Prop. 1 S

(2022–2023)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2023

Statsbudsjettet (Gul bok)

Tilråding fra Finansdepartementet 30. september 2022, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Støre)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedtrekk og prioriteringer i budsjettet for 2023

1.1 Hovedtrekk

Målet for den økonomiske politikken er økonomisk vekst som bidrar til arbeid til alle, mer rettferdig fordeling som reduserer de sosiale og geografiske forskjellene, og en sterk velferdsstat med gode tjenester uavhengig av folks lommebok og bosted. Budsjettet for 2023 er et budsjett for trygg økonomisk styring i en urolig tid.

Det er krig i Europa, og utviklingen fremover er usikker. Russlands aggressive angrep på Ukraina påvirker hele Europa, og Russland benytter nå stopp i gasstilførselen som et økonomisk pressmiddel for å ramme europeiske forbrukere. Prisveksten på varer og tjenester er høy, og energikrisen på kontinentet gir rekordhøye strømpriser. Norge har innført en av de beste strømstøtteordningene i Europa. Vi har tatt imot mange mennesker på flukt, og vi ruster opp forsvar og beredskap. Til sammen innebærer det store utgifter som må dekkes inn i budsjettet for neste år. Samtidig er det klare tegn til overoppheting av norsk økonomi. Det betyr at vi må bruke mindre oljepenger. Ellers vil det ramme vanlige folk i form av høyere priser og raskere renteøkning.

Regjeringens svar er et ansvarlig og rettferdig budsjett, som bidrar til trygghet i folks hverdag – et budsjett som prioriterer verdiene regjeringen jobber for. Vi skal komme ut av denne tiden uten at forskjellene mellom folk får vokse seg større. Så mange som mulig skal ha en jobb å gå til, og folk må ha råd til å betale regningene sine. Regjeringen vil prioritere trygge velferdstjenester i hele landet og styrket beredskap i møte med et urolig Europa.

Det er høy aktivitet i norsk økonomi. Den registrerte arbeidsledigheten har ikke vært lavere siden 2008, og sysselsettingen er høy. Aldri før har flere nordmenn hatt en jobb å gå til. Siden andre kvartal i fjor har det blitt om lag 150 000 flere sysselsatte. Høy sysselsetting og lav ledighet er blant de viktigste målene i den økonomiske politikken. Men situasjonen fører også med seg utfordringer. Mange bedrifter over hele landet melder om mangel på arbeidskraft. Det er fare for at stigende priser forplanter seg, og at priser og lønninger driver hverandre videre oppover. Konsumprisveksten har ikke vært høyere siden 1980-tallet, og prisveksten er bredere nå enn bare for få måneder siden. Utenom energipriser og avgiftsendringer steg konsumprisene med hele 4,7 pst. fra august i fjor til samme måned i år. Økt prisvekst gjelder ikke bare importerte varer og strøm, men i økende grad også norskproduserte varer og tjenester. Vår egen og andre lands erfaring viser at når prisstigningen er høy, er det viktig å reagere raskt for å få den ned. Om inflasjonen kommer ut av kontroll, vil det bli nødvendig å stramme inn så kraftig at det utløser et økonomisk tilbakeslag med stigende ledighet for å få kontroll på lønns- og prisveksten.

For gradvis å bringe den høye konsumprisveksten ned mot inflasjonsmålet på 2 pst. har Norges Bank økt renten og signalisert at den skal videre opp fremover. Penge- og finanspolitikken bør i denne situasjonen virke sammen. Hvis ikke finanspolitikken bidrar til den nødvendige stabiliseringen, vil renten måtte økes mer, slik vi nå ser i USA. Lønnsdannelsen i Norge, med frontfagsmodellen der hensynet til konkurranseutsatt sektor tillegges stor vekt, bidrar til å holde lønnsveksten nede selv med lav ledighet. Samtidig er det fare også hos oss for at vi får en utvikling der priser og lønninger presser hverandre oppover. Høyere rente slår ut i privatøkonomien til folk som har boliglån og kan gi sterkere krone og svakere konkurranseevne for næringslivet. I lang tid har utfordringer vært løst ved økt oljepengebruk. Nå er medisinen det motsatte – det er tid for lavere oljepengebruk og trygg og ansvarlig økonomisk styring. Målet er å holde arbeidsledigheten lav og sysselsettingen høy, samtidig som vi får dempet prisveksten. Klarer vi det, vil også folks kjøpekraft etter hvert øke.

Regjeringens forslag til budsjett for neste år er basert på en nedgang i oljepengebruken fra 2022 til 2023 på 0,6 pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge. Budsjettforslaget gir et uttak på 2,5 pst. av Statens pensjonsfond utland. Økte olje- og gasspriser gir betydelige ekstrainntekter for staten, som overføres fondet. Krigen i Ukraina har kommet samtidig med uro i internasjonale finansmarkeder, og markedsverdien av fondet var i slutten av september lavere enn ved årsskiftet på tross av at inntektene fra petroleum har vært høye så langt i år.

Når regjeringen foreslår å bruke mindre oljepenger og samtidig dekke store ekstrautgifter, blant annet som følge av krigen, blir det enda viktigere at vi prioriterer bedre. Regjeringen ønsker å redusere forskjellene mellom folk, både sosialt og geografisk. I tråd med Hurdalsplattformen skal de med lave og vanlige inntekter få mindre skatt, mens de med de høyeste inntektene må bidra mer.

De største innstrammingene i budsjettet kommer fra omfordeling av ekstraordinære inntekter i produksjon av kraft. Det foreslås også økt arbeidsgiveravgift på inntekter over 750 000 kroner. Grunnrenteskatt på havbruk og vindkraft på land bidrar til å utvide skattegrunnlagene og til økte skatteinntekter over tid. Også på utgiftssiden har regjeringen gjort prioriteringer for å skape handlingsrom til andre formål. Se omtale av innstramminger nedenfor.

1.2 Hovedprioriteringer i 2023

Vi er i en krevende tid med krig i Ukraina, energikrise i Europa og kraftig prisvekst. Samtidig som det er høy aktivitet i norsk økonomi, blir det dyrere for folk å leve. Hovedmålet med dette budsjettet er å bidra til å få kontroll på den kraftige prisveksten, skape trygghet for folks økonomi og arbeidsplasser og bidra til å utjevne de sosiale og geografiske forskjellene. Budsjettet for 2023 er et budsjett for trygg økonomisk styring i en urolig tid. Så mange som mulig skal ha en jobb å gå til, og folk må ha råd til å betale regningene sine. Regjeringen prioriterer trygge velferdstjenester i hele landet, og en styrket beredskap i møte med et urolig Europa.

Hovedprioriteringene for 2023 er:

Et budsjett som omfordeler rettferdig og gir trygghet for folks hverdagsøkonomi

Regjeringen vil utjevne geografiske og sosiale forskjeller. Da må vi fordele bedre. I tråd med Hurdalsplattformen skal de med lave og vanlige inntekter få mindre skatt, mens de med de høyeste inntektene må bidra mer. Det foreslås også en særskilt arbeidsgiveravgift på inntekt over 750 000 kroner, mens de med inntekt under 750 000 kroner skal få lavere skatt. Se nærmere omtale i Prop. 1 LS (2022–2023) Skatter, avgifter og toll 2023.

Regjeringen vil fortsette å hjelpe folk med høye strømregninger så lenge krisen varer. Den midlertidige strømstønadsordningen for husholdninger og borettslag foreslås derfor forlenget ut 2023. Regjeringen legger til grunn en stønadsgrad på 90 prosent i januar–mars 2023, 80 prosent i april–september 2023 og 90 prosent i oktober–desember 2023. Strømstøtten til jordbruket og veksthus og til frivillige organisasjoner forlenges ut første halvår 2023. Strømtiltakene i bostøtteordningen videreføres i desember, med utbetaling i januar. Fra 1. juli 2022 ble de statlige veiledende satsene for økonomisk sosialhjelp særskilt oppjustert. For 2023 er økningen videreført, og satsene er ytterligere økt i tråd med anslått prisvekst. Videre foreslår regjeringen at Husbanken skal kunne gi støtte til energitiltak i studentboliger, utleieboliger, omsorgsboliger og sykehjem.

Regjeringen vil dempe veksten i levekostnader for å gjøre hverdagen litt enklere for vanlige folk og familier. Maksimalprisen for en barnehageplass foreslås redusert til 3 000 kroner per måned fra 1. januar 2023, og det foreslås å innføre gratis barnehage for tredje barn i familien som går i barnehage samtidig, fra 1. august 2023. Bevilgningen er økt til tilskudd til inkludering av barn og unge, som blant annet dekker kostnader til utstyrssentraler og deltakelse i fritidsaktiviteter.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til takstreduksjonen for riks- og fylkesveiferjer. Ferjetakstene kan med dette halveres sammenlignet med nivået 1. januar 2021. Regjeringen foreslår også å legge til rette for at ferjer til øyer og samfunn uten veiforbindelse til fastlandet kan gjøres gratis.

Regjeringen har allerede sørget for at personer som mottar arbeidsavklaringspenger får forlengelse dersom de ikke er ferdig avklart. Gjennom å innføre et ferietillegg til dagpenger vil regjeringen bidra til bedre inntektssikring for dagpengemottakere.

Arbeidsledigheten er lav, og behovet for arbeidskraft er stort. Den lave ledigheten og sterke etterspørselen etter arbeidskraft gir gode muligheter for at grupper som ofte står lengre unna arbeidslivet, nå kan komme i jobb. Regjeringen vil blant annet sette i gang et forsøk med arbeidsorientert uføretrygd for nye unge uføre, og bidra til at flere med psykiske lidelser eller rusproblemer kan delta i arbeidslivet gjennom økt bevilgning til individuell jobbstøtte (IPS). Se også omtale av sysselsettings- og inntektspolitikken i Meld. St. 1 (2022–2023) Nasjonalbudsjettet 2023.

