre halvdel av undervisningsåret 2018–19) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2018 (første halvdel av undervisningsåret 2018–19), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 50 Avsetning til utdanningsstipend.

Andre fullmakter

IV

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at:

privatister som melder seg opp til eksamen, og kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringslova § 3-5, skal betale et gebyr per prøve. Gebyret skal betales til fylkeskommunen. Privatister som melder seg opp til eksamen, skal betale 1 084 kroner dersom privatisten ikke har prøvd seg i faget tidligere som privatist eller elev, og 2 170 kroner ved forbedringsprøver. Kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringslova § 3-5, skal betale 925 kroner per prøve dersom kandidaten ikke har gått opp tidligere, og 1 853 kroner ved senere forsøk.

Kunnskapsdepartementet i 2018 kan gi universiteter og høyskoler fullmakt til å:

opprette nye selskap og delta i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke overskudd av oppdragsvirksomhet til kapitalinnskudd ved opprettelse av nye selskap eller ved deltagelse i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke utbytte fra selskap som virksomheten har kjøpt aksjer i eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

bruke inntekt fra salg av aksjer i selskap som virksomheten har ervervet med overskudd fra oppdragsvirksomhet eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud blir fastsatt til 2 910 kroner per måned og 32 010 kroner per år fra 1. januar 2018, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 1.

det fra 1. august 2018 blir gitt fritak i foreldrebetalingen i barnehage for 20 timer per uke til alle tre-, fire- og femåringer i husholdninger med skattepliktig kapital- og personinntekt på under 462 000 kroner per år, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 3.

Kunnskapsdepartementet kan gi Universitet i Agder fullmakt til å bruke inntil 29,9 pst. av aksjer de eier i Mechatronics Innovation Lab AS, som tingsinnskudd ved en konsolidering av dette selskapet og Uni Research AS, Christian Michelsen Research AS, International Research Institute of Stavanger AS, Agderforskning AS og Teknova AS.

Kulturdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 300 post 1

kap. 3300 post 1

kap. 320 post 1

kap. 3320 postene 1 og 3

kap. 322 post 1

kap. 3322 post 1

kap. 323 post 1

kap. 3323 post 1

kap. 323 post 21

kap. 3323 post 2

kap. 325 post 1

kap. 3325 post 1

kap. 326 post 1

kap. 3326 post 1

kap. 326 post 21

kap. 3326 post 2

kap. 329 post 1

kap. 3329 post 1

kap. 329 post 21

kap. 3329 post 2

kap. 334 post 1

kap. 3334 post 1

kap. 334 post 21

kap. 3334 post 2

kap. 339 post 1

kap. 3339 postene 2 og 4

kap. 339 post 1

kap. 5568 post 71

kap. 339 post 21

kap. 3339 post 7

kap. 342 post 1

kap. 3342 postene 1 og 2

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2018 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

322

Bygg og offentlige rom

50

Kunst i offentlige rom

14,5 mill. kroner

70

Nasjonale kulturbygg

599,3 mill. kroner

IV

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2018 kan inngå avtaler om forsikringsansvar i forbindelse med større utenlandske utstillinger i Norge innenfor en samlet ramme for nytt og gammelt ansvar som til enhver tid ikke må overstige 4 000 mill. kroner.

Andre fullmakter

V

Fastsetting av fordelingsnøkler for visse tilskudd

Stortinget fastsetter følgende fordelingsnøkler for 2018:

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til region-/landsdelsinstitusjoner fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikk og scenekunst, post 71 Region-/landsdelsinstitusjoner.

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til region- og distriktsoperatiltak fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikk og scenekunst, post 73 Region- og distriktsopera.

VI

Fastsetting av gebyrer og avgifter m.m.

Stortinget samtykker i at for 2018 skal:

gebyret for merking og registrering av hver kopi av et videogram for utleie eller salg være 0,60 kroner. Kulturdepartementet kan sette ned eller frita for gebyr i visse tilfeller.

avgiften per videogram for omsetning i næring være 3,50 kroner

kringkastingsavgiften for fjernsynsmottakere være 2 657 kroner ekskl. merverdiavgift. Tilleggsavgiften ved forsinket betaling av kringkastingsavgiften og når melding ikke blir gitt etter reglene i lov av 4. desember 1992 nr. 127 om kringkasting § 8–1 andre ledd skal være 15 pst. av kringkastingsavgiften.

VII

Salg av aksjer

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2018 kan selge statens aksjer i Filmparken AS.

Justis- og beredskapsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 61 post 01

kap. 3061 post 03

kap. 400 post 01

kap. 3400 post 01

kap. 410 post 01

kap. 3410 postene 02 og 03

kap. 410 post 22

kap. 3410 post 04

kap. 430 post 01

kap. 3430 postene 03 og 04

kap. 430 post 21

kap. 3430 post 02

kap. 432 post 01

kap. 3432 post 03

kap. 440 post 01

kap. 3440 postene 02, 03 og 04

kap. 442 post 01

kap. 3442 post 02 og 03

kap. 444 post 01

kap. 3444 post 02

kap. 451 post 01

kap. 3451 post 03 og 06

kap. 454 post 01

kap. 3454 post 01

kap. 455 post 01

kap. 3455 post 01

kap. 456 post 01

kap. 3456 post 02

kap. 456 post 22

kap. 3456 post 03

kap. 456 post 45

kap. 3456 post 04

kap. 473 post 01

kap. 3473 post 01

kap. 474 post 01

kap. 3474 post 02

kap. 490 post 01

kap. 3490 post 05

kap. 491 post 01

kap. 3491 post 01

kap. 495 post 01

kap. 3495 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 01 Driftsutgifter med inntil 75 pst. av inntekter ved salg av sivilforsvarsanlegg og fast eiendom. Inntekter inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2018 kan bestille varer utover den gitte bevilgning, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

440

Politidirektoratet politi- og lensmannsetaten

01

Driftsutgifter

100 mill. kroner

454

Redningshelikoptertjenesten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

112 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2018 kan:

gi tilsagn om støtte utover gitte bevilgninger på kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 72 Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger, overslagsbevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

gi tilsagn som pådrar staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre forsøk med velferdsobligasjoner innenfor en ramme på inntil 10 mill. kroner på kap. 430 Kriminalomsorgen, post 70 Tilskudd.

Andre fullmakter

V

Videreføring av bobehandling

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2018 kan bestemme at det under ordningen med utgifter til fortsatt bobehandling pådras forpliktelser utover gitt bevilgning under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, med inntil 10 mill. kroner, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 33 mill. kroner.

VI

Nettobudsjetteringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2018 kan:

trekke politiets direkte utgifter til oppbevaring, tilsyn og salg av beslag fra salgsinntekten, før det overskytende inntektsføres under kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

trekke salgsomkostninger ved salg av faste eiendommer fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 473 Statens sivilrettsforvaltning, post 01 Driftsutgifter, inntektene ved avholdelse av kurs og konferanser i regi av Konkursrådet, samt inntekter fra rådets øvrige virksomhet.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, tilbakebetalte inntekter under ordningen med utgifter til bobehandling.

VII

Stortingets rettferdsvederlagsordning

Stortingets utvalg for rettsferdsvederlag får fullmakt til å tilstå rettferdsvederlag av statskassen med inntil 250 000 kroner for hver enkelt søknad, men slik at grensen er 500 000 kroner for HIV-ofre og 300 000 kroner for tidligere barn i barnehjem, offentlige fosterhjem og spesialskoler. Søknader der utvalget anbefaler å innvilge erstatning som er høyere enn nevnte beløp, fremmes for Stortinget til avgjørelse. Det samme gjelder søknader som etter utvalgets vurdering reiser spørsmål av særlig prinsipiell art.

VIII

Avhending av sivilforsvarsanlegg

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2018 kan overdra sivilforsvarsanlegg til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Innkvartering av utlendinger som søker beskyttelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2018 kan inngå avtaler med varighet utover 2018 om midlertidig drift av innkvartering for utlendinger som søker beskyttelse i Norge. Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet kan øke innkvarteringskapasiteten selv om det medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak eller post 70 Stønader til beboere i asylmottak, dersom det er nødvendig for å gi innkvartering av utlendinger som søker beskyttelse. Stortinget samtykker videre i at Justis- og beredskapsdepartementet kan iverksette beredskapstiltak med varighet utover 2018 for eventuelt sterkt økte ankomster av asylsøkere selv om det medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak og kap. 2445 Statsbygg, post 31 Igangsetting av ordinære byggeprosjekter og post 49 Kjøp av eiendommer og selv om det ikke foreligger fastsatt kostnadsramme. Summen av overskridelser på postene kan ikke overstige 3 mrd. kroner i 2018.

X

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i byggeprosjekt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2018 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre byggingen av politiets nasjonale beredskapssenter som omtalt i Prop. 1 S (2017–2018) under kap. 440 Politi- og lensmannsetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, innenfor en kostnadsramme på 2 620 mill. kroner.

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 500 post 01

kap. 3500 post 01

kap. 510 post 01

kap. 3510 postene 02 og 03

kap. 525 post 21

kap. 3525 post 01

kap. 533 post 01

kap. 3533 post 02

kap. 540 post 01

kap. 3540 postene 03 og 04

kap. 540 post 21

kap. 3540 post 03

kap. 540 post 22

kap. 3540 post 05

kap. 540 post 23

kap. 3540 post 06

Kap. 540 postene 01 og 27

Kap. 3540 post 02

kap. 554 post 01

kap. 3554 post 01

kap. 563 post 01

kap. 3563 post 03

kap. 563 post 21

kap. 3563 post 02

kap. 585 post 01

kap. 3585 post 01

kap. 587 post 01

kap. 3587 post 04

kap. 595 post 01

kap. 3595 postene 02 og 03

kap. 595 post 21

kap. 3595 postene 02 og 03

kap. 595 post 45

kap. 3595 post 04

kap. 2412 post 01

kap. 5312 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Forskudd på rammetilskudd

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i statsbudsjettet for 2018 kan utgiftsføre uten bevilgning:

inntil 350 mill. kroner på kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2019 til kommuner.

inntil 150 mill. kroner på kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2019 til fylkeskommuner.

IV

Utsatt utgifts- og inntektsføring

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2018 kan gi Statens kartverk fullmakt til å plassere innbetalinger fra samfinansierte prosjekter på mellomværende med statskassen. Inntektene vil bli rapportert til statsregnskapet på det tidspunkt utgiftene i de samfinansierte prosjektene kommer til utbetaling og rapporteres til statsregnskapet.

V

Samfinansiering

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2018 kan gi Statens kartverk fullmakt til å sette i gang samfinansierte prosjekter før finansieringen i sin helhet er innbetalt til Statens kartverk, forutsatt at det er inngått en bindende avtale med betryggende sikkerhet om innbetaling mellom partene. Fullmakten begrenses oppad til 90 mill. kroner og gjelder utgifter ført på kap. 595 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, post 21 Spesielle driftsutgifter mot inntekter ført på kap. 3595 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, post 03 Samfinansiering.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2018 kan gi Statens kartverk fullmakt til å foreta bestillinger av kartgrunnlag utover gitt bevilgning under kap. 595 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, post 21 Spesielle driftsutgifter, men slik at rammen for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 250 mill. kroner.

VII

Fullmakt til nettobudsjettering

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2018 kan nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 525 Fylkesmannsembetene, post 21 Spesielle driftsutgifter, refusjoner av utgifter til fellestjenester der Fylkesmannen samordner utgiftene.

VIII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2018 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

540

Direktoratet for forvaltning og IKT

25

Medfinansieringsordning for lønnsomme IKT-prosjekter

103,0 mill. kroner

567

Nasjonale minoriteter

74

Kultur- og ressurssenter for norske rom

4,1 mill. kroner

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Tilskudd til utleieboliger

675,9 mill. kroner

78

Tilskudd til boligsosiale tiltak

4,3 mill. kroner

79

Tilskudd til heis og tilstandsvurdering

35,0 mill. kroner

590

Planlegging og byutvikling

72

Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling

16,2 mill. kroner

Andre fullmakter

IX

Husbankens låneramme

Stortinget samtykker i at Husbanken i 2018 kan gi tilsagn om lån for 17 mrd. kroner. Lånene vil bli utbetalt i 2018 og senere år.

X

Tilskudd uten krav om tilbakebetaling

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet kan:

tildele midler til fylkeskommunene som tilskudd uten krav om tilbakebetaling under kap. 550 Omstillingsdyktig næringsliv og lokalsamfunn i distriktene, post 62 Bedriftsrettede låne- og tilskuddsordninger i distriktene og post 64 Inkluderende og vekstkraftige lokalsamfunn, og under kap. 553 Omstillingsdyktige regioner, post 60 Regionale tiltak for utvikling av næringsmiljøer og tilgang til kompetanse, post 63 Grenseregionale Interreg-program og post 65 Omstillingsprogrammer ved akutte endringer i arbeidsmarkedet.

tildele midler til Innovasjon Norge, Siva og Forskningsrådet som tilskudd uten krav om tilbakebetaling under kap. 550 Omstillingsdyktig næringsliv og lokalsamfunn i distriktene, post 70 Bedriftsrettede programmer i distriktene og under kap. 553 Omstillingsdyktige regioner, post 74 Nasjonale tiltak for klynger og innovasjonsmiljø.

XI

Sikringsprosjekt på de kongelige eiendommer

Stortinget samtykker i at H.M. Kongen i 2018 kan pådra forpliktelser utover bevilgningen på kap. 1, post 51 for å gjennomføre sikringsprosjektet på de kongelige eiendommer. Kostnadsrammen settes til 591,7 mill. kroner i prisnivå per juli 2018.

Bygge- og eiendomsfullmakter

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

XII

Fullmakter til overskridelse

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2018 kan:

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med inntil 250 mill. kroner, mot dekning i reguleringsfondet.

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med beløp som tilsvarer netto gevinst fra salg av eiendommer.

XIII

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2018 kan omdisponere:

under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, mellom postene 31 og 33 og mellom postene 30 og 34.

under kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, fra post 01 til 45.

under kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen, fra post 01 til 45.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 30, 31, 33, 45 og 49.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 32 og 34, samt post 49 i de tilfeller det er aktuelt å kjøpe en eiendom som ledd i gjennomføringen av et byggeprosjekt under kurantordningen.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

XIV

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2018 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre byggeprosjekter og andre investeringsprosjekter som er omtalt under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, kap. 532 Utvikling av Fornebuområdet, kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen og kap. 2445 Statsbygg, innenfor de kostnadsrammene som er omtalt i Prop. 1 S (2017–2018) eller i tidligere proposisjoner til Stortinget.