Regjeringen prioriterer med dette budsjettet de unge. Unge mennesker som vokser opp i dag, har allerede opplevd både pandemi og krig i Europa. Regjeringen vil innføre en ny ungdomsgaranti for personer under 30 år som står utenfor arbeidslivet. Garantien skal gi tett oppfølging og målrettede tiltak for denne gruppen. Regjeringen foreslår en rekke forebyggende og behandlingsrettede tiltak innen psykisk helse og rus. Barn og unge prioriteres særskilt, blant annet gjennom økt tilskudd til helsestasjons- og skolehelsetjenesten, digitale tilbud og oppsøkende arbeid. Regjeringen foreslår også flere tiltak rettet mot barnevernet, blant annet veiledning for økt kvalitet i kommunalt barnevern og utvidet tilbud for helsekartlegging av barn som bor utenfor hjemmet. Regjeringen foreslår å øke tilskuddet for at flere elever i videregående opplæring skal bli kvalifisert og formidlet til læreplass, og å øke støtten til utstyr og til borteboere i videregående opplæring.

Regjeringen vil utjevne geografiske forskjeller og legge til rette for aktivitet i hele landet. Bevilgningene til jordbruksavtalen er økt med 2 mrd. kroner i 2022 og foreslås ytterligere økt med 3,5 mrd. kroner i 2023. Økningen skal bidra til kompensasjon og gi grunnlag for forbedrede inntektsmuligheter i næringen.

Med dagens internasjonale situasjon er det viktigere enn noen gang å legge til rette for økt bosetting i Nord-Norge. Derfor foreslår regjeringen å gi tilbud om gratis barnehage for alle 1–5 åringer i tiltakssonen i Finnmark og Nord-Troms fra 1. august 2023. Regjeringen foreslår samtidig å øke slettingen av studiegjeld i Lånekassen for personer i tiltakssonen, noe som vil gjøre det mer attraktivt for uteksaminerte studenter å bosette seg i de nordligste regionene. Det foreslås også å øke tilskuddet til utbygging av bredbånd i områder uten grunnlag for kommersiell utbygging.

Et budsjett som prioriterer trygghet for våre felles velferdstjenester

Gode velferdstjenester i hele landet er avgjørende for å gi folk trygghet i hverdagen og bidrar til å redusere sosiale og geografiske forskjeller. Regjeringen prioriterer derfor velferdstjenestene i dette budsjettet og fortsetter å investere i vår felles helse, våre eldre og i barna våre. Helsetjenestene skal gi god hjelp, behandling og omsorg til befolkningen i hele landet.

Viktige offentlige velferdstjenester ytes av kommunesektoren. En god og forutsigbar kommuneøkonomi er viktig for at kommunene og fylkeskommunene skal kunne ivareta sine oppgaver. Regjeringens forslag innebærer en vekst i kommunesektorens frie inntekter på om lag 2,6 mrd. kroner. Dette er høyere enn intervallet på 1,8 til 2,3 mrd. kroner som ble signalisert i Kommuneproposisjonen, og innebærer at sektoren får dekket økte demografi- og pensjonskostnader som er anslått til 2,5 mrd. kroner.

Regjeringens forslag til budsjett gir trygghet for god helsehjelp, med sykehus som løser dagens utfordringer. Forslaget legger til rette for vekst i pasientbehandlingen i sykehusene utover behovet som følger av den demografiske utviklingen. Det foreslås også midler til økt vedlikehold, investeringer, beredskapsarbeid og intensivkapasitet.

Allmennlegetjenesten er en del av grunnmuren i helse- og omsorgstjenestene. Regjeringen vil øke rekrutteringen av fastleger og bidra til stabil legedekning i hele landet. Det foreslås å øke bevilgningen til ALIS-avtaler og å øke basistilskuddet til fastlegene, samtidig som innretningen endres for å bedre reflektere legenes arbeidsbelastning.

Budsjettet tar på alvor utfordringene etter en pandemi. Det foreslås bevilgninger til vaksiner og vaksinasjon mot covid-19 og til beredskapslagre for legemidler og smittevernutstyr. Pandemien har også tydeliggjort behovet for spesialsykepleiere, særlig intensivsykepleiere. Regjeringen foreslår bevilgninger til opprettelse av 200 nye utdanningsstillinger i 2023.

Et budsjett som kutter utslipp og legger til rette for grønne arbeidsplasser

Klimakrisen kan ikke settes på vent. Budsjettet som legges frem legger opp til høye, nødvendige kutt av klimagassutslipp. Utslippsmålene skal nås samtidig som vi sikrer sosial og geografisk omfordeling. I regjeringens første utgave av klimastatus og -plan viser regjeringen at vi vil oppfylle våre internasjonale forpliktelser. Norsk økonomi skal omstilles. Regjeringen presenterer en grønn nærings- og eksportomstillingspakke for å få fart på omstillingstakten, eksportinnsatsen og industriutviklingen i næringslivet.

Regjeringen fortsetter arbeidet med et grønt industriløft som skal bidra til lønnsomme investeringer i nye grønne verdikjeder, utslippskutt og omstilling i eksisterende næringer og industri i hele landet. Virkemiddelapparatet skal mobilisere gode prosjekter som bidrar til hurtig grønn omstilling samt andre prioriterte områder, blant annet relatert til områdene som er pekt ut i regjeringens veikart for grønt industriløft. Regjeringen vil innføre et hovedprinsipp om at prosjekter som mottar støtte gjennom det næringsrettede virkemiddelapparatet, skal ha en plass på veien mot omstillingsmålet for 2030 og at Norge skal bli et lavutslippssamfunn i 2050. Prinsippet favner både prosjekter med nøytral effekt og prosjekter med positiv effekt på grønn omstilling og er for eksempel ikke til hinder for å støtte gode prosjekter i petroleumsnæringen. Virkemiddelapparatet skal mobilisere gode prosjekter som bidrar til grønn omstilling eller svarer til andre viktige formål, blant annet relatert til områdene som er pekt ut i regjeringens veikart for et grønt industriløft.

Regjeringen foreslår også å omprioritere deler av midlene i det næringsrettede virkemiddelapparatet for å forsterke innsatsen rettet mot grønne innovasjonsprosjekter. Regjeringen vil legge til rette for en utlysning på 600 mill. kroner gjennom Grønn plattform for perioden 2023 til 2025. Videre foreslås det at minst 300 mill. kroner innenfor ordningen for innovasjonsprosjekter i næringslivet (IPN) i Forskningsrådet, avsettes til prosjekter som har en plass på vei mot lavutslippssamfunnet. I tillegg foreslår regjeringen å øke øremerkingen til grønne vekstlån innenfor innovasjonslåneordningen til 900 mill. kroner.

Prising av utslipp gjør det lønnsomt å investere i klimavennlige løsninger og øker konkurranseevnen til produksjon med lave utslipp. Regjeringen følger opp planen om å trappe opp klimaavgiftene til 2 000 2020-kroner i 2030, ved å øke avgiftene på utslipp av klimagasser med 21 pst.

Regjeringen bidrar til fremdrift og til å realisere gevinster fra Langskip, det norske demonstrasjonsprosjektet for fangst og lagring av CO₂. Langskip omfatter nå oppstart av fangst av CO₂ på Hafslund Oslo Celsios avfallsforbrenningsanlegg på Klemetsrud i tillegg til Norcems sementfabrikk. Det er tilgjengelig kapasitet i transport- og lagringskapasiteten på norsk sokkel, som skal bygges og drives av Northern Lights. Lagerinfrastrukturen bygges ut med ledig kapasitet som også kan utnyttes av fangstprosjekter i andre land. Etterfølgende anlegg i Europa og verden er en forutsetning for at CO₂-håndtering skal kunne bli et effektivt og konkurransedyktig klimatiltak. Forventede kostnader for Langskip er 27,6 mrd. kroner, hvorav forventet statlig bidrag er 17,9 mrd. kroner.

Regjeringens forslag til budsjett bidrar til å løse fremtidens energiutfordringer, med tiltak for energisparing, teknologiutvikling og satsing på havvind. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Enova, noe som vil bidra til at selskapet kan øke sin innsats i prosjekter som gir utslippsreduksjoner i ikke-kvotepliktig sektor. Støtten kan for eksempel bidra til økt elektrifisering av fartøy, tungtransport og anleggsmaskiner, og til utslippsreduksjoner i industri i ikke-kvotepliktig sektor. Det foreslås videre økte bevilgninger for å legge til rette for raskere utbygging av havvind og konsesjonsbehandling av fornybar kraft og anlegg for nett. Dette omfatter blant annet midler til grunnundersøkelser for havvindområdene i resterende relevante deler av Sørlige Nordsjø II og Utsira Nord, samt økte midler til konsekvensutredning av nye områder for vindkraft til havs.

Et budsjett som prioriterer vår alles trygghet og viser solidaritet i en urolig tid

Vi lever i en krevende tid med krig i Europa og mye usikkerhet om utviklingen fremover. Regjeringen legger frem et budsjett som bidrar til å holde egen befolkning trygg, både for dagens trusler og de som kan komme. Det er en av de viktigste oppgavene for en regjering. Budsjettet forsterker den norske forsvarsevnen og styrker sivil beredskap. Samtidig bidrar budsjettet til å trygge den nasjonale mat- og legemiddelberedskapen.

Regjeringen foreslår en samlet bevilgningsøkning på om lag 4,5 mrd. kroner til økt operativ evne i Forsvaret og til økt nasjonal militær og sivil beredskap. Av disse foreslås om lag 3,2 mrd. kroner til oppfølging av langtidsplanen for forsvarssektoren og 0,7 mrd. kroner til å videreføre tiltak for økt forsvarsevne og militær og sivil beredskap fra Prop. 78 S (2021–2022). Resterende foreslås til styrking av Heimevernet, til økt vedlikehold av bygg og andre tiltak i forsvarssektoren for økt nasjonal militær beredskap. I tillegg foreslås det bevilgning til implementering av Schengen IKT-systemer under politiet som vil bidra til økt grense-, sikkerhets- og migrasjonskontroll.

Regjeringen prioriterer videre å styrke norsk matberedskap i en krevende tid. Budsjettet vil bidra til at Norge produserer mer mat.

For å trygge forsyningen av legemidler under koronapandemien ble det inngått midlertidige avtaler for å bygge opp nasjonale beredskapslagre av legemidler. Regjeringen foreslår bevilgninger til permanente beredskapslagre for legemidler og smittevernutstyr. Samtidig arbeider regjeringen for tett tilknytning til det europeiske helseberedskapssamarbeidet.

Regjeringen legger frem et budsjett hvor Norge stiller opp for Ukraina. Vi skal ta imot ukrainske flyktninger som trenger beskyttelse, og gi både militær og sivil støtte. Flyktningene som kommer, skal inkluderes i det norske samfunnet gjennom blant annet arbeid og utdanning i kommuner over hele landet. Det er stor usikkerhet om forventede ankomster også i 2023. Det foreslås derfor 0,4 mrd. kroner i økt driftsbevilgning til politiet, UDI og IMDi som beredskap for et mulig høyere ankomstnivå. Regjeringen vil foreslå økt støtte til Ukraina på til sammen 10 mrd. kroner i 2022 og 2023. Av dette foreslår regjeringen 3 mrd. kroner til Ukraina i 2023, hvorav 1 mrd. kroner til militær støtte og 2 mrd. kroner i bistand. Sistnevnte inngår i forslag om et samlet bistandsbudsjett på 43,8 mrd. kroner, som innebærer en økning på 2,5 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2022.

1.3 Innstramminger

For å skape rom for satsingene og økte utgifter på andre områder, foreslår regjeringen betydelige omprioriteringer og inndekninger. Dette gjelder særlig innenfor skatte- og avgiftsopplegget, se omtale i Prop. 1 LS (2022–2023) Skatter, avgifter og toll 2023, men også en rekke tiltak på utgiftssiden av budsjettet.

Regjeringen foreslår å ikke starte opp nye store vei- og jernbaneprosjekter i 2023, og det foreslås også reduksjon i bevilgningene til planlegging av slike prosjekter. Det vil i de nærmeste årene være mindre rom for å starte opp store investeringsprosjekt på riksvei og jernbane enn det som følger av Nasjonal transportplan 2022–2033, og det vil ta lengre tid å gjennomføre de prioriterte prosjektene. Frem mot ny nasjonal transportplan skal både Statens vegvesen og Nye Veier se på om det er mulig å nedskalere prosjekter, for eksempel om flere strekninger kan utbedres, fremfor fullskala utbygging. Også innenfor planlegging av statlige, sivile byggeprosjekter tar regjeringen grep for å redusere kostnadene, få bedre kostnadskontroll og unngå ytterligere press i norsk økonomi. Regjeringen har blant annet besluttet vesentlige kutt i senere byggetrinn av prosjektet for nytt regjeringskvartal og nedskalerer prosjektet for campussamling ved NTNU. I tillegg avsluttes forprosjektet for samlokalisering av Havforskningsinstituttet og Fiskeridirektoratet. Rehabiliteringen av Nationaltheatret gjennomgås og utredes videre før det eventuelt fremmes forslag om gjennomføring. Grepene regjeringen foreslår innenfor samferdsel og bygg gir innsparinger i 2023-budsjettet, men ikke minst er de viktige for å skape budsjettmessig handlingsrom i årene fremover.

Utgiftene til CO₂-kompensasjonsordningen øker betydelig i 2023-budsjettet og er forventet å øke videre i årene som kommer. Regjeringen foreslår at det innføres et kvoteprisgulv i ordningen. Dette reduserer isolert sett utgiftene under ordningen med 2,7 mrd. kroner i 2023, men andre forhold gjør at utgiftene til ordningen likevel øker med 1,9 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2022.

Regjeringens forslag om et ettårig trekk i rammetilskuddet for kommuner og fylkeskommuner som ventes å ha ekstra høye inntekter fra konsesjonskraft, bidrar med 3 mrd. kroner til andre prioriterte formål.

Regjeringen foreslår også en rekke andre innsparinger. Tilskuddet til lavere bompengetakster foreslås redusert med 0,4 mrd. kroner. Videre foreslår regjeringen å nominelt videreføre en rekke ordninger, deriblant integreringstilskuddet, lærlingtilskuddet, barnetrygden, kontantstøtten og engangsstønaden. Gevinstuttaket fra endrede jobbreisevaner i staten foreslås økt med 0,7 mrd. kroner. Regjeringen foreslår å tilpasse nivået på arbeidsmarkedstiltak til situasjonen i arbeidsmarkedet, noe som gir om lag 0,7 mrd. kroner i lavere utgifter sammenlignet med Saldert budsjett 2022. Videre foreslår regjeringen å redusere opptjeningsperioden for dagpenger fra tre til ett år. Dette gir om lag 0,2 mrd. kroner i lavere utgifter i 2023 og større innsparinger på sikt. Bevilgningen til skogvern foreslås redusert med 0,2 mrd. kroner i 2023. Regjeringen foreslår at universitetene og høyskolene skal kreve minst kostnadsdekkende studieavgift fra studenter utenfra EØS og Sveits fra og med høstsemesteret 2023.

2 Nærmere om budsjettforslaget

2.1 Hovedtall i budsjettet

Det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet måles ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. I beregningen korrigeres det blant annet for virkningene av økonomiske svingninger på skatter, avgifter, renter og arbeidsledighetstrygd. Regjeringens budsjettforslag for 2023 innebærer et strukturelt, oljekorrigert underskudd på 316,8 mrd. kroner. Anslaget for det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet som andel av trend-BNP for Fastlands-Norge i 2023 reduseres med 0,6 prosentenheter sammenlignet med anslaget for 2022. Målt som andel av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2023 utgjør underskuddet 2,5 pst.

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2022 til 2023 anslås til 1,3 pst.

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet og Statens pensjonsfond

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet anslås til 257,0 mrd. kroner i 2023. Dette underskuddet motsvares av en overføring fra Statens pensjonsfond utland, slik at statsbudsjettet er i balanse. Forskjellen mellom det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet og det oljekorrigerte budsjettunderskuddet er nærmere redegjort for i Nasjonalbudsjettet 2023.

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres til Statens pensjonsfond utland. For 2023 ligger netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten an til å bli 1 384,3 mrd. kroner, som er 1 127,3 mrd. kroner høyere enn overføringen fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet for å dekke det oljekorrigerte underskuddet. Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond anslås til 287,8 mrd. kroner, hvorav 274,5 mrd. kroner fra utenlandsdelen av fondet. Dette innebærer at det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond i 2023 anslås til 1 415,0 mrd. kroner.

Utenlandsdelen av Statens pensjonsfond anslås til 12 500 mrd. kroner ved inngangen til 2023. Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond anslås til 12 848 mrd. kroner ved inngangen til 2023.

Boks 2.1 Veksten i statsbudsjettets utgifter

Statsbudsjettets underliggende, reelle utgiftsvekst anslås til 22,3 mrd. 2023-kroner, som tilsvarer 1,3 pst. Dette er lavere enn snittet siden 2001 som må ses i sammenheng med utfasing av ekstraordinære midlertidige tiltak i 2022 som følge av pandemien. Den nominelle utgiftsveksten er anslått til 4,9 pst. Prisveksten i statsbudsjettets utgifter anslås til 3,5 pst.

Ved beregningen av den underliggende utgiftsveksten holdes utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter utenom. I tillegg korrigeres det for enkelte regnskapsmessige forhold og ekstraordinære endringer.

Utviklingen på ulike utgiftsområder over tid er nærmere omtalt i kapittel 4.

Tabell 2.1 Hovedtall i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond utenom lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

A

Statsbudsjettets inntekter i alt

1 559,0

2 875,0

84,4

A.1

Inntekter fra petroleumsvirksomhet

304,0

1 412,6

364,7

A.2

Inntekter utenom petroleumsvirksomhet

1 255,0

1 462,4

16,5

B

Statsbudsjettets utgifter i alt

1 581,6

1 747,8

10,5

B.1

Utgifter til petroleumsvirksomhet

26,5

28,3

6,8

B.2

Utgifter utenom petroleumsvirksomhet

1 555,1

1 719,5

10,6

=

Overskudd i statsbudsjettet før overføring til Statens pensjonsfond utland (A-B)

-22,6

1 127,3

-

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland

277,5

1 384,3

398,8

=

Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2)

-300,1

-257,0

-14,3

+

Overført fra Statens pensjonsfond utland

300,1

257,0

-14,3

=

Statsbudsjettets overskudd

0,0

0,0

+

Netto avsatt i Statens pensjonsfond utland

-22,6

1 127,3

+

Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond

233,8

287,8

23,1

=

Samlet overskudd i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond

211,2

1 415,0

Kilde: Finansdepartementet

2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Tabell 2.2 viser statsbudsjettets inntekter og utgifter når petroleumsvirksomheten og lånetransaksjoner holdes utenom.

2.2.1 Inntekter

De største inntektene kommer fra skatter og avgifter fra Fastlands-Norge. Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 1 355,6 mrd. kroner i 2023. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeids-giveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Anslagene for skatter og avgifter for 2023 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2022, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på vekstforutsetningene for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2023. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og kommunale og fylkeskommunale skattører.

Regjeringens forslag til budsjett inneholder skatte- og avgiftsskjerpelser i 2023 på om lag 46,1 mrd. kroner bokført og 34,4 mrd. kroner påløpt. Skatte- og avgiftsopplegget for 2023 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2022–2023) Skatter, avgifter og toll 2023.

Inntekter utenom skatter og avgifter består i hovedsak av utbytteinntekter, renteinntekter og salgs- og leieinntekter. Det vises til nærmere omtale i kapittel 3.