XV

Fullmakter som gjelder kurantprosjektordningen

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2018 kan:

sette i gang byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter, uten at disse er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, når leietakeren har de husleiemidlene det er behov for innenfor gjeldende budsjettrammer.

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret, innenfor en samlet ramme på 1 500 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser, ved gjennomføring av kurante byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter og post 34 Videreføring av kurantprosjekter.

Andre fullmakter

XVI

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2018 kan:

godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Statsbygg eller av statlige virksomheter som ikke har egen salgsfullmakt, for inntil 750 mill. kroner.

godkjenne kjøp av eiendom finansiert ved salgsinntekter, innsparte midler eller midler fra reguleringsfondet for inntil 300 mill. kroner totalt, utover bevilgningen på kap. 2445 Statsbygg, post 49.

korrigere Statsbyggs balanse i de tilfellene hvor prosjekterings- og investeringsmidler ført på kap. 2445 Statsbygg blir overført til andre budsjettkapitler eller prosjektene ikke blir realisert.

Arbeids- og sosialdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 600 post 01

kap. 3600 post 02

kap. 601 post 21

kap. 3601 post 02

kap. 605 post 01

kap. 3605 postene 01, 04, 05

kap. 605 post 21

kap. 3605 post 02

kap. 621 post 21

kap. 3621 post 02

kap. 640 post 01

kap. 3640 postene 06 og 07

kap. 640 post 21

kap. 3640 post 08

kap. 642 post 01

kap. 3642 postene 06 og 07

kap. 642 post 21

kap. 3642 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste budsjettår.

III

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2018 kan:

omdisponere inntil 200 mill. kroner fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere inntil 11 mill. kroner fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid i forbindelse med forsøket med VTA i kommunal regi.

omdisponere inntil 10 prosent av bevilgningen under kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634, post 79 Funksjonsassistanse i arbeidslivet inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, post 79.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2018 kan overskride bevilgningen under kap. 2470 Statens pensjonskasse, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med inntil 50 mill. kroner mot dekning i reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2018 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 966,7 mill. kroner

77

Varig tilrettelagt arbeid

793,4 mill. kroner

VI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for gjennomføring av forsøk med velferdsobligasjoner

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2018 kan gi tilsagn som pådrar staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre forsøk med velferdsobligasjoner innenfor en ramme på inntil 10 mill. kroner på kap. 621 Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering, post 63 Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte.

Andre fullmakter

VII

Fullmakt til å ettergi rente- og avdragsfrie lån

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2018 kan ettergi rente- og avdragsfrie lån til arbeidsmarkedstiltak for personer med nedsatt arbeidsevne der dette blir vurdert som nødvendig for å sikre den videre driften.

VIII

Fullmakt til nettobudsjettering

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2018 kan nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, postene 01, 21 og 45, refusjoner av kommunenes andel av utgifter til opprettelse og drift av NAV-kontorer.

IX

Folketrygdens avkortingsregler ved sluttvederlag

Stortinget samtykker i at det ikke gjøres endringer i folketrygdens avkortingsregler knyttet til mottatt sluttvederlag.

Folketrygden

Andre fullmakter

II

Stortinget samtykker i at med virkning fra 1. januar 2018 skal følgende ytelser i folketrygden gis etter disse satsene¹:

kroner

1a.

Grunnstønad for ekstrautgifter ved uførhet etter lovens § 6-3 (laveste sats)

8 136

1b.

Ved ekstrautgifter utover laveste sats, kan grunnstønaden forhøyes til

12 420

1c.

eller til

16 284

1d.

eller til

23 988

1e.

eller til

32 508

1f.

eller til

40 596

2a-1.

Hjelpestønad til uføre som må ha hjelp i huset2 3

13 560

2a-2.

Hjelpestønad etter lovens § 6-4 til uføre som må ha tilsyn og pleie⁴

14 580

2b.

Forhøyet hjelpestønad etter lovens § 6-5 til uføre under 18 år som må ha særskilt tilsyn og pleie⁴

29 160

2c.

eller til

58 320

2d.

eller til

87 480

3.

Behovsprøvet gravferdsstønad opptil

23 337

4.

Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a)5

for første barn

46 656

for to barn

60 888

for tre og flere barn

68 988

¹ Satsene under 1, 2 og 4 er årsbeløp for ytelsene.

² Stønad til hjelp i huset gjelder tilfeller før 1. januar 1992. Ordningen foreslås avviklet fra 1. juli 2018.

³ Fra 1. januar 1997 skilles det mellom stønad til hjelp i huset og stønad til særskilt tilsyn og pleie.

⁴ Gjelder også ved uførhet som skyldes yrkesskade, jf. lovens § 12-18.

⁵ Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a) gjelder fra 1.1.2016 stønad til barnetilsyn for enslige forsørgere og etterlatte som er i arbeid. Stønaden dekker 64 pst. av dokumenterte utgifter til barnetilsyn. Beløpene i tabellen er maksimale refusjonssatser. Stønaden er inntektsprøvet.

Helse- og omsorgsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 701 post 21

kap. 3701 post 02

kap. 703 post 21

kap. 3703 post 02

kap. 710 post 21

kap. 3710 post 03

kap. 714 post 21

kap. 3714 post 04

kap. 740 post 01 og 21

kap. 3740 post 02 og 04

kap. 740 post 70

kap. 3740 post 03

kap. 740 post 60

kap. 3740 post 06

kap. 741 post 01

kap. 3741 post 02 og 50

kap. 742 post 01

kap. 3742 post 50

kap. 745 post 01

kap. 3710 post 03

kap. 745 post 01 og 21

kap. 3745 post 02

kap. 746 post 01

kap. 3746 post 02

kap. 747 post 01 og 21

kap. 3747 post 02 og 04

kap. 748 post 01

kap. 3748 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01, for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2018 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

710

Vaksiner mv.

21

Spesielle driftsutgifter

260 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2018 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

761

Omsorgstjeneste

63

Investeringstilskudd

9 790,5 mill. kroner

79

Andre tilskudd

1,0 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at:

investeringslån og driftskredittrammen til regionale helseforetak aktiveres i statens kapitalregnskap.

Helse- og omsorgsdepartementet i tilknytning til oppgjørsordningene for h-reseptlegemidler og fritt behandlingsvalg kan føre utgifter og inntekter uten bevilgning over kap. 740 Helsedirektoratet, hhv. post 71 Oppgjørsordning h-reseptlegemidler og post 72 Oppgjørsordning fritt behandlingsvalg. Netto mellomregning med helseforetakene føres ved årets slutt i kapitalregnskapet for hver av ordningene.

Barne- og likestillingsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Barne- og likestillingsdepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 842 post 01

kap. 3842 post 01

kap. 847 post 01

kap. 3847 post 01

kap. 855 post 01

kap. 3855 postene 01, 02 og 60

kap. 856 post 01

kap. 3856 post 01

kap. 858 post 01

kap. 3858 post 01

kap. 868 post 01

kap. 3868 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltingsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Andre fullmakter

III

Satser for barnetrygd

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2018 i medhold av lov 8. mars 2002 nr. 4 om barnetrygd § 10 kan betale ut barnetrygd med 11 640 kroner per barn per år.

Enslige forsørgere som fyller vilkårene for rett til utvidet stønad etter barnetrygdloven og full overgangsstønad etter folketrygdloven, og som har barn i alderen 0–3 år, har rett til et småbarnstillegg på 7 920 kroner per år. Dette tillegget gjelder per enslige forsørger, uavhengig av hvor mange barn i alderen 0–3 år vedkommende faktisk forsørger.

IV

Satser for kontantstøtte

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2018 i medhold av lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre § 7 kan betale ut kontantstøtte med følgende beløp:

Avtalt oppholdstid i barnehage (timer per uke)

Kontantstøtte i prosent av full sats

Kontantstøtte per barn i alderen 13-23 måneder

Ikke bruk av barnehageplass

100

7 500

Til og med 19 timer

50

3 750

20 timer eller mer

0

0

V

Sats for engangsstønad ved fødsel og adopsjon

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2018 i medhold av lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd § 14-17 kan utbetale engangsstønad ved fødsel og adopsjon med 61 120 kroner per barn.

Nærings- og fiskeridepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 900 post 01

kap. 3900 post 01

kap. 900 post 21

kap. 3900 post 02

kap. 902 post 01

kap. 3902 postene 01 og 03 og kap. 5574 post 75

kap. 902 post 21

kap. 3902 post 04

kap. 903 post 01

kap. 3903 post 01

kap. 904 post 01

kap. 3904 post 02

kap. 904 post 21

kap. 3904 post 02

kap. 904 post 22

kap. 3904 post 03

kap. 905 post 21

kap. 3905 post 03

kap. 910 post 01

kap. 3910 post 03

kap. 912 post 01

kap. 3912 post 01

kap. 917 post 01

kap. 3917 post 01

kap. 917 post 21

kap. 3917 post 22

kap. 923 post 21

kap. 3923 post 01

kap. 926 post 21

kap. 3926 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 917, post 22, kap. 919, post 76 og kap. 923, post 22, slik at summen av overskridelser tilsvarer merinntekter under kap. 5574, post 74.

III

Utbetaling under garantiordninger (trekkfullmakter)

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan foreta utbetalinger til Garantiinstituttet for eksportkreditt uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under byggelånsgarantiordningen overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 600 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Garantiinstituttet for eksportkreditt, post 91 Utbetaling iflg. trekkfullmakt – byggelånsgarantiordning.

IV

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 71 Miljøtiltak Raufoss, for miljøtiltak innenfor gitt garantiramme på 168 mill. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorarer og utgifter til faglig bistand ved salg av statlige aksjeposter, samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i selskapene.

overskride bevilgningen under kap. 2429 Eksportkreditt Norge AS, post 90 Utlån, til utbetaling av lån under den statlige eksportkredittordningen, men slik at utlån i 2018 ikke overstiger 37 mrd. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 905 Norges geologiske undersøkelse, post 21 Spesielle driftsutgifter, kap. 923 Havforskningsinstituttet, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 926 Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy, post 21 Spesielle driftsutgifter i forbindelse med gjennomføringen av bestemte oppdragsprosjekter, mot tilsvarende kontraktsfestede innbetalinger til disse prosjektene i 2019 under henholdsvis kap. 3905 Norges geologiske undersøkelse, post 03 Oppdragsinntekter og andre inntekter, kap. 3923 Havforskningsinstituttet, post 01 Oppdragsinntekter og kap. 3926 Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy, post 01 Oppdragsinntekter. Ved beregning av beløp som kan overføres til 2019 under de nevnte utgiftsbevilgninger, skal alle ubrukte merinntekter og mindreinntekter regnes med, samt eventuell inndekning av foregående års overskridelse på posten.

V

Fullmakt til å utgifts- og inntektsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan utgifts-/inntektsføre ut-/innbetalinger knyttet til garantiansvar overfor Eksportfinans ASA uten bevilgning, under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 70 Utbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA, og kap. 3950 Forvaltning av statlig eierskap, post 87 Innbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA, innenfor gitt garantiramme på 225 mill. kroner.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

920

Norges forskningsråd

51

Tilskudd til atomforskning

105 mill. kroner

2421

Innovasjon Norge

72

Innovasjonskontrakter

400 mill. kroner

76

Miljøteknologi

550 mill. kroner

gi tilsagn om tilskudd på 157,75 mill. euro i tillegg til eksisterende bevilgning, for å delta i de frivillige programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA. Samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar skal likevel ikke overstige 198,75 mill. euro.

VII

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan:

inngå forpliktelser for inntil 7,5 mill. kroner til utredninger og lignende ut over bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

foreta bestillinger ut over gitt bevilgning under kap. 904 Brønnøysundregistrene, post 22 Forvaltning av Altinn-løsningen, men slik at ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

VIII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan gi:

Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier for inntil 80 mill. kroner for lån til realinvesteringer og driftskapital, men slik at total ramme for nytt og gammelt ansvar ikke overstiger 201 mill. kroner.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 145 000 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utlandet innenfor Alminnelig garantiordning og inkludert Gammel alminnelig ordning.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 3 150 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utviklingsland, samt innenfor en øvre rammebegrensning på syv ganger det til enhver tid innestående beløp på ordningens grunnfond.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 5 000 mill. kroner ved byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme på 20 000 mill. kroner ved etablering av langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 10 000 mill. kroner ved kjøp av skip fra verft i Norge når disse skipene skal brukes i Norge.

IX

Garantifullmakt og fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan inngå standardavtaler for leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard med garantier overfor långiver som har pant i bygg som står på statens grunn. Garantiansvar kan kun utløses dersom staten sier opp avtalen eller nekter overføring av leierett. Samlet garantiramme for nye og gamle avtaler begrenses oppad til 25 mill. kroner. Det kan utgiftsføres utbetalinger knyttet til garantiene uten bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 80 Lånesikringsordning, bolig- og næringsformål på Svalbard, innenfor en ramme på 10 mill. kroner.

X

Dekning av forsikringstilfeller

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan:

gi tilsagn til Institutt for energiteknikk og Statsbygg om dekning av forsikringsansvar for inntil 80 000 000 euro overfor tredjeperson for instituttets og Statsbyggs ansvar etter lov av 12. mai 1972 nr. 28 om atomenergivirksomhet, kapittel III.

inngå avtaler om forsikringsansvar under beredskapsordningen for statlig varekrigsforsikring innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 2 000 mill. kroner.

XI

Utlånsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende innovasjonslån innenfor en ramme på 900 mill. kroner.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye lån under lavrisikolåneordningen innenfor en ramme på 2 500 mill. kroner.

gi Eksportkreditt Norge AS fullmakt til å gi tilsagn om lån i tråd med selskapets og eksportkredittordningens formål uten en øvre ramme.

XII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til miljøtiltak

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan:

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 190 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak på Løkken.

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 500 mill. kroner til gjennomføring av miljøtiltak i Svea og Lunckefjell.

XIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til investeringer

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan gi nytt investeringsselskap (Fornybar AS) fullmakt til å forplikte investeringer for inntil 200 mill. kroner utover gitt bevilgning.

Andre fullmakter

XIV

Fullmakt til å bortfeste

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan bortfeste hjemfalte gruveeiendommer til museale formål vederlagsfritt.

XV

Fullmakt til å erverve og avhende aksjer og opsjoner

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan gi Garantiinstituttet for eksportkreditt anledning til å erverve og avhende aksjer og opsjoner med formål å få dekning for krav i misligholds- og gjenvinningssaker. Eierskapet skal være midlertidig.

XVI

Endring i statlige eierposter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner kan:

redusere eierskapet i Ambita AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i Baneservice AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i Entra ASA helt eller delvis.

redusere eierskapet i Mesta AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i SAS AB helt eller delvis.

redusere eierskapet i Veterinærmedisinsk Oppdragssenter AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i Telenor ASA ned mot 34 prosent.

XVII

Salgsfullmakt og nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan avhende eiendom på Raudsand i Nesset kommune i Møre og Romsdal. Utgifter knyttet til eventuell avhending kan trekkes fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 3900, (ny) post 30.

XVIII

Opprettelse av holdingselskap

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2018 kan gi Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å:

etablere et holdingselskap for å forvalte eierandeler som følge av misligholds- og gjenvinningssaker under GIEKs Alminnelig garantiordning. Selskapet oppkapitaliseres med midler fra Alminnelig garantiordning. Alminnelig garantiordning kan også gi lån til holdingselskapet eller overføre andre verdier for oppkapitalisering. Holdingselskapet skal være midlertidig.

plassere aksjer eller andre verdier tilhørende Alminnelig garantiordning i holdingselskapet.

overføre utbytte fra holdingselskapet tilbake til Alminnelig garantiordning.

overføre inntekter fra salg av aksjer i holdingselskapet til Alminnelig garantiordning.

avvikle holdingselskapet, samt tilbakeføre eventuelle midler til eller dekke eventuelt kapitalbehov fra Alminnelig garantiordning.

Landbruks- og matdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1115 post 01

kap. 4115 post 02

kap. 1137 post 54

kap. 5576 post 70

kap. 1142 post 01

kap. 4142 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – ordinære forvaltningsorganer, med et beløp som tilsvarer merinntektene fra salg av eiendom. Ubenyttede merinntekter fra salg av eiendom kan regnes med ved utregning av overførbart beløp under bevilgningen.

III

Forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2018 kan overskride bevilgningen under kap. 1142 Landbruksdirektoratet, post 01 Driftsutgifter, med inntil 0,5 mill. kroner i forbindelse med forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2018 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1137

Forskning og innovasjon

71

Bioøkonomiordningen

5,8 mill. kroner

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade, erstatninger

59,3 mill. kroner

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i skogbruket

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket

95,0 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Salg av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2018 kan selge innkjøpt og opprinnelig statseiendom for inntil 25 mill. kroner.

VI

Avtale om kjøp

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2018 kan inngå avtale om kjøp av Giesesalt for en periode på inntil 6 år.

Samferdselsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 1313 post 01

kap. 4313 post 02

kap. 1320 postene 23, 30 og 72

kap. 4320 postene 01, 02 og 03

kap. 1352 post 01

kap. 4352 post 01

kap. 1354 post 21

kap. 4354 post 01

kap. 1360 postene 01 og 45

kap. 4360 post 02 og kap. 5577 post 74

kap. 1361 post 01

kap. 4361 post 07

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

nytte inntil 10 mill. kroner av salgsinntekter fra salg av ikke næringsaktive fiskerihavner under kap. 4360, post 02 til følgende formål under kap. 1360, post 30:

dekning av salgsomkostninger forbundet med salget

oppgradering og vedlikehold av fiskerihavner.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2018 kan overskride bevilgningen under kap. 1360 Kystverket, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 70 mill. kroner pr. aksjon dersom det er nødvendig å sette i verk tiltak mot akutt forurensing uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2018 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitt bevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1352

Jernbanedirektoratet

74

Tilskudd til eksterne

1 340 mill. kroner

1360

Kystverket

72

Tilskudd for overføring av gods fra veg til sjø

60 mill. kroner

1380

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

70

Tilskudd til telesikkerhet og -beredskap, fiberkabler

60 mill. kroner

V

Fullmakt til forskuttering

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2018 kan inngå avtaler om forskuttering av midler utover gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Ramme for samlede, løpende refusjonsforpliktelser

1320

Statens vegvesen

30, 31, 36 og 37

Investeringer, riksveg

3 500 mill. kroner

Forskutteringene skal refunderes uten kompensasjon for renter og prisstigning.

VI

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2018 kan:

gjennomføre disse tidligere godkjente investeringsprosjektene:

innenfor en endret kostnadsramme på:

Farriseidet-Porsgrunn

7 559 mill. kroner

E6 Hålogalandsbrua

4 080 mill. kroner

Rv 77 Tjernfjellet

627 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektet. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

pådra forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor det enkelte prosjekts kostnadsramme for prosjekter som har startet opp før 2016 og er omtalt i Prop. 1 S. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1352

Jernbanedirektoratet

72

Planlegging nye prosjekter

3 000 mill. kroner

1 500 mill. kroner

73

Investeringer, jernbane

3 000 mill. kroner

1 000 mill. kroner

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

1320

Statens vegvesen

30, 31, 34, 36 og 37

Investeringer, riksveg

3 000 mill. kroner

1360

Kystverket

30

Investeringer

120 mill. kroner

VII

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drift- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2018 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

23

Drift og vedlikehold

7 200 mill. kroner

2 800 mill. kroner

1352

Jernbanedirektoratet

71

Drift og vedlikehold

9 000 mill. kroner

3 000 mill. kroner

VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for riksvegferjedriften

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2018 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 72 Kjøp av riksvegferjetjenester, slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 10 700 mill. kroner, og slik at forpliktelsene som forfaller hvert år ikke overstiger 1 600 mill. kroner.

IX

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for Nye Veier AS

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2018 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1321 Nye Veier AS, post 70 Tilskudd til Nye Veier AS, likevel slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 21 000 mill. kroner og årlige forpliktelser ikke overstiger 5 250 mill. kroner.

Andre fullmakter

X

Salg og bortfeste av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2018 kan selge og bortfeste fast eiendom inntil en verdi av 50 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle.

XI

Restverdisikring for eksisterende materiell, oppgraderinger av eksisterende materiell og investeringer i nytt materiell

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2018 for det togmateriellet som inngår i statens kjøp av persontransporttjenester med tog på kap. 1352 Jernbanedirektoratet, post 70 Kjøp av persontransport med tog, kan:

gi en restverdigaranti for bokførte verdier på inntil 7 043 mill. kroner

gi ytterligere restverdigaranti til oppgraderinger og nyinvesteringer innenfor en ramme på inntil 1 191 mill. kroner. Det legges til grunn 75 pst. restverdigaranti.

XII

Opprettelse av post uten bevilgning

Stortinget samtykker i at kap. 1352 Jernbanedirektoratet, post 74 Tilskudd til eksterne, opprettes i statsregnskapet 2018 uten bevilgning.

XIII

Overføringer til og fra reguleringsfond

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2018 kan overføre inntil 10 mill. kroner til eller fra Nasjonal kommunikasjonsmyndighets reguleringsfond.

Klima- og miljødepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 1400 post 01

kap. 4400 post 02

kap. 1420 post 01

kap. 4420 post 01

kap. 1420 post 23

kap. 4420 postene 04, 06, 08 og 09

kap. 1429 post 01

kap. 4429 postene 02 og 09

kap. 1471 post 01

kap. 4471 postene 01 og 03

kap. 1471 post 21

kap. 4471 post 21

kap. 1472 post 50

kap. 5578 post 70

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 01 Driftsutgifter, til dekning av honorar, transaksjonskostnader og utgifter til faglig bistand i forbindelse med salg av klimakvoter.

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Kvotekjøp, generell ordning, med et beløp som svarer til inntekter fra salg av klimakvoter som er regnskapsført på kap. 4481 Salg av klimakvoter, post 01 Salgsinntekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Kjøp av klimakvoter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2018 kan inngå avtaler om kjøp av klimakvoter innenfor en samlet ramme på 1 900 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser under kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Kvotekjøp, generell ordning.

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2018 kan foreta bestillinger av materiell o.l. utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1420

Miljødirektoratet

31

Tiltak i verneområder

3 mill. kroner

38

Restaurering av myr og annen våtmark

9,5 mill. kroner

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2018 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1420

Miljødirektoratet

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder

55 mill. kroner

33

Statlige erverv, nytt vern

4,4 mill. kroner

34

Statlige erverv, nasjonalparker

1 mill. kroner

35

Statlige erverv, skogvern

116,4 mill. kroner

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpassing

156 mill. kroner

71

Marin forsøpling

15 mill. kroner

73

Tilskudd til rovvilttiltak

10 mill. kroner

78

Friluftsformål

3 mill. kroner

85

Naturinformasjonssentre

2 mill. kroner

1429

Riksantikvaren

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner

61 mill. kroner

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap

40 mill. kroner

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

10 mill. kroner

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

10 mill. kroner

74

Tilskudd til fartøyvern

15 mill. kroner

79

Tilskudd til verdensarven

15 mill. kroner

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

73

Klima- og skogsatsingen

2 014 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2018 kan pådra forpliktelser for fremtidige år til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger under kap. 1420 Miljødirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 30,7 mill. kroner.

Andre fullmakter

VIII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2018 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året for FNs klima- og skogprogram, Verdensbankens Forest Carbon Partnership Facility, Forest Investment Program og Bio-Carbon Fund plus.

Utbetalinger av kjernebidrag til Global Green Growth Institute kan foretas i henhold til organisasjonens regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til fond forvaltet av FNs Multi Partner Trust Fund og Inter-American Development Bank (IDB) kan foretas i henhold til regelverket for det enkelte fond.

IX

Utbetaling til Verdensbankens karbonfond

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2018 får unntak fra forutsetningene i Stortingets vedtak fra 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger gjennom at tilskudd til Verdensbankens Forest Carbon Partnership Facility Carbon Fund kan utbetales med det formål å betale for fremtidige verifiserte utslippsreduksjoner.

X

Utbetaling av tilskudd til offentlig-privat samarbeid

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet får unntak fra forutsetningene i Stortingsvedtak av 8. november 1984 om at utbetaling av gitte bevilgninger kun skal skje ved behov, slik at det kan utbetales tilskudd til risikoreduksjon for investeringer i avskogingsfri og bærekraftig råvareproduksjon i tråd med kriteriene for kap. 1482 Internasjonale klima- og utviklingstiltak, post 73 Klima- og skogsatsingen.

XI

Utbetaling av renter på tilskudd

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalte fra Norge under Klima- og skogsatsingen på kap. 1482, post 73 kan benyttes til tiltak etter avtale mellom Klima- og miljødepartementet og den enkelte mottaker.

Finansdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 21 post 01

kap. 3021 post 02

kap. 1600 post 21

kap. 4600 post 02

kap. 1605 post 01

kap. 4605 post 01

kap. 1610 post 01

kap. 4610 postene 01, 04 og 05

kap. 1618 post 01

kap. 4618 post 02

kap. 1618 post 01

kap. 4618 post 03

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen til oppdragsvirksomhet på kap. 1620 Statistisk sentralbyrå, post 21 Spesielle driftsutgifter, med et beløp som tilsvarer alle merinntektene på kap. 4620 Statistisk sentralbyrå, post 02 Oppdragsinntekter.

Ubrukte merinntekter og eventuelle mindreinntekter kan regnes med ved utregning av overførbart beløp på posten.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen og berører derfor også kap. 1633, post 01.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Statsministerens kontor i 2018 kan overskride bevilgningen på kap. 21 Statsrådet, post 01 Driftsutgifter, for å iverksette nødvendige sikkerhetstiltak for regjeringen.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2018 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1610

Tolletaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 mill. kroner

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35 mill. kroner

V

Fullmakter til å inngå avtaler om investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at:

det i 2018 kan inngås avtaler for oppgaver som blir avsluttet i 2018 og senere under kap. 41 Stortinget, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, innenfor den kostnadsrammen som er nevnt i Prop. 1 S (2017–2018).

Finansdepartementet i 2018 kan inngå avtaler om gjennomføring av de investeringsprosjektene som er omtalt i Prop. 1 S (2017–2018) under kap. 1618 Skatteetaten, post 22 Større IT-prosjekter, innenfor de kostnadsrammer som der er angitt.

VI

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2018 kan gi garantier for:

grunnkapitalen til Den nordiske investeringsbank innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar som ikke må overstige 1 230 785 695 euro.

lån fra Den nordiske investeringsbank vedrørende ordningen med prosjektinvesteringslån innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt garantiansvar som ikke må overstige 387 086 761 euro.

miljølån gjennom Den nordiske investeringsbank innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt garantiansvar som ikke må overstige 57 243 888 euro.

VII

Fullmakt til fortsatt bobehandling

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet for 2018 kan bestemme at det under ordningen med oppfølging av statens krav i konkursbo pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 21,7 mill. kroner. Utbetalinger dekkes av bevilgningen under kap. 1618 Skatteetaten, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Andre fullmakter

VIII

Fullmakt til å korrigere uoppklarte differanser og feilposteringer i tidligere års statsregnskap

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2018 i enkeltsaker kan korrigere uoppklarte differanser i regnskapene og feilposteringer i statsregnskapet som gjelder tidligere års regnskaper, ved postering over konto for forskyvninger i balansen i statsregnskapet i det inneværende års regnskap. Fullmakten gjelder inntil 1 mill. kroner.

IX

Nettobudsjetteringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2018 kan:

trekke direkte utgifter i forbindelse med auksjonssalg fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 4610 Tolletaten, post 02 Andre inntekter.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1610 Tolletaten, post 01 Driftsutgifter refusjoner av fellesutgifter og liknende der Tolletaten fremleier lokaler.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1618 Skatteetaten, post 01 Driftsutgifter refusjoner av fellesutgifter og liknende der Skatteetaten fremleier lokaler.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1618 Skatteetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold refusjoner fra andre offentlige institusjoner for investeringer Skatteetaten gjør i samarbeid med disse.

Forsvarsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2018 kan benytte alle merinntekter til å overskride enhver utgiftsbevilgning under Forsvarsdepartementet, med følgende unntak:

Inntekter fra militære bøter kan ikke benyttes som grunnlag for overskridelse.