Tabell 2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Statsbudsjettets inntekter (utenom petroleum)

1 255,0

1 462,4

16,5

Sum skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

1 169,0

1 355,6

16,0

Skatt på formue og inntekt

322,1

408,5

26,8

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

378,0

421,2

11,4

Merverdiavgift

360,5

393,0

9,0

Avgifter på tobakk og alkohol

22,8

22,5

-1,7

Avgifter på motorvogner

21,0

20,2

-3,8

Elektrisitetsavgift

9,8

9,9

1,0

Tollinntekter

3,7

4,3

16,6

Andre avgifter

51,1

76,2

49,0

Renter og aksjeutbytte

39,0

59,5

52,6

Inntekter fra statens forvaltningsbedrifter

4,1

3,8

-7,3

Andre inntekter

42,8

43,5

1,5

Statsbudsjettets utgifter (utenom petroleum)

1 555,1

1 719,5

10,6

Sum folketrygden

553,9

588,6

6,3

Alderspensjon

269,2

289,3

7,5

Sykepenger

47,9

51,8

8,2

Øvrige sosiale formål

161,0

171,0

6,2

Helsetjenester

37,4

40,5

8,3

Foreldrepenger

23,2

26,1

12,7

Arbeidsliv

15,2

9,9

-35,0

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

190,0

204,5

7,7

Regionale helseforetak

182,4

200,1

9,7

Forsvar

69,1

75,8

9,8

Samferdsel

81,1

82,8

2,1

Høyere utdanning, forskning og fagskoler

55,1

57,2

3,9

Bistand¹

39,2

41,7

6,3

Politi og påtalemyndighet

24,1

25,2

4,4

Jordbruksavtalen

18,5

24,1

30,5

Barnetrygd og kontantstøtte

19,5

20,5

5,2

Renter på statsgjeld

10,3

11,5

12,5

Andre utgifter

312,0

387,4

24,2

Oljekorrigert overskudd

-300,1

-257,0

-14,3

¹ Den ODA-godkjente bistanden inkluderer i tillegg midler til Norfund (grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland og kapitalinnskudd i klimainvesteringsfondet) og enkelte bistandsmidler under Kunnskapsdepartementet, Finansdepartementet og Kommunal- og distriktsdepartementet.

Kilde: Finansdepartementet

2.2.2 Utgifter

De største utgiftene gjelder folketrygdens ytelser som til sammen anslås til 588,6 mrd. kroner i 2023. Andre større utgifter er rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner, overføringene til de regionale helseforetakene og utgifter til investeringer og drift innen samferdsel. En vesentlig del av øvrige utgifter er driftsutgifter i store etater som Arbeids- og velferdsetaten, Forsvaret og politi og påtalemyndighet, statlige byggeprosjekter, overføringer til universitets- og høyskolesektoren og ulike tilskudd.

Utgiftene på statsbudsjettet omtales nærmere under hvert departement i avsnitt 2.4. Folketrygdens utgifter omtales nærmere i avsnitt 2.5.

2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Staten lånefinansierer ikke utgifter til drift, investeringer eller overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, hvor disse utgiftene inngår, finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Det vises til nærmere omtale av prinsipper og praksis for budsjettering av lånetransaksjoner i avsnitt 8.2.

Statens lånetransaksjoner omfatter blant annet utlån til husholdninger og næringsliv, salg og kjøp av aksjer og innskudd i foretak og fond. Investeringer i selskaper regnes som lånetransaksjoner dersom forventet avkastning minst tilsvarer avkastningen på alternative plasseringer. Med avkastning på alternative plasseringer menes finansiell avkastning som svarer til risikoen ved plasseringen. Lånetransaksjoner inngår verken i det oljekorrigerte budsjettunderskuddet eller i det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Lånetransaksjoner finansieres ved at staten tar opp lån. Prinsipper og praksis for budsjettering av lånetransaksjoner omtales nærmere i avsnitt 8.2

Tabell 2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Lånetransaksjoner utenom petroleumsvirksomhet

Utlån, aksjetegning mv.¹

210,7

147,8

-29,8

- Tilbakebetalinger

115,1

222,6

93,5

- Statsbudsjettets overskudd

0,0

0,0

= Netto finansieringsbehov

95,6

-74,8

-178,3

+ Gjeldsavdrag

0,0

78,5

= Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

95,6

3,6

-96,2

¹ Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland i 2022 jf. omtale i avsnitt 3.3.4.

Kilde: Finansdepartementet

Forskjellen mellom nye utlån mv. og tilbakebetalinger gir staten et brutto finansieringsbehov som anslås til 3,6 mrd. kroner i 2023. Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 2.3. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for fremtidige tilskudd. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når det korrigeres for disse størrelsene, anslås statens likviditetsjusterte finansieringsbehov i 2023 til om lag 112 mrd. kroner.

Lånetransaksjoner og finansieringsbehov omtales nærmere i kapittel 3, mens statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter omtales i kapittel 7.

2.4 Oversikt over utgifter under de ulike departementene

2.4.1 Innledning

I denne delen omtales hovedtrekkene i utgiftene per departement. Tabellene viser utgiftene etter programområde og programkategori i Saldert budsjett 2022 og forslaget for 2023. Tallene for de to årene er ikke i alle tilfeller fullt ut sammenlignbare. For eksempel vil overføring av oppgaver mellom departementene, og tilsvarende overføring av bevilgninger, gi en endring i bevilgningsrammene, uten at det er en reell omprioritering mellom formål.

I tabellene oppgis Saldert budsjett 2022 som bevilgningsnivå i 2022. Tilleggsbevilgninger gjennom 2022 er derfor ikke inkludert i tallene for 2022. I den grad tilleggsbevilgninger gjennom 2022 er ført videre i 2023-budsjettet, vil tabellen vise en økt bevilgning fra 2022 til 2023. Det vil for eksempel gjelde virkningen av lønnsoppgjøret i staten våren 2022, som ikke var fordelt til departementene i Saldert budsjett 2022. Helårsvirkningen av lønnsoppgjøret i staten i 2022 er imidlertid innarbeidet i forslaget til budsjett for 2023.

2.4.2 Utenriksdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Programområde 02 Utenriksforvaltning

02.00 Administrasjon av utenrikspolitikken

2 521,2

2 569,1

1,9

02.10 Utenriksformål

7 087,6

7 140,5

0,7

Sum før lånetransaksjoner

9 608,8

9 709,6

1,0

Lånetransaksjoner

0,4

0,4

0,0

Sum Utenriksforvaltning

9 609,2

9 710,0

1,0

Programområde 03 Internasjonal bistand

03.00 Forvaltning av utviklingssamarbeidet

2 367,6

2 489,5

5,1

03.10 Utviklingssamarbeidet

33 758,6

36 112,0

7,0

Sum før lånetransaksjoner

36 126,3

38 601,5

6,9

Lånetransaksjoner

1 989,9

1 989,9

0,0

Sum Internasjonal bistand

38 116,1

40 591,4

6,5

Sum Utenriksdepartementet

47 725,3

50 301,3

5,4

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Utenriksdepartementet:

bistand til Ukraina

matsikkerhet

klimatilpasning

flyktninger og fordrevne

nordområdene

Regjeringen foreslår et samlet bistandsbudsjett på 43,8 mrd. kroner for 2023. Foruten bistandsformål under Utenriksdepartementet omfatter bistandsrammen klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet, samt mindre utgifter under Finansdepartementet, Kunnskapsdepartementet og Kommunal- og distriktsdepartementet. Til sammen utgjør det en økning på 2,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2022. Veksten i anslått brutto nasjonalinntekt (BNI) er ekstraordinær høy, og må ses i lys av prisene på olje og gass. Dersom bistandsbudsjettet skulle utgjøre 1,00 pst. av BNI måtte økningen sammenlignet med Saldert budsjett 2022 vært 16,8 mrd. kroner. Regjeringen har ikke funnet rom til å prioritere en slik økning i et budsjett som er preget av stort inndekningsbehov. Regjeringens forslag utgjør derfor 0,75 pst. av anslått BNI. Invasjonen av Ukraina har skapt den største krisen i Europa siden andre verdenskrig. Innenfor bistandsbudsjettet i 2023 prioriterer regjeringen 2 mrd. kroner i bistand til Ukraina, som en del av til sammen 10 mrd. kroner i bistand og militær støtte som regjeringen vil foreslå i årene 2022 og 2023. Regjeringen foreslår ikke konkrete formål nå, men at støtten innrettes i dialog med ukrainske myndigheter. I 2023 kan bistanden bl.a. gå til humanitær nødhjelp, driftsstøtte til den ukrainske staten og gjenoppbygging dersom det blir aktuelt. Regjeringen vil fortsette å øke bistanden i årene fremover med en målsetting om å bruke 1 pst. av BNI til internasjonal innsats for å oppnå FN-målene om sosial, økonomisk og miljømessig bærekraft.

Dyrere mat, energi og gjødsel fører til at flere mennesker sulter. Regjeringen vil bidra til bedre matsikkerhet ved å satse på småskala matprodusenter, lokale og regionale verdikjeder og klimarobust utvikling. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til matsikkerhet med 200 mill. kroner for å følge opp den nye strategien om matsikkerhet som lanseres i november.

Klimaendringene er en av de største truslene mot menneskeheten. Effektene av global oppvarming rammer de fattige og mest sårbare hardest. Regjeringen vil forene klima- og utviklingspolitikken, og foreslår å øke bevilgningen til klimatilpasning med 150 mill. kroner. Å gjøre samfunn mer robuste overfor klimaendringene vil også være viktige bidrag til å bekjempe sult og skape økonomisk vekst.

Regjeringen vil bedre forholdene for flyktninger og fordrevne ved å styrke samspillet mellom virkemidlene i den humanitære innsatsen, fred og stabilisering, og bærekraftig utvikling.

Nordområdene er Norges viktigste strategiske ansvarsområde. Regjeringen vil prioritere å opprettholde prosjekter og samarbeidsstrukturer i Arktis og Barentsregionen, tross redusert kontakt med Russland. Norges lederskap i Arktisk råd i 2023–2025 blir en viktig prioritering.

2.4.3 Kunnskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Programområde 07 Kunnskapsformål

07.10 Administrasjon

647,7

677,5

4,6

07.20 Grunnopplæringen

13 115,9

13 548,0

3,3

07.30 Barnehager

766,0

1 089,6

42,2

07.40 Høyere yrkesfaglig utdanning

1 236,5

1 305,7

5,6

07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring

1 973,9

1 922,4

-2,6

07.60 Høyere utdanning og forskning

53 836,5

55 895,0

3,8

07.80 Utdanningsstøtte

15 834,1

17 301,8

9,3

Sum før lånetransaksjoner

87 410,6

91 739,9

5,0

Lånetransaksjoner

34 954,9

37 413,2

7,0

Sum Kunnskapsdepartementet

122 365,4

129 153,1

5,5

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kunnskapsdepartementet:

et rimeligere barnehage- og SFO-tilbud

økt kompetanse og kvalitet i barnehagene

tidligere innsats i skole og barnehage og sosial utjevning

flere skal fullføre videregående opplæring og bli kvalifisert for læreplass, arbeid og videre utdanning

nye studieplasser i høyere yrkesfaglig utdanning

Regjeringen foreslår at maksimalprisen for en barnehageplass blir redusert til 3 000 kroner per måned fra 1. januar 2023. Samlet gir dette en reduksjon i foreldrebetalingen med 3 465 kroner per år siden regjeringen tiltrådte. Regjeringen foreslår videre å innføre gratis barnehageplass for det tredje barnet i familien som går i barnehage samtidig fra 1. august 2023. Regjeringen foreslår å gi gratis barnehage for alle 1–5 åringer i tiltakssonen i Finnmark og Nord-Troms fra 1. august 2023. Fra høsten 2022 får alle elever på 1. trinn tilbud om tolv timer gratis SFO per uke.