Inntekter ved salg av større materiell kan benyttes med inntil 75 pst. til overskridelse av bevilgningen under kapittel 1760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kapittel 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2018 kan:

foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1720

Felleskapasiteter i Forsvaret

01

Driftsutgifter

1 517 mill. kroner

1731

Hæren

01

Driftsutgifter

30 mill. kroner

1732

Sjøforsvaret

01

Driftsutgifter

910 mill. kroner

1733

Luftforsvaret

01

Driftsutgifter

1 500 mill. kroner

1734

Heimevernet

01

Driftsutgifter

65 mill. kroner

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

01

Driftsutgifter

1 100 mill. kroner

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

80 mill. kroner

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

25 000 mill. kroner

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

165 mill. kroner

1761

Nye kampfly med baseløsning

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

34 335 mill. kroner

1790

Kystvakten

01

Driftsutgifter

2 080 mill. kroner

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 mill. kroner

1792

Norske styrker i utlandet

01

Driftsutgifter

25 mill. kroner

gi Forsvarets forskningsinstitutt fullmakt til å ha økonomiske forpliktelser på inntil 60 mill. kroner utover det som dekkes av egne avsetninger.

IV

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2018 kan gi tilsagn om økonomisk støtte utover bevilgningen, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1700

Forsvarsdepartementet

73

Forskning og utvikling

68 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2018 kan trekke salgsomkostninger ved salg av materiell og fast eiendom fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kapittel 4760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Store nyanskaffelser og kapittel 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg, post 47 Salg av eiendom.

VI

Personell

Stortinget samtykker i at:

Forsvarsdepartementet i 2018 kan fastsette lengden på førstegangstjenesten, repetisjonstjenesten og heimevernstjenesten slik det går frem av Prop. 1 S (2017–2018).

enheter oppsatt med frivillig heimevernspersonell kan overføres til forsvarsgrener og fellesinstitusjoner, og benyttes i operasjoner i utlandet.

VII

Investeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2018 kan:

starte opp nye investeringsprosjekter som er presentert i Prop. 1 S (2017–2018), innenfor de kostnadsrammer som der er omtalt.

endre tidligere godkjente prosjekter som anført i Prop. 1 S (2017–2018), herunder endrede kostnadsrammer.

starte opp og gjennomføre materiellinvesteringsprosjekter med en kostnadsramme under 500 mill. kroner

starte opp og gjennomføre eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) med en kostnadsramme under 200 mill. kroner.

nytte bevilgningen på den enkelte investeringspost, hhv. post 44, 45, 47 og 48 fritt mellom formål, bygg- og eiendomskategorier, anskaffelser og prosjekter som presentert i Prop. 1 S (2017–2018).

gjennomføre konsept- og definisjonsfasen av planlagte materiellanskaffelser.

igangsette planlegging og prosjektering av eiendoms-, bygge-, anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) innenfor rammen av bevilgningen på de respektive poster.

inkludere gjennomføringskostnader i eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter på post 47.

VIII

Fullmakter vedrørende fast eiendom

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2018 kan:

avhende fast eiendom uansett verdi til markedspris når det ikke foreligger annet statlig behov for eiendommen. Eiendommene skal normalt legges ut for salg i markedet, men kan selges direkte til fylkeskommuner eller kommuner til markedspris, innenfor EØS-avtalens bestemmelser. Dersom eiendommene er aktuelle for frilufts- eller kulturformål kan de selges på samme vilkår til Statskog SF hvis ikke fylkeskommuner eller kommuner ønsker å kjøpe eiendommene. Likeledes kan eiendommer som er nødvendige for å oppfylle samfunnets målsetting om å opprettholde en selvfinansiert sivil luftfart, selges direkte til Avinor AS. Dette gjelder følgende eiendomskategorier:

rullebaner, taksebaner med tilhørende sikkerhetsområder, flyoppstillingsplasser og andre arealer og infrastruktur for flyoperasjoner

terminal innrettet mot det service- og tjenestebehov som forbrukere og myndigheter har bruk for

områder for kollektiv og privat tilbringertjeneste

kontorer og lignende

eiendommer for fremtidig utbygging

avhende fast eiendom til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Tidspunkt for belastning av utgiftsbevilgninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2018 kan belaste utgiftsbevilgninger for bestillinger gjennom NSPA (NATO Support and Procurement Agency), andre internasjonale organisasjoner eller andre lands myndigheter fra det tidspunkt materiell blir bestilt, selv om levering først skjer senere i budsjettåret eller i et etterfølgende budsjettår.

X

Andre fullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet gjennom Forsvarsbygg i 2018 kan kjøpe/innløse boliger med fellesgjeld, slik at samlet gjeld knyttet til eierskap av slike boliger ikke overstiger 100 mill. kroner.

Olje- og energidepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1810 post 23

kap. 4810 post 02

kap. 1820 post 23

kap. 4820 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2018 kan overskride bevilgningen under kap. 1815 Petoro AS, post 73 Statlig deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk kontinentalsokkel med inntil 35 mill. kroner til utgifter som påløper i utvinningstillatelser som skal fordeles mellom deltakerne i utvinningstillatelsene etter deltakerandel.

IV

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Kongen i 2018 kan overskride bevilgningen under:

kap. 1800 Olje- og energidepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorar og utgifter til faglig bistand ved statlig kjøp/salg av aksjeposter, rådgivning samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i Statoil ASA.

kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten med inntil 5 mrd. kroner ved utøvelse av statens forkjøpsrett ved overdragelser av andeler i utvinningstillatelser på norsk kontinentalsokkel.

V

Fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2018 kan utgiftsføre uten bevilgning under:

kap. 1815 Petoro AS, post 79 Erstatninger, erstatning til Norges Bank som omfatter netto rentetap og andre dokumenterte kostnader grunnet avvik i varslet og faktisk innbetaling av valuta fra SDØE til Norges Bank, jf. avtale om overføring og kjøp av valuta fra SDØE til Norges Bank.

kap. 2440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, post 90 Lån til Norpipe Oil AS, inntil 25 mill. kroner til utlån til Norpipe Oil AS.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2018 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

72

Tilskudd til olje- og energiformål

126 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

40 mill. kroner

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 mill. kroner

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi

50

Overføring til Klima- og energifondet

400 mill. kroner

VII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2018 kan pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger innenfor følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 mill. kroner

1810

Oljedirektoratet

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

1815

Petoro AS

70

Administrasjon

35 mill. kroner

73

Statlig deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk kontinentalsokkel

100 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

22

Flom- og skredforebygging

100 mill. kroner

1840

CO₂-håndtering

70

Administrasjon, Gassnova SF

20 mill. kroner

VIII

Forpliktelser under avsetningsinstruksen og øvrige driftsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2018 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, knyttet til:

løpende forretningsvirksomhet i interessentskapene, samt deltakelse i annen virksomhet som har tilknytning til leting og utvinning av petroleum.

avsetning av statens petroleum etter avsetningsinstruksen gitt Statoil ASA.

IX

Utbyggingsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2018 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, hvor øvre grense for statens forholdsmessige andel for det enkelte prosjekt/fase utgjør inntil 5 mrd. kroner knyttet til deltakelse i:

utbyggingsprosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel.

utviklingsprosjekter under Gassled eller andre interessentskap.

X

Forpliktelser før plan for utbygging og drift og for anlegg og drift er behandlet

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2018 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten knyttet til kontraktsmessige forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift er godkjent eller før tillatelse til anlegg og drift er gitt, herunder forpliktelser knyttet til en pre-interessentskapsfase.

Andre fullmakter

XI

Utbyggingsprosjekter på norsk kontinentalsokkel

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2018 kan godkjenne prosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel under følgende forutsetninger:

Prosjektet må ikke ha prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

Øvre grense for de samlede investeringer per prosjekt utgjør 20 mrd. kroner.

Hvert enkelt prosjekt må vise akseptabel samfunnsøkonomisk lønnsomhet og være rimelig robust mot endringer i prisutviklingen for olje og naturgass.

XII

Overføring av eiendomsrett mot bruksrett

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2018 kan godkjenne overføring av eiendomsrett fra en rettighetshavergruppe hvor Petoro AS som forvalter av SDØE er en av rettighetshaverne, til en annen rettighetshavergruppe. Det forutsettes at Petoro AS som forvalter av SDØE er sikret tilstrekkelig bruksrett. Denne fullmakt vil gjelde for de prosjekter hvor Olje- og energidepartementet har fullmakt til å godkjenne plan for utbygging/anlegg og drift, samt ved mindre endringer for prosjekter hvor plan for utbygging/anlegg og drift allerede er godkjent. Fullmakten gis under forutsetning av at overføring av eiendomsrett ikke har prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

XIII

Overdragelse av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2018 kan godkjenne overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler for Petoro AS som forvalter av SDØE der det antas at ressursene i utvinningstillatelsen på tidspunkt for overdragelsen er mindre enn 3 mill. Sm³ oljeekvivalenter.

XIV

Overdragelse og samordning av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i tråd med forutsetningene i St.prp. nr. 41 (2003-2004) i 2018 kan godkjenne at Petoro AS kan delta i:

overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler i interessentskap hvor en rettighetshaver velger å tre ut av interessentskapet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

forenklet samordning av utvinningstillatelser med SDØE-andeler.

ny/endret plan for utbygging og drift av forekomster innenfor et samordnet område med SDØE-deltakelse.

overdragelse av deltakerandeler for å oppnå fortsatt harmonisering av deltakerandeler i utvinningstillatelser som er samordnet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

XV

Overdragelse av andeler i rørledninger mv.

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2018 kan godkjenne nødvendige transaksjoner for overdragelse av andeler for Petoro AS som forvalter av SDØE for å innlemme rørledninger og transportrelaterte anlegg med SDØE-andel i Gassled eller andre interessentskap. Statens andel i Gassled eller andre interessentskap skal justeres for å gjenspeile innlemmelsen.

XVI

Omgjøring av betingede lån til tilskudd

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2018 kan gi Enova SF fullmakt til å omgjøre betingede lån fra Klima- og energifondet til tilskudd etter forhåndsdefinerte og forutsigbare betingelser.

Oversikt over utgifter og inntekter i statsbudsjettet for budsjetterminen 2018

i
1000 kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Drifts - utgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

Det kongelige hus

357 734

21 493

-

336 241

-

Regjering

406 900

406 900

-

-

-

Stortinget og underliggende institusjoner

2 464 200

1 632 000

598 400

233 800

-

Høyesterett

109 967

109 967

-

-

-

Utenriksdepartementet

37 910 322

5 771 787

59 116

30 623 434

1 455 985

Kunnskapsdepartementet

61 230 156

5 659 336

26 285

55 544 535

-

Kulturdepartementet

13 946 756

2 039 850

32 118

11 874 788

-

Justis- og beredskapsdepartementet

57 043 497

34 966 739

3 408 066

18 668 692

-

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

188 848 043

5 513 045

2 420 315

180 914 683

-

Arbeids- og sosialdepartementet

34 888 383

17 961 706

840 677

12 686 000

3 400 000

Helse- og omsorgsdepartementet

165 906 926

5 407 375

20 480

160 479 071

-

Barne- og likestillingsdepartementet

27 352 267

7 825 418

-

19 526 849

-

Nærings- og fiskeridepartementet

11 107 422

4 313 702

481 100

6 039 620

273 000

Landbruks- og matdepartementet

18 499 374

1 768 126

4 032

16 727 216

-

Samferdselsdepartementet

67 450 900

16 207 500

16 071 600

35 171 800

-

Klima- og miljødepartementet

10 452 842

2 862 261

551 042

7 039 539

-

Finansdepartementet

51 538 941

16 572 341

258 400

34 708 200

-

Forsvarsdepartementet

55 021 119

36 706 663

17 614 744

699 712

-

Olje- og energidepartementet

7 951 489

1 598 389

17 000

4 436 100

1 900 000

Ymse

4 900 000

4 900 000

-

-

-

Statsbankene

113 579 284

749 010

47 699

14 980 505

97 802 070

Statlig petroleumsvirksomhet

25 000 000

-

25 000 000

-

-

Statens forretningsdrift

3 977 098

-454 344

4 421 442

10 000

-

Folketrygden

470 116 175

-

-

470 116 175

-

Statens pensjonsfond utland

183 049 000

-

-

183 049 000

-

Sum utgifter

1 613 108 795

172 539 264

71 872 516

1 263 865 960

104 831 055

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folketrygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføringer fra Statens pensjonsfond utland)

923 795 794

329 115 927

1 252 911 721

2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 038 161 565

470 116 175

1 508 277 740

Driftsutgifter

172 539 264

-

172 539 264

Nybygg, anlegg mv.

71 872 516

-

71 872 516

Overføringer til andre

610 700 785

470 116 175

1 080 816 960

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

183 049 000

-

183 049 000

3. Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-114 365 771

-141 000 248

-255 366 019

4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland

255 366 019

-

255 366 019

5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

141 000 248

-141 000 248

-

i
1000 kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Drifts- inntekter

Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv.

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbake- betalinger mv.

Skatt på formue og inntekt

246 800 000

-

-

246 800 000

-

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

326 800 000

-

-

326 800 000

-

Tollinntekter

3 450 000

-

-

3 450 000

-

Merverdiavgift

291 500 000

-

-

291 500 000

-

Avgifter på alkohol

13 800 000

-

-

13 800 000

-

Avgifter på tobakk

7 100 000

-

-

7 100 000

-

Avgifter på motorvogner

24 900 000

-

-

24 900 000

-

Andre avgifter

57 452 633

-

-

57 452 633

-

Sum skatter og avgifter

971 802 633

-

-

971 802 633

-

Renter av statens forretningsdrift

87 449

-

-

87 449

-

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 407 141

200

2 388 041

18 900

-

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 494 590

200

2 388 041

106 349

-

Renter fra statsbankene

8 785 015

-

-

8 785 015

-

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

3 387 230

-

-

3 387 230

-

Utbytte ekskl. Statoil

17 851 821

-

-

17 851 821

-

Renteinntekter og utbytte (eksl. statens forretningsdrift og Statoil)

30 024 066

-

-

30 024 066

-

Inntekter under departementene

26 041 432

16 773 296

617 679

8 650 457

-

Overføring fra Norges Bank

14 500 000

-

-

14 500 000

-

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

-

-

-

-

-

Sum andre inntekter

40 541 432

16 773 296

617 679

23 150 457

-

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

102 400 000

76 900 000

22 200 000

3 300 000

-

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

91 105 000

-

-

91 105 000

-

Aksjeutbytte fra Statoil

14 544 000

-

-

14 544 000

-

Sum petroleumsinntekter

208 049 000

76 900 000

22 200 000

108 949 000

-

Tilbakebetalinger

167 234 113

-

-

-

167 234 113

Statens pensjonsfond utland

255 366 019

-

-

255 366 019

-

Sum inntekter

1 675 511 853

93 673 496

25 205 720

1 389 398 524

167 234 113

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folketrygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

Lånetransaksjoner:

6. Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

104 831 055

-

104 831 055

Utlån til statsbanker

97 802 070

-

97 802 070

Gjeldsavdrag

-

-

-

Andre utlån, aksjetegning mv.