Regjeringen foreslår en økning på 275 mill. kroner til kompetansetiltak for ansatte i barnehage, for å styrke kvaliteten på barnehagelærerutdanningen og øke tilskuddet til økt pedagogtetthet i barnehager i levekårsutsatte områder. Regjeringen foreslår å øke tilskuddet til tiltak for å styrke den språklige utviklingen for minoritetsspråklige barn med 45 mill. kroner i 2023.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til ordningen for tilskudd til skolebibliotek til totalt 25 mill. kroner. Økningen skal rettes mot levekårsutsatte områder. Regjeringen viderefører opptrappingen av kompetanseløftet for spesialpedagogikk og inkluderende praksis, og foreslår en økning fra 100 mill. kroner i 2022 til 150 mill. kroner i 2023.

Regjeringen prioriterer tiltak for økt fullføring av videregående opplæring. Det omfatter et økt tilskudd på om lag 80 mill. kroner til totalt 458 mill. kroner for at flere skal få læreplass, samt en økning av tilskuddet til ordningen Fagbrev på jobb.

Regjeringen tar sikte på å legge frem forslag til ny opplæringslov våren 2023. I budsjettforslaget for 2023 legger regjeringen til rette for flere lovendringer som skal bidra til at flere fullfører videregående opplæring. Tilskuddene som legger til rette for en fullføringsrett og en rett til å ta et fagbrev for de som har fullført videregående opplæring, videreføres.

Regjeringen vil at geografi og økonomi ikke skal være et hinder for at unge får den opplæringen de ønsker seg. Regjeringen foreslår derfor å øke stipendene fra Lånekassen for borteboere og utgifter til utstyr i videregående opplæring.

Regjeringen foreslår midler til 500 nye studieplasser ved fagskolene.

Regjeringen foreslår å styrke ordningen for studiegjeldsslette i Lånekassen for personer som bor og arbeider i tiltakssonen i Nord-Troms og Finnmark. Ordningen er et viktig virkemiddel for å stimulere til økt bosetting og rekruttering av personer i de nordligste fylkene. En person med studiegjeld på 200 000 kroner, som kvalifiserer til ordningen, vil med regjeringens forslag få slettet 10 000 kroner mer av studiegjelden per år.

Regjeringen foreslår å fase ut midler til covid-19-tiltak som ble startet opp som et svar på den høye arbeidsledigheten under pandemien. Det gjelder midler til bransjeprogram og studieplasser ved universiteter og høyskoler.

Regjeringen foreslår at universitetene og høyskolene skal kreve minst kostnadsdekkende studieavgift fra studenter utenfra EØS og Sveits fra og med høstsemesteret 2023. Bevilgningen til universiteter og høyskoler foreslås derfor redusert med 74,4 mill. kroner som følge av en forventet økning i inntektene fra studieavgifter. Den forventede nedgangen i antall utenlandsstudenter vil anslagsvis frigjøre kapasitet til studenter fra Norge og EØS tilsvarende 2 600 toårige studieplasser.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til universiteter og høyskoler med 543,1 mill. kroner, inkludert resultatbasert uttelling. 329,2 mill. kroner av disse er opptrapping av midler til studieplasser. Regjeringen foreslår også midler til 40 nye studieplasser i nukleære fag og 30 nye studieplasser i medisin.

Regjeringen foreslår 1 450 mill. kroner til livsvitenskapsbygget og 525 mill. kroner til nytt vikingtidsmuseum, begge ved Universitetet i Oslo, og 259 mill. kroner til Blått bygg ved Nord universitet. Regjeringen foreslår 73 mill. kroner til videre prosjektering av NTNU campussamling.

Regjeringen vil sette rammen for Retur-EU til 500 mill. kroner fra og med 2023 for å støtte opp om de norske instituttenes deltakelse i EUs rammeprogram for forskning og innovasjon, Horisont Europa.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til de søknadsbaserte ordningene for studiesentre og desentralisert og fleksibel utdanning, og gi tilsagn om tilskudd til 1 650 nye studentboliger i 2023. Regjeringen foreslår også 141,5 mill. kroner til en tilskuddsordning for energitiltak i studentboliger.

Regjeringen foreslår å redusere stipendandelen i den ordinære skolepengestøtten for utdanning utenfor Norden til 40 pst. for alle studenter fra og med studieåret 2023–24.

2.4.4 Kultur- og likestillingsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Programområde 08 Kulturformål

08.10 Administrasjon

204,3

208,7

2,2

08.15 Frivillighetsformål

2 702,2

3 561,5

31,8

08.20 Kulturformål

9 806,8

10 106,8

3,1

08.30 Medieformål m.m.

8 732,3

8 905,5

2,0

08.45 Likestilling

513,4

544,0

5,9

Sum Kultur- og likestillingsdepartementet

21 959,1

23 326,5

6,2

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kultur- og likestillingsdepartementet:

frivillige organisasjoner

lhbt+-feltet

film- og dataspillformål

Regjeringen foreslår samlede utgifter på Kultur- og likestillingsdepartementets budsjett på 23,3 mrd. kroner i 2023. Det er en økning på om lag 1,4 mrd. kroner eller tilsvarende 6,2 pst. fra Saldert budsjett 2022.

Regjeringen vil gjennom gode støtteordninger legge til rette for at alle kan delta og engasjere seg i organisasjonsliv og fritidsaktiviteter. For å legge til rette for full merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner foreslår regjeringen å øke bevilgningen til ordningen med 125 mill. kroner, til totalt 2 025 mill. kroner. Strømstøtteordningen for frivillige organisasjoner, som setter frivilligheten i stand til å opprettholde aktivitet tross økte strømpriser, foreslås videreført i første halvår 2023 med en bevilgning på 770 mill. kroner.

Arbeidet for likestilling og mot diskriminering står sentralt for regjeringen. Regjeringen foreslår å øke tilskuddene til organisasjoner som arbeider med å fremme mangfold innen kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk (lhbt+-organisasjoner) med 15 mill. kroner. Økningen skal blant annet bidra til å styrke organisasjonene på lhbt+-feltet etter angrepet i Oslo 25. juni 2022.

Regjeringen vil fremme mangfold og talentutvikling innen film og dataspill og foreslår å øke bevilgningen til Filmfondet med 20 mill. kroner i 2023. 5 mill. kroner av denne økningen er øremerket satsing på dataspill og dataspillkultur.

2.4.5 Justis- og beredskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Programområde 06 Justissektoren

06.10 Administrasjon

628,3

651,9

3,7

06.20 Rettsvesen

3 439,8

3 475,8

1,0

06.30 Straffegjennomføring og konfliktråd

5 699,8

5 963,2

4,6

06.40 Politi og påtalemyndighet

24 136,8

25 188,8

4,4

06.50 Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

5 934,6

5 696,8

-4,0

06.60 Andre virksomheter

1 726,1

1 734,3

0,5

06.70 Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m.

1 637,4

1 666,3

1,8

06.80 Svalbardbudsjettet m.m.

506,6

434,5

-14,2

06.90 Beskyttelse og innvandring

2 445,1

3 659,2

49,7

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

46 154,5

48 470,8

5,0

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Justis- og beredskapsdepartementet:

samfunnssikkerhet

tilstedeværelse i hele landet

rettssikkerhet

Den russiske invasjonen av Ukraina har ført til store endringer i det sikkerhetspolitiske bildet i Europa og Norge. Regjeringen prioriterer samfunnssikkerhet og foreslår derfor å videreføre tiltak igangsatt i 2022 for økt sivil beredskap. Dette innebærer blant annet økt digital sikkerhet, økt operativ evne i Sivilforsvaret og økt evne for PST og politiet til å avdekke sammensatte trusler og etterretning mot Norge. Videre har den russiske invasjonen av Ukraina ført til en stor økning i antall asylsøkere. Regjeringen mener nivået på overføringsflyktninger må ses i sammenheng med antall asylsøkere. Regjeringen foreslår en kvote for overføringsflyktninger på 2 000 plasser.

Politiets tilstedeværelse i hele landet er viktig for trygghetsfølelsen i befolkningen og for å legge til rette for god beredskap. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til politiet for å legge til rette for flere polititjenestepersoner og polititjenestesteder. Videre foreslår regjeringen å videreføre økningen i studieplasser på Politihøgskolen fra 2022 for å kunne opprettholde politibemanningen i fremtiden. Samtidig foreslår regjeringen å redusere bevilgningen til blant annet konsulentbruk, administrasjon og utstyrsanskaffelser i politiet. Medlemslandene i Schengen skal implementere nye IKT-systemer de neste årene som vil gi økt grense-, sikkerhets- og migrasjonskontroll. På denne bakgrunn foreslår regjeringen å øke bevilgningen til implementering av de IKT-systemene som gjenstår i politiet. I tillegg foreslås det å øke bevilgningen til grunnbemanning ved Hovedredningssentralen.

Regjeringen ønsker å øke rettssikkerheten i Norge. Økt bevilgning til påtalemyndigheten i politiet foreslås for å gi bedre kvalitet og effektivitet i etterforskning og påtalearbeid. Videre foreslår regjeringen å øke bevilgningen til Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker for å bidra til at saker kan behandles innen rimelig tid. Det foreslås også flere stillinger i Lovavdelingen i Justis- og beredskapsdepartementet for å styrke departementets kompetanse på EØS-rett.

Det er behov for å øke grunnbemanningen i kriminalomsorgen for å redusere isolasjon blant innsatte. Regjeringen foreslår på denne bakgrunn å øke bevilgningen til kriminalomsorgen. Videre foreslås det å bevilge midler til utvidelse av Romerike fengsel, avdeling Ullersmo, som første steg i arbeidet med prosjektet nytt Oslo fengsel.