7 028 985

-

7 028 985

7. Tilbakebetalinger mv.

167 234 113

-

167 234 113

8. Utlån mv. (netto) (6 - 7)

-62 403 058

-

-62 403 058

9. Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8 - 5)

-203 403 306

141 000 248

-62 403 058

Statsbudsjettet

Hovedtallene i statsbudsjettet for perioden 2012–2018

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2017

Anslag regnskap 2017

Forslag 2018

2012

2013

2014

2015

2016

Driftsutgifter og investeringer ekskl. petroleumsvirksomhet

171 277
185 772
199 461
213 942
233 553
216 911
214 465
219 866

Driftsresultat forretningsdriften

26
195
-349
-593
-334
-248
-176
-454

Renter av statsgjeld

12 819
12 186
11 117
11 249
10 825
11 619
8 900
8 872

Overføringer til andre

786 412
831 385
881 498
940 912
974 232
1 048 024
1 036 160
1 071 945

Utgifter ekskl. lån og petroleums-virksomhet

970 534
1 029 538
1 091 727
1 165 509
1 218 276
1 276 306
1 259 350
1 300 229

Inntekter ekskl. lån, oljeskatter og petroleumsvirksomhet

869 636
913 084
931 719
980 197
1 009 888
1 016 800
1 026 977
1 044 863

Oljekorrigert overskudd

-100 898
-116 454
-160 008
-185 312
-208 388
-259 506
-232 373
-255 366

Overført fra Statens pensjonsfond utland

104 550
117 340
156 164
186 063
212 516
259 506
232 373
255 366

Overskudd før lånetransaksjoner

3 652
885
-3 844
751
4 127
0
0
0

Oljeskatter

232 707
206 436
176 164
110 157
47 606
59 203
76 805
91 105

Utbytte fra Statoil

13 887
14 421
22 646
15 382
10 717
9 068
9 068
14 544

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

174 499
157 880
148 229
121 673
94 270
95 500
116 500
102 400

Utgifter til statlig petroleumsvirksomhet

-25 610
-33 585
-35 372
-28 955
-27 815
-25 500
-27 000
-25 000

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

395 483
345 151
311 667
218 256
124 779
138 271
175 373
183 049

Overskudd før overføring til Statens pensjonsfond utland

294 585
228 697
151 658
32 945
-83 609
-121 235
-57 000
-72 317

Utlån og avdrag, brutto

131 630
233 208
192 855
222 159
163 718
175 771
162 108
104 831

Tilbakebetalinger

158 728
96 233
215 040
126 087
111 351
117 617
113 980
167 234

Utlån, netto

-27 098
136 974
-22 185
96 072
52 367
58 153
48 128
-62 403

Overskudd før lånetransaksjoner

3 652
885
-3 844
751
4 127
0
0
0

Samlet finansieringsbehov

-30 750
136 089
-18 341
95 321
48 240
58 153
48 128
-62 403

Samlede utgifter etter departement 2012–2018

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2012

2013

2014

2015

2016

2017 ¹

2018 ²

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

2 221
2 305
2 438
2 614
2 871
3 031
3 339

Utenriksdepartementet

31 936
35 865
35 890
40 035
41 352
36 807
37 910

Kunnskapsdepartementet

41 057
43 816
47 844
52 109
55 780
58 666
61 230

Kulturdepartementet

8 950
9 759
12 460
12 790
13 149
13 648
13 947

Justis- og beredskapsdepartementet

27 995
31 637
34 740
35 496
52 667
59 373
57 043

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

153 204
159 424
172 049
176 469
180 774
187 259
188 848

Arbeids- og sosialdepartementet

57 322
70 704
62 493
43 353
40 673
36 747
34 888

Helse- og omsorgsdepartementet

116 112
121 545
131 313
147 936
150 198
158 241
165 907

Barne- og likestillingsdepartementet

32 665
34 626
34 825
37 252
28 421
28 313
27 352

Nærings- og fiskeridepartementet

21 136
8 472
14 722
10 160
10 257
11 869
11 107

Fiskeri- og kystdepartementet

4 789
5 083
0
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

16 621
17 206
17 459
17 496
17 749
18 034
18 499

Samferdselsdepartementet

33 661
50 980
70 655
94 063
90 981
71 219
67 451

Klima- og miljødepartementet

5 065
5 420
8 616
8 323
8 519
10 379
10 453

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

6 420
6 724
0
0
0
0
0

Finansdepartementet

38 241
107 331
57 873
107 121
64 082
113 937
51 539

Forsvarsdepartementet
41 490
43 571
46 675
45 339
49 254
51 248
55 021

Olje- og energidepartementet

6 162
16 528
18 614
15 790
25 933
13 431
7 951

Ymse utgifter

66
61
0
0
1
4 182
4 900

Statsbankene

105 945
121 021
124 001
118 410
109 057
111 840
113 579

Statlig petroleumsvirksomhet

25 610
33 585
35 372
28 955
27 815
25 500
25 000

Statens forretningsdrift

2 539
2 568
1 986
2 452
3 188
3 318
3 977

Folketrygden

348 567
368 100
389 928
420 461
437 087
460 532
470 116

Statens pensjonsfond utland

395 483
345 151
311 667
218 256
124 779
138 271
183 049

Utgifter i alt

1 523 258
1 641 483
1 631 621
1 634 880
1 534 588
1 615 848
1 613 109

¹ Saldert budsjett 2017.

² Forslag 2018 Prop. 1 S (2017–2018).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Driftsutgifter (postene 1-29) etter departement 2012–2018

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2012

2013

2014

2015

2016

2017 1

2018 2

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

1 703
1 772
1 854
1 839
1 961
2 061
2 170

Utenriksdepartementet

4 825
5 245
5 510
7 686
10 741
7 315
5 772

Kunnskapsdepartementet

3 314
3 400
3 799
4 160
4 630
5 342
5 659

Kulturdepartementet

1 674
1 725
3 160
3 160
3 219
1 947
2 040

Justis- og beredskapsdepartementet

25 699
27 205
29 223
31 602
35 869
35 923
34 967

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

341
411
4 965
4 862
5 090
5 519
5 513

Arbeids- og sosialdepartementet

22 805
23 038
23 387
23 927
25 179
19 023
17 962

Helse- og omsorgsdepartementet

4 402
4 782
5 110
5 259
5 470
5 206
5 407

Barne- og likestillingsdepartementet

6 906
7 138
7 319
7 752
8 476
8 525
7 825

Nærings- og fiskeridepartementet

1 876
1 938
4 015
3 641
3 831
4 184
4 314

Fiskeri- og kystdepartementet

3 345
3 521
0
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

1 620
1 708
1 673
1 586
1 646
1 772
1 768

Samferdselsdepartementet

15 013
15 831
19 789
21 009
23 040
15 153
16 208

Klima- og miljødepartementet

2 758
2 915
2 297
2 329
2 433
2 849
2 862

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

4 376
4 578
0
0
0
0
0

Finansdepartementet

8 659
9 571
9 027
14 158
14 908
15 467
16 572

Forsvarsdepartementet

31 716
32 606
33 808
32 722
34 045
35 081
36 707

Olje- og energidepartementet

2 244
2 130
1 639
1 562
1 644
1 656
1 598

Ymse utgifter

66
61
0
0
1
4 182
4 900

Statsbankene

662
668
721
724
725
734
749

Statlig petroleumsvirksomhet

0
1
0
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

26
195
-349
-593
-334
-248
-454

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

144 031
150 439
156 948
167 382
182 574
171 691
172 539

1 Saldert budsjett 2017.

2 Forslag 2018 Prop. 1 S (2017–2018).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49) etter departement 2012–2018

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2012

2013

2014

2015

2016

2017 1

2018 ²

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

184
183
209
354
477
514
598

Utenriksdepartementet

28
93
179
282
63
79
59

Kunnskapsdepartementet

26
23
84
21
57
28
26

Kulturdepartementet

34
32
39
32
29
31
32

Justis- og beredskapsdepartementet

287
1 587
1 377
1 710
999
2 719
3 408

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

2
1
1 122
1 696
2 053
2 774
2 420

Arbeids- og sosialdepartementet
281
312
689
549
391
665
841

Helse- og omsorgsdepartementet

28
20
24
27
22
26
20

Barne- og likestillingsdepartementet

26
13
48
71
10
8
0

Nærings- og fiskeridepartementet

7
9
50
776
101
1 274
481

Fiskeri- og kystdepartementet

731
858
0
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

20
11
9
46
33
4
4

Samferdselsdepartementet

12 181
18 022
22 881
24 634
27 482
16 722
16 072

Klima- og miljødepartementet

523
429
544
494
606
666
551

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

806
828
0
0
0
0
0

Finansdepartementet

242
226
237
185
201
307
258

Forsvarsdepartementet

9 181
10 345
12 220
11 982
14 532
15 500
17 615

Olje- og energidepartementet

7
12
12
8
7
17
17

Ymse utgifter

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

166
153
106
56
62
69
48

Statlig petroleumsvirksomhet

25 610
33 585
35 372
28 955
27 815
25 500
25 000

Statens forretningsdrift

2 513
2 372
2 335
3 045
3 522
3 567
4 421

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

52 883
69 114
77 536
74 922
78 460
70 472
71 873

1 Saldert budsjett 2017.

2 Forslag 2018 Prop. 1 S (2017–2018).

3 Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Overføringer til andre (postene 50-89) etter departement 2012–2018

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2012

2013

2014

2015

2016

2017 ¹

2018 ²

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

333
351
374
421
433
457
570

Utenriksdepartementet

26 295
29 616
29 279
30 957
29 247
28 098
30 623

Kunnskapsdepartementet

37 717
40 392
43 961
47 928
51 093
53 296
55 545

Kulturdepartementet

7 242
8 003
9 262
9 599
9 902
11 670
11 875

Justis- og beredskapsdepartementet

2 009
2 844
4 139
2 184
15 799
20 732
18 669

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

152 862
159 005
165 962
169 911
173 631
178 966
180 915

Arbeids- og sosialdepartementet

11 088
10 996
11 171
11 033
11 552
12 559
12 686

Helse- og omsorgsdepartementet

111 677
116 741
126 178
142 651
144 706
153 009
160 479

Barne- og likestillingsdepartementet

25 733
27 475
27 458
29 429
19 936
19 780
19 527

Nærings- og fiskeridepartementet

4 343
4 463
5 657
5 538
5 987
6 167
6 040

Fiskeri- og kystdepartementet

713
703
0
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

14 981
15 488
15 777
15 865
16 071
16 258
16 727

Samferdselsdepartementet

6 467
7 096
7 985
8 420
10 458
35 844
35 172

Klima- og miljødepartementet

1 785
2 076
5 776
5 500
5 480
6 863
7 040

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

1 237
1 318
0
0
0
0
0

Finansdepartementet

29 303
30 990
31 403
32 859
34 196
34 836
34 708

Forsvarsdepartementet

593
621
648
634
676
667
700

Olje- og energidepartementet

3 909
4 387
4 463
4 971
5 007
5 326
4 436

Ymse utgifter

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

12 376
12 905
13 194
13 801
13 796
14 584
14 981

Statlig petroleumsvirksomhet

0
0
0
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

0
0
0
0
0
0
10

Folketrygden

348 567
368 100
389 928
420 461
437 087
460 532
470 116

Statens pensjonsfond utland

395 483
345 151
311 667
218 256
124 779
138 271
183 049

Utgifter i alt

1 194 714
1 188 722
1 204 282
1 170 417
1 109 835
1 197 914
1 263 866

1 Saldert budsjett 2017.

2 Forslag 2018 Prop. 1 S (2017–2018).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99) etter departement 2012–2018

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2012

2013

2014

2015

2016

2017 1

2018 2

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

0
0
0
0
0
0
0

Utenriksdepartementet

788
911
923
1 110
1 301
1 315
1 456

Kunnskapsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Kulturdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Justis- og beredskapsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Kommunal- og moderniserings- departementet

0
6
0
0
0
0
0

Arbeids- og sosialdepartementet

23 148
36 358
27 246
7 844
3 552
4 500
3 400

Helse- og omsorgsdepartementet

5
2
1
0
0
0
0

Barne- og likestillingsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Nærings- og fiskeridepartementet

14 909
2 062
5 000
205
338
244
273

Fiskeri- og kystdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Samferdselsdepartementet

0
10 030
20 000
40 000
30 000
3 500
0

Klima- og miljødepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Finansdepartementet

38
66 544
17 206
59 919
14 778
63 327
0

Forsvarsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Olje- og energidepartementet

2
10 000
12 500
9 250
19 275
6 432
1 900

Ymse utgifter

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

92 740
107 295
109 980
103 831
94 474
96 453
97 802

Statlig petroleumsvirksomhet

0
0
0
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

0
0
0
0
0
0
0

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

131 630
233 208
192 855
222 159
163 718
175 771
104 831

1 Saldert budsjett 2017.

2 Forslag 2018 Prop. 1 S (2017–2018).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og

folkeketrygden som vises separat.

Skatter og avgifter i perioden 2012–2018

Mill. kroner

Kapittel

Regnskap

Budsjett

2012

2013

2014

2015

2016

2017 ¹

2018 ²

5501

Skatter på formue og inntekt

233 345
243 362
238 985
237 996
240 088
238 067
244 500

5502
Finansskatt
0
0
0
0
0
1 790
2 300

5506

Avgift av arv og gaver

1 887
2 246
1 880
295
206
0
0

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

230 452
203 204
171 586
105 223
42 496
53 800
85 500

5508

Avgift på utslipp av CO₂ kontinentalsokkelen

2 251
3 293
4 516
4 959
5 108
5 400
5 600

5509

Avgift på utslipp av NOx kontinentalsokkelen

4
-61
62
-26
2
3
5

5511

Tollinntekter

3 070
3 111
3 205
3 305
3 369
3 340
3 450

5521

Merverdiavgift

220 713
233 874
242 571
252 220
266 172
270 300
291 500

5526

Avgift på alkohol

12 140
12 239
12 643
12 827
13 503
13 500
13 800

5531

Avgift på tobakkvarer mv.