2.4.6 Kommunal- og distriktsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.10 Det kongelige hus

310,1

265,5

-14,4

Sum Konstitusjonelle institusjoner

310,1

265,5

-14,4

Programområde 13 Statsforvaltning og kommunesektoren mv.

13.00 Administrasjon

2 234,4

2 669,6

19,5

13.25 Statsforvalterne

2 085,3

2 116,5

1,5

13.30 Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

7 893,3

12 372,3

56,7

13.40 Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk

2 214,9

2 379,1

7,4

13.45 Personvern

72,5

80,8

11,5

13.50 Distrikts- og regionalpolitikk

1 258,3

1 280,8

1,8

13.60 Samiske formål

582,3

605,2

3,9

13.67 Nasjonale minoriteter

59,0

59,0

0,1

13.70 Kommunesektoren mv.

202 644,9

217 028,8

7,1

13.80 Bolig, bomiljø og bygg

4 084,1

4 326,3

5,9

13.90 Planlegging, byutvikling og geodata

1 340,7

1 338,9

-0,1

Sum før lånetransaksjoner

224 469,6

244 257,3

8,8

Lånetransaksjoner

32 531,0

35 207,0

8,2

Sum Statsforvaltning og kommunesektoren mv.

257 000,6

279 464,3

8,7

Sum Kommunal- og distriktsdepartementet

257 310,7

279 729,7

8,7

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kommunal- og distriktsdepartementet:

en helhetlig politikk for hele Norge

en aktiv distriktspolitikk

omstilling og fornyelse i offentlig sektor

digitalisering og ny teknologi

videreutvikling av boligpolitikken

Tjenester nær folk i hele landet er et grunnleggende mål, og regjeringen jobber for en helhetlig politikk for hele Norge. Kommunene har ansvar for mange av de viktigste velferdsoppgavene, og bidrar derfor avgjørende til å redusere ulikhet og levekårsforskjeller i by og land i hele Norge.

Regjeringen foreslår en realvekst i kommunesektorens frie inntekter på om lag 2,6 mrd. kroner, tilsvarende en realvekst på om lag 0,6 pst. Av veksten går om lag 1,7 mrd. kroner til kommunene, og 0,9 mrd. kroner til fylkeskommunene. Dette innebærer at sektoren får dekket økte demografi- og pensjonskostnader, som er anslått til 2,5 mrd. kroner.

De høye strømprisene gir en vesentlig høyere verdi på konsesjonskraften kommunesektoren mottar enn i tidligere år. Regjeringen legger opp til at de som kan forventes å ha store inntekter som følge av høye strømpriser i år og neste år utover det som må sies å være normal fortjeneste, må dele noe av de ekstraordinære inntektene med fellesskapet. Regjeringen foreslår på denne bakgrunn et ettårig trekk i rammetilskuddet på til sammen 3 mrd. kroner fra fylker og kommuner med inntekter fra konsesjonskraft og som ligger i områdene med høyest strømpriser. Dette tilsvarer anslagsvis under en tredjedel av den anslåtte verdien av konsesjonskraften i disse områdene bare i 2023. Forslaget tar høyde for at kommuner kan ha bundet opp prisen i lange kontrakter.

Regjeringen vil prioritere distriktspolitikken gjennom sterkere fellesskap og legge til rette for vekst og utvikling i hele Norge. I 2023 foreslår regjeringen å ytterligere øke bevilgningene til gratis ferjer til øysamfunn og reduserte ferjetakster, mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling, Interreg og bygdevekstavtaler til flere kommuner. Ferjetakstene kan med dette halveres sammenlignet med nivået 1. januar 2021. Bevilgningsøkningen til jordbruksavtalen, over Landbruks- og matdepartementets budsjett, skal bidra til økt kompensasjon og gi grunnlag for forbedrede inntektsmuligheter i næringen. For å bidra til å øke rekruttering og tilflytting til tiltakssonen, vil regjeringen legge til rette for gratis barnehage og økt gjeldsletting av studielån i tiltakssonen.

Gjennom omstilling og fornyelse av offentlig sektor vil regjeringen bidra til mer velferd og mindre administrasjon, mer lokal frihet og mindre detaljstyring. Arbeidet med tillitsreformen er en integrert del av dette. Som følge av pandemien vil mange virksomheter ha varig redusert reiseaktivitet fremover. I 2023 foreslås det derfor å øke gevinstuttaket fra endrede jobbreisevaner i statlige virksomheter til om lag 20 pst. av reiseutgiftene før pandemien. Arbeidet med å redusere statens leieutgifter fortsetter.

Ny teknologi og digitale løsninger gir store muligheter for desentralisering, bosetting og næringsutvikling i hele landet. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til utbygging av bredbånd, for å legge til rette for utbygging i hele landet. For å bedre beredskapen foreslås det å øke bevilgningene til digital grunnmur i sårbare distrikter, og til et system for mobilbasert befolkningsvarsling.

Tillit til digitale løsninger er viktig. Regjeringen foreslår derfor å gjøre Datatilsynets prøveprosjekt med regulatorisk sandkasse for personvern og kunstig intelligens permanent fra 2023. Tiltaket skal stimulere til utvikling av personvernvennlige digitale løsninger.

Regjeringen vil videreutvikle boligpolitikken. Husbankens låneramme foreslås videreført. For å hjelpe husstander med langvarige finansieringsproblemer til å kjøpe bolig, vil startlån bli prioritert. Videre skal 1 mrd. kroner av lånerammen prioriteres til lån til utleieboliger og lån til boligkvalitet i distriktskommuner.

Regjeringen foreslår videre at Husbanken i 2023 skal gi tilskudd til tiltak som reduserer energibehovet i kommunalt eide utleieboliger, sykehjem og omsorgsboliger.

Regjeringen er opptatt av at alle nabolag skal være gode og trygge steder å bo og vokse opp i. Det foreslås derfor å øke bevilgningen til samarbeidet med de store byene om tiltak i byområder med levekårsutfordringer.

Regjeringen har iverksatt flere tiltak for å begrense utgiftene til statlige byggeprosjekter. Økningen i utgifter over programområde 13.30 skyldes store pågående prosjekter, som nytt regjeringskvartal og nytt livsvitenskapsbygg.

2.4.7 Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Programområde 09 Arbeid og sosiale formål

09.00 Administrasjon

688,4

717,6

4,2

09.10 Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

13 330,9

13 698,3

2,8

09.20 Tiltak for bedrede levekår mv.

392,8

395,9

0,8

09.30 Arbeidsmarked

10 032,7

9 672,1

-3,6

09.40 Arbeidsmiljø og sikkerhet

1 331,6

1 378,8

3,6

09.50 Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

9 262,5

10 208,4

10,2

09.60 Kontantytelser

3 900,4

4 220,4

8,2

09.70 Integrering og mangfold

7 635,9

19 369,7

153,7

Sum Arbeid og sosiale formål

46 575,2

59 661,3

28,1

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

29.20 Enslige forsørgere

2 491,0

1 639,0¹

-34,2

29.50 Inntektssikring ved sykdom, arbeidsavklaring og uførhet

193 146,8

206 381,3

6,9

29.60 Kompensasjon for merutgifter for nedsatt funksjonsevne mv.

11 008,8

11 718,2

6,4

29.70 Alderdom

269 226,0

289 330,0

7,5

29.80 Forsørgertap mv.

2 249,8

2 380,2

5,8

Sum Sosiale formål, folketrygden

478 122,4

511 448,7

7,0

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.30 Arbeidsliv

15 127,0

9 812,8

-35,1

Sum Arbeidsliv, folketrygden

15 127,0

9 812,8

-35,1

Sum Arbeids- og inkluderingsdepartementet

539 824,6

580 922,8

7,6

¹ Det foreslås å overføre ansvaret for ordningen med bidragsforskott til Barne- og familiedepartementet fra 2023. Tallene er derfor ikke direkte sammenlignbare. Overføringen utgjør 675 mill. kroner.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Arbeids- og inkluderingsdepartementet:

øke sysselsettingen

skape et sikkert, seriøst og mer inkluderende arbeidsliv

utforme gode velferdsordninger

bidra til god integrering

Sammenlignet med Saldert budsjett 2022 står veksten i folketrygdens ytelser for hoveddelen av utgiftsøkningene på Arbeids- og inkluderingsdepartementets budsjettområder. Se nærmere omtale i avsnitt 2.5. Videre følger det økte utgifter knyttet til bosetting og integrering av fordrevne fra Ukraina. Utgiftene til dagpenger reduseres som følge av færre ledige.

For å øke sysselsettingen foreslår regjeringen blant annet en ny ungdomsgaranti, som skal gi tidlig innsats og tett oppfølging til unge som trenger hjelp til å komme i arbeid. Regjeringen foreslår videre å øke bevilgningen til individuell jobbstøtte (IPS) for personer med psykiske lidelser og/eller rusproblemer og igangsette et forsøk med en tilskuddsordning for å stimulere til utvidet samarbeid mellom Nav-kontor og fylkeskommunen om tilrettelagt videregående opplæring. Utsiktene i arbeidsmarkedet er samtidig gode. Arbeidsledigheten har ikke vært lavere siden før finanskrisen i 2008, og antallet ledige jobber er rekordhøyt. Med høy etterspørsel etter arbeidskraft er det gode muligheter for mange av dem som står uten arbeid, til å komme inn på arbeidsmarkedet. Som følge av situasjonen i arbeidsmarkedet legger regjeringen opp til et noe lavere nivå på arbeidsmarkedstiltak i 2023.

Det å skape et sikkert, seriøst og mer inkluderende arbeidsliv er viktig for regjeringen. Regjeringen har foreslått flere regelverksendringer for å begrense bruken av innleide arbeidstakere og midlertidig ansatte, samt styrke retten til heltid og deltidsansattes fortrinnsrett. Regjeringen foreslår en tettere oppfølging av useriøsitet og sosial dumping bl.a. gjennom økt tilsyn og kontroll knyttet til regelverksendringene på innleieområdet. Regjeringen foreslår også en heltidspott til gjennomføring av forsøksprosjekter for redusert bruk av deltid og økt bruk av heltid. For å bidra til et mer inkluderende arbeidsliv foreslår regjeringen et avgrenset forsøk med arbeidsorientert uføretrygd for uføre under 30 år. I forsøket skal også personer som har fått vedtak om arbeidsorientert uføretrygd, få tett oppfølging fra Arbeids- og velferdsetaten, samtidig som det gis adgang til ansettelse med trygdejustert lønn. Målgruppen for forsøket er unge som ellers ville fått 100 pst. uføretrygd. I tillegg foreslår regjeringen et forsøk med tettere oppfølging av deltakere i varig tilrettelagt arbeid (VTA) i ordinært arbeidsliv.