7 315
7 080
7 259
7 265
7 254
7 300
7 100

5536

Avgift på motorvogner mv.

Engangsavgift

21 175
20 184
18 533
17 995
16 867
17 255
16 000

Trafikkforsikringsavgift

9 364
9 695
9 975
10 170
10 526
9 700
7 100

Vektårsavgift

326
328
359
352
344
360
350

Omregistreringsavgift

2 349
2 103
1 907
1 370
1 404
1 445
1 450

5537

Avgift på båter mv.

169
169
50
0
0
0
0

5538

Veibruksavgift på drivstoff

16 254
16 426
16 562
16 079
15 152
16 298
15 408

5541

Avgift på elektrisk kraft

7 140
7 961
7 538
8 563
10 117
10 500
11 100

5542

Avgift på mineralolje mv.

1 419
1 443
1 876
2 035
2 016
2 148
1 815

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.

4 541
4 768
5 238
5 766
6 576
6 999
7 310

5546

Avgift på sluttbehandling av avfall

17
49
53
3
0
0
0

5547

Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier

2
2
1
8
10
39
2

5548

Miljøavgift på visse klimagasser

277
282
355
345
404
467
515

5549

Avgift på utslipp av NOx

114
55
58
54
50
52
50

5550

Miljøavgift på plantevernmidler

70
64
71
68
73
50
65

5551

Avgifter knyttet til mineralvirksomhet

22
20
6
5
4
3
3

5555

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.

1 221
1 265
1 240
1 401
1 421
1 385
1 500

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.

1 835
1 911
1 968
1 961
2 026
1 900
2 350

5557

Avgift på sukker mv.

193
201
197
206
203
205
210

5559

Avgift på drikkevareemballasje

1 276
1 325
1 596
1 798
1 921
1 920
2 115

5561
Flypassasjeravgift
0
0
0
0
927
1 625
1 850

5562
Totalisatoravgift
0
0
0
0
0
0
135

5565

Dokumentavgift

7 163
7 310
7 607
8 446
8 501
8 600
9 300

5568

Sektoravgifter under Kulturdepartementet

66
70
75
75
106
103
107

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdep.

0
46
89
79
84
85
107

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdep.

184
192
167
199
235
224
236

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridep.

142
149
317
388
486
472
495

5575

Sektoravgifter under Fiskeri- og kystdep.

925
889
0
0
0
0
0

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdep.

301
140
135
138
142
285
160

5577
Sektoravgifter under Samferdselsdep.
0
0
841
847
746
986
978

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødep.

103
112
105
104
113
115
125

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet

293
312
309
333
342
358
389

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidep.

2
0
160
168
154
786
835

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser

188
236
274
281
297
295
294

5584

Andre avgifter, etterslep utgåtte avgifter

0
0
0
-6
1
0
0

5700

Trygdeavgift

104 279
111 686
119 936
129 807
133 599
139 524
144 600

5700

Arbeidsgiveravgift

147 538
157 743
164 015
169 628
171 325
177 134
182 200

Sum skatter og avgifter inkl. folketrygden

1 040 122
1 055 482
1 044 319
1 002 733
964 368
994 818
1 062 908

1 Saldert budsjett 2017.

2 Forslag 2018 Prop. 1 S (2017–2018).

Samlede inntekter i perioden 2012–2018

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2017

Anslag regnskap 2017

Forslag 2018

2012

2013

2014

2015

2016

Skatter på formue og inntekt

235 232
245 608
240 865
238 291
240 294
239 857
251 570
246 800

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

251 816
269 430
283 951
299 435
304 924
316 658
314 200
326 800

Tollinntekter

3 070
3 111
3 205
3 305
3 369
3 340
3 380
3 450

Merverdiavgift

220 713
233 874
242 571
252 220
266 172
270 300
266 700
291 500

Avgifter på alkohol

12 140
12 239
12 643
12 827
13 503
13 500
13 600
13 800

Avgifter på tobakk

7 315
7 080
7 259
7 265
7 254
7 300
7 100
7 100

Avgifter på motorvogner

33 213
32 309
30 773
29 887
29 140
28 760
27 720
24 900

Andre avgifter

43 916
45 396
46 888
49 344
52 105
55 900
55 978
57 453

Sum skatter og avgifter

807 415
849 047
868 156
892 576
916 762
935 615
940 248
971 803

Renter av statens forretningsdrift

74
85
80
76
77
89
89
87

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 010
1 964
2 334
2 659
2 527
2 440
2 623
2 407

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 084
2 049
2 413
2 735
2 604
2 529
2 712
2 495

Renter fra statsbankene

7 795
8 370
9 014
9 280
8 445
8 686
8 698
8 785

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

8 913
6 585
5 657
4 841
3 823
3 136
3 644
3 387

Utbytte ekskl. Statoil

13 277
14 528
14 029
19 651
14 703
15 103
17 388
17 852

Sum renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Statoil)

29 985
29 484
28 699
33 772
26 971
26 925
29 729
30 024

Inntekter under departementene

30 152
32 505
32 451
40 696
36 962
34 031
36 562
26 041

Overføring fra Norges Bank

0
0
0
10 419
26 589
17 700
17 726
14 500

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0
0
0
0
0
0
0
0

Sum andre inntekter

30 152
32 505
32 451
51 115
63 550
51 731
54 288
40 541

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

174 499
157 880
148 229
121 673
94 270
95 500
116 500
102 400

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

232 707
206 436
176 164
110 157
47 606
59 203
76 805
91 105

Aksjeutbytte fra Statoil

13 887
14 421
22 646
15 382
10 717
9 068
9 068
14 544

Sum petroleumsinntekter

421 093
378 737
347 039
247 212
152 594
163 771
202 373
208 049

Tilbakebetalinger

158 728
96 233
215 040
126 087
111 351
117 617
113 980
167 234

Statens pensjonsfond utland

104 550
117 340
156 164
186 063
212 516
259 506
232 373
255 366

Sum inntekter

1 554 008

1 505 394
1 649 962
1 539 559
1 486 348
1 557 695
1 575 703
1 675 512

Vedtatt budsjett 2017 (des. 2016). Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer.

1000 kroner.

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Driftsutgifter. (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Driftsresultat forretnings driften (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn- skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre overføringer (postnr. 70-89)

Utlån gjeldsavdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

247 534

21 009

21 009

0

0

0

226 525

226 525

0

0

0

Regjering

404 600

404 600

382 400

22 200

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og underliggende institusjoner

2 270 700

1 526 700

15 11 700

15 000

0

514 000

230 000

0

0

230 000

0

Høyesterett

108 462

108 462

108 462

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

36 807 422

7 314 992

4 352 939

2 962 053

0

79 378

28 097 692

0

0

28 097 692

1 315 360

Kunnskapsdepartementet

58 665 886

5 341 713

2 092 594

3 249 119

0

28 049

53 296 124

37 808 083

3 528 738

11 959 303

0

Kulturdepartementet

13 648 194

1 947 185

1 809 551

137 634

0

31 490

11 669 519

1 546 626

54 398

10 068 495

0

Justis- og beredskapsdepartementet

59 373 470

35 922 653

32 278 878

3 643 775

0

2 719 272

20 731 545

350 798

18 717 379

1 663 368

0

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

187 258 963

5 518 933

4 464 576

1 054 357

0

2 774 054

178 965 976

393 141

173 018 411

5 554 424

0

Arbeids- og sosialdepartementet

36 747 264

19 023 226

18 708 807

314 419

0

665 130

12 558 908

278 889

155 760

12 124 259

4 500 000

Helse- og omsorgsdepartementet

158 241 408

5 206 066

3 342 697

1 863 369

0

25 961

153 009 381

337 754

8 865 580

143 806 047

0

Barne- og likestillingsdepartementet

28 313 382

8 525 359

6 261 464

2 263 895

0

7 639

19 780 384

242 829

1 790 471

17 747 084

0

Nærings- og fiskeridepartementet

11 869 060

4 184 050

3 061 365

1 122 685

0

1 274 400

6 166 610

2 615 037

23 400

3 528 173

244 000

Landbruks- og matdepartementet

18 034 146

1 771 947

1 735 526

36 421

0

3 992

16 258 207

2 113 492

142 664

14 002 051

0

Samferdselsdepartementet

71 219 013

15 153 134

2 890 636

12 262 498

0

16 722 100

35 843 779

142 780

3 003 900

32 697 099

3 500 000

Klima- og miljødepartementet

10 378 982

2 849 460

1 451 920

1 397 540

0

666 408

6 863 114

643 785

436 007

5 783 322

0

Finansdepartementet

113 937 339

15 467 139

14 516 364

950 775

0

307 300

34 836 100

20 000

21 200 000

13 616 100

63 326 800

Forsvarsdepartementet

51 248 190

35 080 502

33 244 374

1 836 128

0

15 500 484

667 204

162 479

0

504 725

0

Olje- og energidepartementet

13 431 222

1 656 030

1 069 452

586 578

0

17 000

5 326 192

3 679 388

70 000

1 576 804

6 432 000

Ymse utgifter

41 81 873

4 181 873

4 181 873

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

111 839 858

734 402

723 359

11 043

0

68 560

14 584 146

7 232 593

0

7 351 553

96 452 750

Statlig petroleumsvirksomhet

25 500 000

0

0

0

0

25 500 000

0

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

3 318 250

-248 336

0

0

-248 336

3 566 586

0

0

0

0

0

Folketrygden

460 531 826

0

0

0

0

0

460 531 826

0

370 000

460 161 826

0

Statens pensjonsfond utland

138 271 000

0

0

0

0

0

138 271 000

138 271 000

0

0

0

Sum utgifter

1 615 848 044

171 691 099

138 209 946

33 729 489

-248 336

70 471 803

1 197 914 232

196 065 199

231 376 708

770 472 325

175 770 910

Forslag for 2018. Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1000 kroner

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Driftsutgifter. (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Drifts- resultat forretnings driften (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre overføringer (postnr. 70-89)

Utlån gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

357 734

21 493

21 493

0

0

0

336 241

336 241

0

0

0

Regjering

406 900

406 900

393 200

13 700

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og underliggende institusjoner

2 464 200

1 632 000

1 632 000

0

0

598 400

233 800

0

0

233 800

0

Høyesterett

109 967

109 967

109 967

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

37 910 322

5 771 787

4 378 396

1 393 391

0

59 116

30 623 434

0

0

30 623 434

1 455 985

Kunnskapsdepartementet

61 230 156

5 659 336

2 149 954

3 509 382

0

26 285

55 544 535

39 743 616

3 455 390

12 345 529

0

Kulturdepartementet

13 946 756

2 039 850

1 862 160

177 690

0

32 118

11 874 788

1 584 820

54 461

10 235 507

0

Justis- og beredskapsdepartementet

57 043 497

34 966 739

32 470 072

2 496 667

0

3 408 066

18 668 692

270 243

16 978 223

1 420 226

0

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

188 848 043

5 513 045

4 408 201

1 104 844

0

2 420 315

180 914 683

394 819

175 118 983

5 400 881

0

Arbeids- og sosialdepartementet

34 888 383

17 961 706

17 628 383

333 323

0

840 677

12 686 000

285 220

141 410

12 259 370

3 400 000

Helse- og omsorgsdepartementet

165 906 926

5 407 375

3 709 094

1 698 281

0

20 480

160 479 071

326 856

9 676 604

150 475 611

0

Barne- og likestillingsdepartementet

27 352 267

7 825 418

5 023 491

2 801 927

0

0

19 526 849

234 354

1 609 755

17 682 740

0

Nærings- og fiskeridepartementet

11 107 422

4 313 702

3 079 322

1 234 380

0

481 100

6 039 620

2 450 980

15 000

3 573 640

273 000

Landbruks- og matdepartementet

18 499 374

1 768 126

1 734 579

33 547

0

4 032

16 727 216

2 095 219

146 373

14 485 624

0

Samferdselsdepartementet

67 450 900

16 207 500

2 977 400

13 230 100

0

16 071 600

35 171 800

194 600

3 319 800

31 657 400

0

Klima- og miljødepartementet

10 452 842

2 862 261

1 492 894

1 369 367

0

551 042

7 039 539

938 220

256 707

5 844 612

0

Finansdepartementet

51 538 941

16 572 341

15 366 500

1 205 841

0

258 400

34 708 200

10 000

23 650 000

11 048 200

0

Forsvarsdepartementet

55 021 119

36 706 663

34 676 003

2 030 660

0

17 614 744

699 712

186 572

0

513 140

0

Olje- og energidepartementet

7 951 489

1 598 389

1 029 389

569 000

0

17 000

4 436 100

3 614 700

20 000

801 400

1 900 000

Ymse

4 900 000

4 900 000

4 900 000

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

113 579 284

749 010

737 725

11 285

0

47 699

14 980 505

7 480 577

0

7 499 928

97 802 070

Statlig petroleumsvirksomhet

25 000 000

0

0

0

0

25 000 000

0

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

3 977 098

-454 344

0

0

-454 344

4 421 442

10 000

0

0

10 000

0

Folketrygden

470 116 175

0

0

0

0

0

470 116 175

0

380 000

469 736 175

0

Statens pensjonsfond utland

183 049 000

0

0

0

0

0

183 049 000

183 049 000

0

0

0

Sum utgifter

1 613 108 795

172 539 264

139 780 223

33 213 385

-454 344

71 872 516

1 263 865 960

243 196 037

234 822 706

785 847 217

104 831 055

Bevilgningsregnskapet

Utgifter og inntekter i bevilgningsregnskapet per 1. halvår 2017

Mill. kroner

Utgifter

Overført fra forrige termin

Budsjettets stilling 2017

Samlet til disposisjon

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Det kongelige hus

0
248
248
194
54

Regjering

10
412
422
185
237

Stortinget og underliggende institusjoner

75
2 261
2 336
1 071
1 265

Høyesterett

0
108
109
52
57

Utenriksdepartementet

1 043
37 418
38 461
16 836
21 625

Kunnskapsdepartementet

438
58 152
58 590
34 809
23 781

Kulturdepartementet

220
13 757
13 977
8 633
5 344

Justis- og beredskapsdepartementet

837
58 847
59 684
25 868
33 816

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

1 091
187 496
188 587
113 341
75 246

Arbeids- og sosialdepartementet

487
35 368
35 855
18 555
17 300

Helse- og omsorgsdepartementet

1 214
158 205
159 419
90 781
68 638

Barne- og likestillingsdepartementet

103
27 901
28 004
14 172
13 832

Nærings- og fiskeridepartementet

1 299
11 833
13 132
5 294
7 838

Landbruks- og matdepartementet

242
18 106
18 347
13 465
4 882

Samferdselsdepartementet

2 373
71 285
73 657
35 323
38 334

Klima- og miljødepartementet

682
10 206
10 888
3 472
7 416

Finansdepartementet

650
103 113
103 762
79 612
24 150

Forsvarsdepartementet

1 780
51 992
53 772
22 644
31 128

Olje- og energidepartementet

209
13 412
13 620
6 535
7 085

Ymse utgifter

0
4 701
4 701
0
4 701

Statsbankene

357
111 600
111 957
55 592
56 365

Statlig petroleumsvirksomhet

0
27 000
27 000
13 781
13 219

Statens forretningsdrift

342
2 989
3 331
304
3 026

Folketrygden

106
453 199
453 305
223 137
230 168

Statens pensjonsfond utland

0
138 271
138 271
-39 110
177 381

Sum utgifter

13 557
1 597 878
1 611 436
744 547
866 889

Mill. kroner

Inntekter

Budsjettets stilling 2017

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Skatt på formue og inntekt

239 724
156 180
83 544

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

316 645
155 239
161 406

Tollinntekter

3 340
1 613
1 727

Merverdiavgift

270 300
123 770
146 530

Avgifter på alkohol

13 500
6 646
6 854

Avgifter på tobakk

7 300
3 432
3 868

Avgifter på motorvogner

28 760
18 651
10 109

Andre avgifter

55 904
27 441
28 463

Sum skatter og avgifter

935 473
492 972
442 501

Renter av statens forretningsdrift

89
-1
90

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 623
676
1 948

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 712
675
2 038

Renter fra statsbankene

8 698
4 434
4 264

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

3 104
2 306
799

Aksjeutbytte ekskl. Statoil

17 388
12 847
4 540

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Statoil)