Regjeringens arbeid med å utforme gode velferdsordninger har blant annet medført endringer i regelverket for arbeidsavklaringspenger, og disse trådte i kraft 1. juli 2022. Endringene innebar at bestemmelsen om karensperiode på 52 uker ble opphevet, og at bestemmelsene for unntak fra maksimal varighet ble endret. Dette ivaretar at personer som mottar arbeidsavklaringspenger, får forlengelse dersom de ikke er ferdig avklart. Regjeringen foreslår å innføre et ferietillegg til dagpenger i 2023. Regjeringen vil se nærmere på mulighetene for å innføre en varig ordning med ferietillegg til dagpenger fra 2024 som ligger nærmere ordningen med feriepenger for arbeidstakere. Regjeringen foreslår å avvikle alternativet med lang opptjeningsperiode på dagpenger, slik at bare inntekt de tolv siste kalendermånedene kan legges til grunn. Minsteinntektskravet vil fortsatt være 1,5 G. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til tolketjenesten i Arbeids- og velferdsetaten for hørselshemmede, døve og døvblinde gjennom flere fast ansatte tolker i etaten.

Regjeringen ønsker å bidra til god integrering ved å få flere innvandrere i arbeid, bygge sterkere fellesskap og gode fellesarenaer, fremme likestilling og bekjempe negativ sosial kontroll. Ved å etablere et nytt system for prøver i norsk og samfunnskunnskap ønsker regjeringen å ivareta innvandreres mulighet til å oppfylle krav i regelverket i forbindelse med søknad om permanent oppholdstillatelse, statsborgerskap eller opptak til høyere utdanning samt dokumentere norskferdigheter ved jobbsøking. Russlands invasjon av Ukraina har ført til ekstraordinært høye ankomster til Norge. Regjeringen ønsker å legge til rette for at de fordrevne fra Ukraina raskt blir bosatt og kan delta i det norske samfunnet.

2.4.8 Helse- og omsorgsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Programområde 10 Helse og omsorg

10.00 Helse- og omsorgsdepartementet mv.

2 015,7

1 286,9

-36,2

10.10 Folkehelse mv.

4 235,8

3 066,9

-27,6

10.30 Spesialisthelsetjenester

182 908,6

200 719,9

9,7

10.40 Sentral helseforvaltning

4 427,8

4 452,6

0,6

10.60 Helse- og omsorgstjenester i kommunene

9 951,8

9 300,4

-6,5

10.70 Tannhelse

455,7

467,2

2,5

10.80 Kunnskap og kompetanse

782,0

742,9

-5,0

Sum Helse og omsorg

204 777,3

220 036,9

7,5

Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden

30.10 Spesialisthelsetjenester mv.

6 448,2

6 773,9

5,1

30.50 Legehjelp, legemidler mv.

30 724,9

33 476,7

9,0

30.90 Andre helsetiltak

199,9

242,0

21,0

Sum Helsetjenester, folketrygden

37 373,1

40 492,6

8,3

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

242 150,4

260 529,4

7,6

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Helse- og omsorgsdepartementet:

allmennlegetjenesten

spesialisthelsetjenesten

forebygging og behandling innen psykisk helse og rus

Regjeringen vil øke rekruttering av fastleger og bidra til stabil legedekning i hele landet. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til nasjonale ALIS-avtaler slik at alle som starter spesialisering i allmennmedisin kan få tilbud om en ALIS-avtale. I tillegg foreslår regjeringen å øke basistilskuddet til fastlegene fra 1. mai samtidig som innretningen endres med mål om bedre å reflektere legenes arbeidsbelastning. Det foreslås også midler til forskning i allmennmedisin.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til sykehus til økt aktivitetsvekst og økt grunnfinansiering. Den foreslåtte bevilgningen til aktivitetsvekst legger til rette for en vekst i pasientbehandlingen på om lag 1,5 pst. fra Saldert budsjett 2022. Den demografiske utviklingen tilsier isolert sett en aktivitetsvekst på 1,3 pst. Økt grunnfinansiering skal gi rom for vedlikehold, investeringer, beredskapsarbeid og intensivkapasitet i en periode med høy kostnadsvekst. Det foreslås å redusere andelen innsatsstyrt finansiering for somatikk fra 50 til 40 pst. fra 2023. Gjennom økt rammefinansiering kan det bli økonomisk enklere for sykehusene å prioritere oppgaver som ikke gir inntekter gjennom innsatsstyrt finansiering.

Regjeringen foreslår en rekke forebyggende og behandlingsrettede tiltak innen psykisk helse og rus. Dette må ses i sammenheng med varslet opptrappingsplan for psykisk helse og forebyggings- og behandlingsform for rusfeltet. Barn og unge prioriteres særskilt, bl.a. gjennom økt tilskudd til helsestasjons- og skolehelsetjenesten, digitale tilbud og oppsøkende arbeid. Innsatsen rettet mot barn og unge må ses i sammenheng med ungdomsgarantien som foreslås under Arbeids- og inkluderingsdepartementet.

Pandemien har tydeliggjort behovet for spesialsykepleiere, særlig intensivsykepleiere. Det ble i 2022 bevilget midler til minst 200 nye utdanningsstillinger for spesialsykepleiere, og det foreslås også midler til tiltaket i 2023. Midlene skal gå til helårseffekt av stillingene opprettet i 2022, samt opprettelse av 200 nye utdanningsstillinger i 2023.

Regjeringen foreslår også bevilgninger til vaksiner og vaksinasjon mot covid-19 og beredskapslager for legemidler og smittevernutstyr.

2.4.9 Barne- og familiedepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Programområde 11 Barn og familie

11.00 Administrasjon

165,3

211,5

27,9

11.10 Familie og oppvekst

21 561,3

23 258,8¹

7,9

11.20 Barnevernet

8 591,5

8 410,2

-2,1

11.30 Forbrukerpolitikk

262,7

278,3

5,9

11.50 Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

3 476,4

3 726,0

7,2

Sum Barn og familie

34 057,3

35 884,7

5,4

Programområde 28 Foreldrepenger, folketrygden

28.50 Stønad ved fødsel og adopsjon

23 161,1

26 091,0

12,7

Sum Foreldrepenger

23 161,1

26 091,0

12,7

Sum Barne- og familiedepartementet

57 218,4

61 975,7

8,3

1 Det foreslås å overføre ansvaret for ordningen med bidragsforskott fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet til Barne- og familiedepartementet fra 2023. Tallene i 2022 og 2023 er derfor ikke direkte sammenlignbare. Overføringen utgjør 675 mill. kroner.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Barne- og familiedepartementet:

inkludering av barn og unge i fritidsaktiviteter

økt utvidet barnetrygd og avvikling av særfradraget for enslige forsørgere

styrket kvalitet i barnevernets arbeid og tiltak

istandsetting av kulturhistorisk viktige kirkebygg

Deltakelse i sosiale aktiviteter på fritiden er viktig i en god oppvekst. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til tilskudd til inkludering av barn og unge i 2023. Økningen skal blant annet kunne dekke kostnader for deltakelse i fritidsaktiviteter, utstyrssentraler, åpne møteplasser som fritidsklubber, og loser som skal hjelpe unge med å fullføre utdanningsløp.

Regjeringen vil forenkle den offentlige støtten til enslige forsørgere. Det foreslås å avvikle særfradraget til enslige forsørgere i skattesystemet og øke den utvidede barnetrygden tilsvarende maksimal skatteverdi av fradraget i 2022. Enslige forsørgere som i dag ikke har høy nok inntekt til å oppnå maksimal skatteverdi av skattefradraget, får økt støtte som følge av omleggingen. Satsen for utvidet barnetrygd foreslås økt fra 1 054 kroner i måneden til 2 016 kroner i måneden fra 1. mars 2023.

I 2023 vil regjeringen arbeide videre for et bedre barnevern som bidrar til at flere barn og unge får gode og trygge oppvekstvilkår. Regjeringen legger opp til at den nye barnevernsloven skal gjelde fra 1. januar 2023. Den nye barnevernsloven skal blant annet medvirke til bedre barnevernsfaglig arbeid og styrket rettssikkerhet for barn og foreldre. Regjeringen foreslår også tiltak for å øke kvaliteten i det kommunale barnevernet, blant annet tiltak for styring og ledelse i kommunalt barnevern, veiledningsteam og hjelpetiltak. Videre vil regjeringen starte arbeidet med en kvalitetsreform for både det kommunale og det statlige barnevernet. Regjeringen foreslår også å utvide tilbudet for tverrfaglig helsekartlegging av barn som bor utenfor hjemmet. Tilbudet skal gi et bedre tilpasset tilbud i barnevernet og bedre helsehjelp.

Regjeringen viderefører arbeidet med å gjøre de statlige barnevernsinstitusjonene bedre i stand til å ta vare på barna med de største og mest sammensatte behovene. Det legges videre til rette for økt bruk av ideelle aktører og redusert kjøp fra kommersielle aktører.

Kulturhistorisk viktige kirkebygg skal være i forsvarlig stand. Regjeringen foreslår bevilgning til blant annet arbeid med steinkirker fra middelalderen. Arbeidet er en del av forberedelsene frem mot nasjonaljubileet for slaget på Stiklestad i 2030.