29 190
19 587
9 603

Inntekter under departementene

35 762
16 326
19 436

Overføring fra Norges Bank

17 726
17 726

0

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0
0
0

Sum andre inntekter

53 488
34 051
19 436

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

111 500
62 573
48 927

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

59 203
28 331
30 872

Aksjeutbytte fra Statoil

9 068
2 018
7 050

Sum petroleumsinntekter

179 771
92 922
86 849

Tilbakebetalinger

113 980
57 484
56 497

Statens pensjonsfond utland

259 506
0
259 506

Sum inntekter

1 574 121
697 691
876 429

Bevilgningsregnskapet for 1. halvår 2016 og 2017

Mill. kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Driftsutgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

2016

2017

2016

2017

2016

2017

2016

2017

2016

2017

Det kongelige hus

179
194
15
16
0
0
164
178
0
0

Regjering

179
185
179
185
0
0
0
0
0
0

Stortinget og underliggende institusjoner

1 056
1 071
717
756
229
202
110
113
0
0

Høyesterett

45
52
45
52
0
0
0
0
0
0

Utenriksdepartementet

15 454
16 836
1 886
1 988
17
261
12 234
13 272
1 318
1 315

Kunnskapsdepartementet

33 357
34 809
1 958
2 151
15
16
31 384
32 642
0
0

Kulturdepartementet

8 033
8 633
1 528
962
9
8
6 497
7 664
0
0

Justis- og beredskapsdep.

19 167
25 868
17 597
17 354
343
396
1 227
8 118
0
0

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

110 315
113 341
2 330
2 578
897
1 276
107 088
109 487
0
0

Arbeids- og sosialdepartementet

20 370
18 555
12 678
10 052
114
182
5 730
6 399
1 848
1 922

Helse- og omsorgsdepartementet

77 946
90 781
2 423
2 629
2
3
75 521
88 149
0
0

Barne- og likestillingsdepartementet

21 243
14 172
4 202
3 852
25
5
17 016
10 315
0
0

Nærings- og fiskeridepartementet

4 428
5 294
1 798
2 015
17
439
2 501
2 696
112
144

Landbruks- og matdepartementet

13 509
13 465
794
860
23
12
12 691
12 594
0
0

Samferdselsdepartementet

57 439
35 323
9 574
6 764
11 780
8 069
6 084
20 491
30 000
0

Klima- og miljødepartementet

3 042
3 472
987
1 105
143
79
1 913
2 288
0
0

Finansdepartementet

29 484
79 612
6 998
7 482
98
85
19 858
20 972
2 530
51 074

Forsvarsdepartementet

20 932
22 644
15 721
16 743
4 816
5 550
395
351
0
0

Olje- og energidepartementet

18 499
6 535
698
731
2
1
3 550
3 825
14 250
1 979

Ymse utgifter

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

56 723
55 592
353
364
30
28
6 615
7 019
49 726
48 181

Statlig petroleumsvirksomhet

13 929
13 781
0
0
13 929
13 781
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

881
304
-884
-1 116
1 765
1 420
0
0
0
0

Folketrygden

214 401
223 137
0
0
0
0
214 401
223 137
0
0

Statens pensjonsfond utland

-34 347
-39 110
0
0
0
0
-34 347
-39 110
0
0

Sum utgifter

706 267
744 547
81 597
77 521
34 254
31 812
490 632
530 600
99 784
104 614

Lånetransaksjoner

Regnskap 2016

Budsjettets stilling 2017

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2016

Regnskap 1. halvår 2017

End- ringer i pst.

1 Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra

Statens pensjonsfond utland

1 162 481

1 200 634

3,3
636 354
640 207
0,6

2 Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld)

1 370 870

1 435 771

4,7
606 483
639 933
5,5

Driftsutgifter

182 574
172 399
-5,6
81 597
77 521
-5,0

Nybygg, anlegg mv.

78 460
71 277
-9,2
34 254
31 812
-7,1

Overføringer til andre

985 057
1 053 824
7,0
524 979
569 711
8,5

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

124 779
138 271
10,8
-34 347
-39 110
13,9

3 Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra

Statens pensjonsfond utland (1-2)

-208 389
-235 137

-

29 871
275

-

4 Overføring fra Statens pensjonsfond utland

212 516
259 506

-

0
0

-

5 Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

4 127
24 370

-

29 871
275

-

Mill. kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Salgsinntekter

Inntekter i forbindelse med nybygg/anlegg

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbake betalinger

2016

2017

2016

2017

2016

2017

2016

2017

2016

2017

Skatt på formue og inntekt

143 206
156 180
0
0
0
0
143 206
156 180
0
0

Arbeidsgiveravgift og folketrygdavgift

152 537
155 239
0
0
0
0
152 537
155 239
0
0

Tollinntekter

1 557
1 613
0
0
0
0
1 557
1 613
0
0

Merverdiavgift

130 216
123 770
0
0
0
0
130 216
123 770
0
0

Avgifter på alkohol

6 612
6 646
0
0
0
0
6 612
6 646
0
0

Avgifter på tobakk

3 534
3 432
0
0
0
0
3 534
3 432
0
0

Avgifter på motorvogner

19 639
18 651
0
0
0
0
19 639
18 651
0
0

Andre avgifter

24 871
27 441
0
0
0
0
24 871
27 441
0
0

Sum skatter og avgifter

482 174
492 972
0
0
0
0
482 174
492 972
0
0

Renter av statens forretningsdrift

-1
-1
0
0
0
0
-1
-1
0
0

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

619
676
0
0
603
658
16
18
0
0

Sum inntekter av statens forretningsdrift

618
675
0
0
603
658
15
16
0
0

Renter fra statsbankene

4 352
4 434
0
0
0
0
4 352
4 434
0
0

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

2 692
2 306
0
0
0
0
2 692
2 306
0
0

Aksjeutbytte ekskl. Statoil

9 122
12 847
0
0
0
0
9 122
12 847
0
0

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Statoil)

16 166
19 587
0
0
0
0
16 166
19 587
0
0

Inntekter under departementene

15 611
16 326
7 344
7 492
187
570
8 080
8 263
0
0

Overføring fra Norges Bank

26 589
17 726
0
0
0
0
26 589
17 726
0
0

Tilbakeføring av midler fra

Statens banksikringsfond

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Sum andre inntekter

42 200
34 051
7 344
7 492
187
570
34 669
25 989
0
0

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

52 303
62 573
38 536
48 388
11 853
12 426
1 914
1 759
0
0

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

36 581
28 331
0
0
0
0
36 581
28 331
0
0

Aksjeutbytte fra Statoil

6 312
2 018
0
0
0
0
6 312
2 018
0
0

Sum petroleumsinntekter

95 196
92 922
38 536
48 388
11 853
12 426
44 807
32 108
0
0

Tilbakebetalinger

50 839
57 484
0
0
0
0
0
0
50 839
57 484

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Sum inntekter

687 193
697 691
45 880
55 880
12 643
13 655
577 831
570 673
50 839
57 484

Lånetransaksjoner

Regnskap 2016

Budsjettets stilling 2017

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2016

Regnskap 1. halvår 2017

End- ringer i pst.

6 Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

163 718
162 108
-1,0
99 784
104 614
4,8

Utlån mv. til statsbankene

94 474
96 241
1,9
49 726
48 181
-3,1

Gjeldsavdrag

14 778
50 959

-

2 530
50 959

-

Andre utlån, aksjetegning mv.

54 466
14 908
-72,6
47 528
5 474
-88,5

7 Tilbakebetalinger mv.

111 351
113 980
2,4
50 839
57 484
13,1

8 Utlån mv. netto (6-7)

52 367
48 128
-8,1
48 945
47 130
-3,7

9 Samlet finansieringsbehov dekket av kontantbeholdning og lån(8-5) ¹⁾

48 240
23 758

-

19 074
46 856

-

10 Statslånemidler

48 240
0

-

0
0

-

11 Endring i diverse beholdninger

0
23 758

-

19 074
46 856

-

¹ Inkluderer ikke finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten

Virksomheter med særskilte fullmakter (nettobudsjetterte forvaltningsorganer)

Finansdepartementet har i samråd med berørte departementer etablert prosedyrer for innrapportering av standardiserte nøkkeltall for nettobudsjetterte virksomheter, jf. omtale i Gul bok 2010, kapittel 9.3. Tabellene 4.1 - 4.3 nedenfor oppsummerer tall som Finansdepartementet har mottatt fra de berørte departementene. Tabell 4.4 gir en oversikt over aktuelle departementer og tilhørende nettobudsjetterte virksomheter. De enkelte departementene gir i sine fagproposisjoner et mer detaljert tallgrunnlag for sine nettobudsjetterte virksomheter.

Tabellene nedenfor er en ren oppsummering av tall for enkeltvirksomheter, og det er ikke foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene. Som følge av dette vil for eksempel bevilgninger til Norges Forskningsråd som viderefordeles til øvrige nettobudsjetterte virksomheter, fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger to ganger i den aggregerte fremstillingen. Videre vil bevilgninger og tildelinger som de nettobudsjetterte virksomhetene mottar fra andre departementer eller statlige virksomheter, og som ikke tilflyter virksomheten direkte over den statlige nettobevilgning (post 50-59), fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger i tabellene 4.1 og 4.2 nedenfor. Det er gjort noen mindre reklassifiseringer i sammenligningstall for 2014 og 2015, basert på tallgrunnlag mottatt fra departementene.

Utgifter og inntekter fordelt etter art1

Budsjett

Beløp i mill. kroner

2014

2015

2016

2017

1. Utgifter

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

25 891

27 399

28 710

29 309

Varer og tjenester

13 392

14 394

14 019

13 916

Sum driftsutgifter

39 282

41 794

42 729

43 225

Investeringsutgifter

Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

2 195

2 510

2 641

2 535

Sum investeringsutgifter

2 195

2 510

2 641

2 535

Overføringer fra virksomheten ²

Utbetalinger til andre statlige regnskaper

4 607

3 488

4 354

4 361

Andre utbetalinger

3 895

5 550

5 882

6 519

Sum overføringsutgifter

8 502

9 038

10 237

10 880

Finansielle aktiviteter

Kjøp av aksjer og andeler

3

9

8

0

Andre finansielle utgifter

6

7

17

1

Sum finansielle utgifter

9

16

25

1

Sum utgifter

49 988

53 358

55 631

56 640

2. Inntekter

Driftsinntekter

Inntekter fra salg av varer og tjenester

4 146

3 668

3 478

3 347

Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser

16

15

15

16

Refusjoner

689

702

620

488

Andre driftsinntekter

2 299

2 691

2 114

1 931

Sum driftsinntekter

7 150

7 076

6 227

5 782

Investeringsinntekter

Salg av varige driftsmidler

16

102

7

6

Sum investeringsinntekter

16

102

7

6

Overføringer til virksomheten

Inntekter fra statlige bevilgninger ³

43 358

45 987

49 628

49 722

Andre innbetalinger

956

716

925

890

Sum overføringsinntekter

44 314

46 703

50 554

50 612

Finansielle aktiviteter

Innbetalinger ved salg av aksjer og andeler

0

1

36

35

Andre finansielle innbetalinger

8

11

14

1

Sum finansielle inntekter

8

12

49

36

Sum inntekter

51 488

53 892

56 837

56 436

3. Netto endring i kontantbeholdningen (2-1) ⁴

1 500

534

1 206

-205

¹ Tabell 4.1 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede brutto utgifter og inntekter fordelt etter art for årene 2014, 2015 og 2016, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2017. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen oppstilling av brutto utgifter og inntekter på en standard mal. (Tallgrunnlaget for de tre virksomhetene som gikk inn i NIBIO/LMD medio 2015, er videreført med estimerte beløp for 2015, jf. også omtale i fjorårets Gul bok).

² Overføringer fra Norges Forskningsråd (NFR) utgjør den vesentligste delen av overføringsutgiftene, med samlede overføringer på henholdsvis 7,0 mrd. kroner, 7,7 mrd. kroner og 8,7 mrd. kroner i årene 2014, 2015 og 2016, og estimerte utbetalinger i 2017 på om lag 9,2 mrd. kroner.

³ Inntekter fra statlige bevilgninger omfatter blant annet bevilgninger fra overordnet fagdepartement, bevilgninger fra andre departementer, bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer og tildelinger fra NFR. Det vises til innledende kommentarer til tabellene, hvor det fremgår at det ikke er foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene i oppstillingen.

⁴ Netto endring i kontantbeholdningen i tabell 4.1, beregnet ut fra sum inntekter med fradrag av sum utgifter, tilsvarer endringen i kontantbeholdningen mellom årene i tabell 4.3.

Inntekter etter inntektskilde¹

Inntektskilde

Budsjett

Beløp i mill. kroner

2014

2015

2016

2017

Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget

Bevilgninger fra fagdepartementet

34 144

36 020

38 438

39 170

Bevilgninger fra andre departement

5 117

5 274

5 890

5 938

Bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer

1 281

1 441

1 301

1 313

Tildelinger fra Norges forskningsråd

2 721

3 023

3 270

3 246

Sum bevilgninger

43 264

45 758

48 898

49 667

Offentlige og private bidrag

Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner

104

189

287

313

Bidrag fra private

1 561

1 030

1 056

995

Tildelinger fra internasjonale organisasjoner

602

509

509

554

Sum bidrag

2 267

1 727

1 851

1 862

Oppdragsinntekter mv.

Oppdrag fra statlige virksomheter

1 081

1 231

1 231

1 009

Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter

108

110

99

82

Oppdrag fra private

532

600

614

502

Andre inntekter

4 237

4 466

4 143

3 314

Sum oppdragsinntekter mv.

5 958

6 407

6 087

4 906

Sum inntekter

51 488

53 892

56 837

56 436

¹ Tabell 4.2 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede inntekter spesifisert etter inntektskilde for årene 2014, 2015 og 2016, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2017. Sum inntekter i tabell 4.2 skal samsvare med summen av inntekter i tabell 4.1, men gir supplerende informasjon om hva som er kilden til inntektene. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen spesifikasjon av brutto inntekter på en standard mal. (Se note 1 til tabell 4.1 vedr. NIBIO/LMD og tallgrunnlaget for 2015).

Forholdet mellom kontantbeholdning, påløpte kostnader og avsetninger pr. 31.121

Beløp i mill. kroner

2014

2015

2016

Endring 2015 til 2016

Kontantbeholdning

Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank²

15 827

16 359

17 592

1 233

Beholdning på andre bankkonti

622

619

626

7

Andre kontantbeholdninger

44

49

16

-34

Sum kontanter og kontantekvivalenter

16 493

17 028

18 234

1 206

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår³

Feriepenger mv.

2 177

2 291

2 407

116

Skattetrekk og offentlige avgifter

1 895

1 823

1 954

130

Gjeld til leverandører

2 741

3 123

3 731

608

Gjeld til oppdragsgivere

-135

-301

-347

-47

Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår

551

384

930

546

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

7 228

7 321

8 675

1 354

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i fremtidige budsjettår

Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd

304

243

254

11

Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

43

-131

-355

-224

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

1 622

2 085

2 084

-1

Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål⁴

4 030

4 119

4 421

302

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer

59

62

115

53

Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

6 058

6 379

6 520

141

Andre avsetninger

Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål

2 621

2 555

2 332

-223

Fri virksomhetskapital

643

694

729

35

Sum andre avsetninger

3 264

3 249

3 061

-188

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler⁵

-132

-123

-80

43

Annen langsiktig gjeld

75

202

58

-144

Sum langsiktig gjeld

-57

79

-22

-101

Sum netto gjeld og forpliktelser

16 493

17 028

18 234

1 206

¹ Tabell 4.3 viser samlet kontantbeholdning i nettobudsjetterte virksomheter ved utgangen av 2014, 2015 og 2016, og endringen i kontantbeholdningen mellom de to siste årene. Tabellen spesifiserer også de formål som kontantbeholdningen er bundet opp i. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egne balanseoppstillinger basert på en standard mal.

² Samlet bankbeholdning til nettobudsjetterte virksomheter på oppgjørskonto i Norges Bank tilsvarer beholdning bokført i kapitalregnskapets kontogruppe 82, eksklusiv Sametinget (konto 820501) som ikke omfattes av dette sammendraget.

³ Postene på eiendelssiden av balansen er i oppstillingen ikke spesifisert hver for seg, men er inkludert i de relaterte postene på gjeldssiden av balansen. Tallene i tabellen er derfor nettotall, og gruppen avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår, inneholder for eksempel også fordringer og andre omløpsmidler.

⁴ Forskningsprogram under behandling i NFR utgjør en betydelig del av denne avsetningen, med henholdsvis 3 117 mill. kroner, 3 159 mill. kroner og 3 305 mill. kroner for årene 2014, 2015 og 2016.

⁵ Negative tall for netto langsiktig forpliktelse knytter seg til anleggsmidler i NFR.

Oversikt over nettobudsjetterte virksomheter

Overordnet departement/virksomhet¹

Antall

Kunnskapsdepartementet²

Norges forskningsråd (NFR)

1

Universiteter ³

8

Vitenskapelige høyskoler⁴

5

Statlige høyskoler⁵

8

SIU, Senter for internasjonalisering av utdanning

1

Meteorologisk institutt⁶

1

NUPI, Norsk utenrikspolitisk institutt

1

Kulturdepartementet

Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond

1

Arbeids- og sosialdepartementet

Statens arbeidsmiljøinstitutt

1

Barne- og likestillingsdepartementet

Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO)

1

Forbrukerrådet

1

Nærings- og fiskeridepartementet

Norsk romsenter

1

Landbruks- og matdepartementet

Norsk institutt for bioøkonomi

1

Veterinærinstituttet

1

Klima- og miljødepartementet

Norsk kulturminnefond

1

Forsvarsdepartementet

Forsvarets forskningsinstitutt (FFI)

1

Sum virksomheter

34

¹ Sametinget (KMD) inngår ikke i tabellverket for nettobudsjetterte virksomheter.

² Antall virksomheter gruppert under kategoriene universiteter og høyskoler (UH-sektoren), baserer seg på KD sin publisering og gruppering av tildelingsbrev for 2016. (Det er de senere år gjennomført sammenslåing av flere virksomheter innenfor UH-sektoren.)

³ Universiteter omfatter: Nord Universitet, Norges miljø- og biovitenskapelige universitet, Norges Teknisk- naturvitenskapelige universitet, Universitet i Agder, Universitet i Bergen, Universitet i Oslo, Universitet i Stavanger, og Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

⁴ Vitenskapelige høyskoler omfatter: Norges handelshøyskole, Norges idrettshøyskole, Norges musikkhøgskole, Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo, og Høgskolen i Molde, vitenskapelig høgskole i logistikk.

⁵ Statlige høyskoler omfatter: Høgskolen i Innlandet, Høgskolen i Oslo og Akershus, Høgskolen i Sørøst-Norge, Høgskolen i Østfold, Høgskulen i Volda, Høgskulen på Vestlandet, Kunsthøgskolen i Oslo, og Samisk høgskole.

⁶ Fra 2018 vil Meteorologisk institutt bli flyttet til Klima- og miljødepartementet.

Kilde: Finansdepartementet

Vedlegg 1
Bestillingsfullmakt, tilsagnsfullmakt og garantifullmakt

1.1 Bestillings- og tilsagnsfullmakter

I sammenheng med budsjettet for 2018 foreslås det bestillings- og tilsagnsfullmakter for i alt 100 461 mill. kroner, mot 93 743 mill. kroner i Gul bok 2017.

Forslagene til bestillingsfullmakter utgjør i alt 67 734 mill. kroner, mot 59 720 mill. kroner i Gul bok 2017. Under Forsvarsdepartementet er det foreslått bestillingsfullmakter på 66 867 mill. kroner, mot 58 867 mill. kroner i Gul bok 2017. Det fremmes forslag om tilsagnsfullmakter på i alt 32 727 mill. kroner, mot 34 023 mill. kroner i Gul bok 2017. Utover fullmaktene i tabellen, foreslås det enkelte tilsagnsfullmakter uten en beløpsramme, for eksempel en fullmakt som hjemler at Statens lånekasse for utdanning kan gi tilsagn om støtte for vårhalvåret 2019 etter de samme satser som for høsthalvåret 2018. For øvrige fullmakter til å forplikte staten for fremtidige budsjettår, eksempelvis bygge- og eiendomsfullmakter under KMD og investerings-, drifts- og vedlikeholdsfullmakter under SD, vises det til forslag til romertallsvedtak under det enkelte departement.

Oversikt over bestillingsfullmakter og tilsagnsfullmakter

1 000 kroner

Kap.

Post

Betegnelse

Bestillingsfullmakt

Tilsagnsfullmakt

117

EØS-finansieringsordningene

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021

12 830 000

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021

10 784 000

161

Næringsutvikling

70

Næringsutvikling

50 000

166

Klima, miljø og fornybar energi

74

Fornybar energi

100 000

220

Utdanningsdirektoratet – direktoratet for barnehage, grunnopplæring og IKT

70

Tilskudd til læremidler mv.

30 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

20 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

237 000

231

Barnehager

21

Spesielle driftsutgifter

50 000

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

472 800

322

Bygg og offentlige rom

50

Kunst i offentlige rom

14 500

70

Nasjonale kulturbygg

599 300

430

Kriminalomsorgen

70

Tilskudd

10 000

440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten

01

Driftsutgifter

100 000

454

Redningshelikoptertjenesten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

112 000

490

Utlendingsdirektoratet

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger

50 000

540

Direktoratet for forvaltning og IKT

25

Medfinansieringsordning for lønnsomme IKT-prosjekter

103 000

567

Nasjonale minoriteter

74

Kultur- og ressurssenter for norske rom

4 100

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Tilskudd til utleieboliger

675 900

78

Tilskudd til boligsosiale tiltak

4 300

79

Tilskudd til heis og tilstandsvurdering

35 000

590

Planlegging og byutvikling

72

Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling

16 200

595

Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur

21

Spesielle driftsutgifter

250 000

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 966 700

77

Varig tilrettelagt arbeid

793 400

710

Vaksiner mv.

21

Spesielle driftsutgifter

260 000

761

Omsorgstjeneste

63

Investeringstilskudd

9 790 500

79

Andre tilskudd

1 000

900

Nærings- og fiskeridepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 500

904

Brønnøysundregistrene

22

Forvaltning av Altinn-løsningen

50 000

920

Norges forskningsråd

51

Tilskudd til atomforskning

105 000

1137

Forskning og innovasjon

71

Bioøkonomiordningen

5 800

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade, erstatninger

59 300

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i skogbruket

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket

95 000

1352

Jernbanedirektoratet

74

Tilskudd til eksterne

1 340 000

1360

Kystverket

72

Tilskudd for overføring av gods fra veg til sjø

60 000

1380

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

70

Tilskudd til telesikkerhet og -beredskap

60 000

1420

Miljødirektoratet

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder

55 000

31

Tiltak i verneområder

3 000

33

Statlige erverv, nytt vern

4 400

34

Statlige erverv, nasjonalparker

1 000

35

Statlige erverv, skogvern

116 400

38

Restaurering av myr og annen våtmark

9 500

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpassing

156 000

71

Marin forsøpling

15 000

73

Tilskudd til rovvilttiltak

10 000

78

Friluftsformål

3 000

85

Naturinformasjonssentre

2 000

1429

Riksantikvaren

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner

61 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap

40 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

10 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

10 000

74

Tilskudd til fartøyvern

15 000

79

Tilskudd til verdensarven

15 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

73

Klima- og skogsatsingen

2 014 000

1610

Tolletaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 000

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35 000

1700

Forsvarsdepartementet

73

Forskning og utvikling

68 000

1720

Felleskapasiteter i Forsvaret

01

Driftsutgifter

1 517 000

1731

Hæren

01

Driftsutgifter

30 000

1732

Sjøforsvaret

01

Driftsutgifter

910 000

1733

Luftforsvaret

01

Driftsutgifter

1 500 000

1734

Heimevernet

01

Driftsutgifter

65 000

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

01

Driftsutgifter

1 100 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

80 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

25 000 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

165 000

1761

Nye kampfly med baseløsning

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

34 335 000

1790

Kystvakten

01

Driftsutgifter

2 080 000

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 000

1792

Norske styrker i utlandet

01

Driftsutgifter

25 000

1800

Olje- og energidepartementet

72

Tilskudd til olje- og energiformål

126 000

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

40 000

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 000

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi

50

Overføring til Klima- og energifondet

400 000

2421

Innovasjon Norge

72

Innovasjonskontrakter

400 000

76

Miljøteknologi

550 000

67 734 000

32 727 400

Kilde: Finansdepartementet

1.2 Statlige garantier

For 2018 bes det om fullmakt til å gi nye garantier innenfor følgende totale garantirammer under disse ordningene:

Utenriksdepartementet

Kjøp av prevensjonsimplantater til bruk i utviklingsland

USD 140 mill.

Nærings- og fiskeridepartementet

Avtaler for leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard

25 mill. kroner

Innovasjon Norge

Lån til realinvesteringer og driftskapital

201 mill. kroner

GIEK

Alminnelig garantiordning og Gammel alminnelig ordning

145 000 mill. kroner

Eksport til og investeringer i utviklingsland

3 150 mill. kroner

Byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien

5 000 mill. kroner

Langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri

20 000 mill. kroner

Kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge

10 000 mill. kroner

Samferdselsdepartementet

Restverdigaranti for togmateriell, bokførte verdier

7 043 mill. kroner

Restverdigaranti for togmateriell, oppgraderinger og nyinvesteringer

1 191 mill. kroner

Finansdepartementet

Den nordiske investeringsbank

Grunnkapital til Den nordiske investeringsbank

1 231 mill. euro

Prosjektinvesteringslån

387 mill. euro

Miljølån

57 mill. euro

Kilde: Finansdepartementet

Det vises for øvrig til spesifisert oversikt over statens garantiansvar og utbetalinger i 2016 i Meld. St. 3 (2016–2017) Statsrekneskapen for 2016, vedlegg 4.

Økonomireglementet for staten med tilhørende utfyllende bestemmelser fastsetter normalvilkår for statlige garantier. Normalvilkårene er basert på tidligere generelle behandlinger i Stortinget av garantisaker, senest på grunnlag av Dokument nr. 3:6 (1995–96), jf. Innst. S. nr. 218 (1995–96). Stortinget har imidlertid akseptert unntak fra normalvilkårene for flere av de eksisterende ordningene. Det forutsettes at de tidligere godtatte unntakene kan legges til grunn også for garantier som gis i 2018. Vilkårene for de enkelte garantiordningene omtales i departementenes fagproposisjoner.

Fotnoter

1)

Resten av kap. 2751 (dvs. post 71 Legeerklæring og post 72 Medisinsk forbruksmateriell) er justert med KPI.

2)

Ved innføringen av uføreformen 1. januar 2015 endret ytelsen navn fra uførepensjon til uføretrygd.