2.4.10 Nærings- og fiskeridepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Programområde 17 Nærings- og fiskeriformål

17.10 Forvaltning og rammebetingelser

7 270,3

10 559,3¹

45,2

17.20 Forskning og innovasjon

8 847,1

8 803,8

-0,5

17.30 Markedsadgang og eksport

226,3

159,7

-29,4

17.40 Statlig eierskap

27 238.4

29 023,4

6,6

17.50 Kystforvaltning

3 071,9

0,0¹

-100,0

Sum før lånetransaksjoner

46 654,1

48 546,2

4,1

Lånetransaksjoner

71 184,7

73 163,9

2,8

Sum Nærings- og fiskeriformål

117 838,8

121 710,1

3,3

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.40 Arbeidsliv

90,0

80,0

-11,1

Sum Arbeidsliv, folketrygden

90,0

80,0

-11,1

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

117 928,8

121 790,1

3,3

¹ Programområde 17.50 Kystforvaltning foreslås innlemmet i programområde 17.10 Forvaltning og rammebetingelser.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Nærings- og fiskeridepartementet:

grønn omstilling i næringslivet

strategiske eksportfremmesatsinger

Regjeringen vil bidra til grønn omstilling i næringslivet både for å nå klimamålene og stimulere til ny næringsvirksomhet. Regjeringen vil derfor innføre et hovedprinsipp om at prosjekter som mottar støtte gjennom det næringsrettede virkemiddelapparatet skal ha en plass på veien mot omstillingsmålet for 2030 og at Norge skal være et lavutslippssamfunn i 2050. Prinsippet favner både prosjekter med nøytral effekt og prosjekter med positiv effekt på grønn omstilling og er for eksempel ikke til hinder for å støtte gode prosjekter i petroleumsnæringen. Virkemiddelapparatet skal mobilisere gode prosjekter som bidrar til grønn omstilling eller svarer til andre viktige formål, blant annet relatert til områdene som er pekt ut i regjeringens veikart for et grønt industriløft.

Regjeringen foreslår å omprioritere deler av midlene i det næringsrettede virkemiddelapparatet for å forsterke innsatsen mot grønn nærings- og eksportomstilling, i tråd med regjeringens veikart for grønt industriløft og eksportreformen «Hele Norge eksporterer». Formålet er å bidra til økt omstilling, eksport og industriutviklingen i hele Norge. Dette innebærer bl.a. forslag om en ny utlysning under Grønn plattform med en ramme på 600 mill. kroner i perioden 2023–2025. Videre foreslås rammen for Innovasjon Norges Grønne vekstlån økt til 900 mill. kroner. Det foreslås tilførsel av kapital til Nysnø Klimainvesteringer AS og Siva SF. Det foreslås også å styrke Innovasjon Norges arbeid med strategiske eksportfremmesatsinger.

2.4.11 Landbruks- og matdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Programområde 15 Landbruk og mat

15.00 Administrasjon m.m.

216,8

188,9

-12,9

15.10 Matpolitikk

1 555,3

1 591,8

2,3

15.20 Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

838,7

841,2

0,3

15.30 Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

21 054,2

26 881,2

27,7

Sum Landbruks- og matdepartementet

23 665,0

29 503,2

24,7

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Landbruks- og matdepartementet:

kompensasjon og forbedrede inntektsmuligheter for landbruket

reindriftsavtalen

etablering av Bionova

beredskapslagring av matkorn for bedre matsikkerhet

Bevilgningen til gjennomføring av jordbruksavtalen foreslås økt med 5 505 mill. kroner. Økningen skal bidra til kompensasjon og gi grunnlag for forbedrede inntektsmuligheter i næringen. Strømstøtten til jordbruks- og veksthusnæringen foreslås videreført ut første halvår 2023.

Bevilgningen til gjennomføring av reindriftsavtalen foreslås økt med 15,5 mill. kroner. Hovedprioriteringene er direkte tilskudd, ivaretakelse av reindriftens arealer, klimatilpasning, beredskap, rekruttering og infrastrukturtiltak.

Regjeringen foreslår også etablering av Bionova. Formålet til Bionova er blant annet å bidra til reduserte klimagassutslipp og økt karbonopptak samt overgang til en mer sirkulær bioøkonomi. Bionova skal bidra til å nå Norges lovfestede klimamål, samt regjeringens omstillingsmål.

Regjeringen prioriterer beredskapslagring av matkorn for bedre matsikkerhet, ved å foreslå at dette skal utredes og etableres.

2.4.12 Samferdselsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Programområde 21 Innenlands transport

21.10 Administrasjon m.m.

489,2

496,9

1,6

21.20 Luftfartsformål

1 436,7

2 978,7

107,3

21.30 Veiformål

39 916,7

39 540,8

-0,9

21.40 Særskilte transporttiltak

6 553,6

7 033,1

7,3

21.50 Jernbaneformål

31 785,2

31 503,6

-0,9

Sum Innenlands transport

80 181,5

81 553,1

1,7

Programområde 22 Posttjenester

22.10 Posttjenester

945,6

1 260,6

33,3

Sum Posttjenester

945,6

1 260,6

33,3

Sum Samferdselsdepartementet

81 127,1

82 813,7

2,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Samferdselsdepartementet:

et trygt og fremkommelig veinett i hele landet

et godt togtilbud etter koronapandemien

halvere ferjetakster og gratis ferjer til samfunn uten fastlandsforbindelse

nye lufthavner i Nordland

tiltak mot sosial dumping i samferdselssektoren

Det foreslås bevilget 82,7 mrd. kroner til formål under Nasjonal transportplan (NTP). Det innebærer en reell reduksjon på 0,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2022. Midlene til NTP-formål bevilges over Samferdselsdepartementets og Nærings- og fiskeridepartementets budsjetter samt deler av rammetilskuddet til fylkeskommunene under Kommunal- og distriktsdepartementet.

Regjeringen prioriterer et trygt og fremkommelig veinett i hele landet. Budsjettforslaget innebærer at vedlikeholdsetterslepet på riksvei reduseres med om lag 400 mill. kroner. Regjeringen foreslår 18,5 mrd. kroner til investeringer på riksvei, med aktivitet i hele landet. I 2023 legges det til rette for oppstart av OPS-prosjektet E10/rv. 85 Tjeldsund–Gullesfjordbotn–Langvassbukt i Nordland og Troms og Finnmark samt tre store prosjekter/delprosjekter under Nye Veier AS.

Regjeringen ønsker et godt togtilbud også etter koronapandemien. Regjeringen foreslår 5,2 mrd. kroner til kjøp av persontransport med tog, som er en økning på over 1 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2022. Økningen skyldes i hovedsak økte kostnader for togselskapene som følge av langsiktige effekter av pandemien. Behovet er basert på anslag for trafikkutviklingen i 2023. Regjeringen foreslår videre 17,5 mrd. kroner til jernbaneinvesteringer og prioriterer å fullføre igangsatte tiltak som vil gi tilbudsforbedringer. Dette innebærer blant annet at InterCity-prosjektene til Tønsberg, Moss og Hamar prioriteres med rasjonell gjennomføring, i tillegg til signal- og sikringssystemet ERTMS. Regjeringen foreslår også en kostnadsramme på 3,7 mrd. kroner til å anskaffe 25 nye lokal- og regiontog.

Det foreslås 252 mill. kroner til å utvide ordningen med gratis ferjer og halvere takstene på riks- og fylkesveiferjene sammenlignet med takstnivået 1. januar 2021, med virkning fra midten av august 2023. Til sammen foreslås det 420 mill. kroner i 2023 til gratis ferje og ytterligere reduserte takster på riks- og fylkesveiferjer. Deler av midlene bevilges over fylkeskommunenes rammetilskudd.

Regjeringen foreslår 1,7 mrd. kroner til planlegging og utbygging av to nye lufthavner i Nordland. Det foreslås midler til planlegging av ny lufthavn i Bodø samt statlig tilskudd til Avinor til kjøp av dagens lufthavnareal fra Forsvaret. Til ny flyplass ved Mo i Rana foreslås midler til anleggsstart.

Det foreslås 40 mill. kroner til å følge opp tiltakene i regjeringens kommende handlingsplan mot sosial dumping i transportsektoren. Det omfatter blant annet tiltak knyttet til tilsyn, kontroll og håndheving. Videre foreslår regjeringen 30 mill. kroner til tiltak for bedre bruk av data i transportsektoren. Dette skal blant annet føre til bedre planlegging av kollektivtilbudet og bedre informasjon til de reisende. Regjeringen foreslår også å oppgradere de digitale systemene i veitrafikksentralene for å redusere sårbarheten og øke fleksibiliteten i den digitale infrastrukturen.

2.4.13 Klima- og miljødepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Programområde 12 Klima og miljø

12.10 Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

2 360,5

2 353,2

-0,3

12.20 Klima, naturmangfold og forurensning

11 086,2

13 171,3

18,8

12.30 Kulturminner og kulturmiljø

792,0

796,8

0,6

12.60 Nord- og polarområdene

446,7

490,4

9,8

12.70 Internasjonalt klimaarbeid

3 184,5

3 166,0

-0,6

Sum Klima- og miljødepartementet

17 869,8

19 977,8

11,8

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Klima- og miljødepartementet:

Enovas satsing på klimateknologi

bærekraftig forvaltning av naturressursene

følge opp EUs grønne giv og «Klar for 55»-regelverket

CO₂-kompensasjonsordningen for industrien

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Enovas satsing på klimateknologi med 500 mill. kroner for å bidra til utslippsreduksjoner i ikke-kvotepliktig sektor. Dette vil gjøre det mulig for Enova å forsterke innsatsen, eksempelvis innen elektrifisering av fartøy, tungtransport og anleggsmaskiner og utslippsreduksjoner i ikke-kvotepliktig industri.

Regjeringen foreslår flere tiltak som bygger opp under en bærekraftig forvaltning av naturressursene. Arbeidet med å bedre tilstanden i Oslofjorden og arbeidet med å bygge opp igjen økosystemene i området Skagerrak-Oslofjorden foreslås styrket. Nasjonalparkene prioriteres gjennom økte midler for å ta vare på verneverdiene. Videre foreslås det økt innsats mot pukkellaks for å begrense invasjonen av den fremmede arten. Av hensyn til det samlede budsjettopplegget i 2023, foreslår regjeringen å redusere bevilgningen til frivillig skogvern.

EUs grønne giv er tidenes mest ambisiøse grønne omstilling, og regelverksutviklingen går i et raskt tempo. Regjeringen foreslår at Miljødirektoratet får økte ressurser for å bidra til at Norge raskt kan etterleve relevante deler av klimaregelverket og regelverket om bærekraftige produkter.

Utgiftene til CO₂-kompensasjonsordningen for industrien anslås å øke til vel 100 mrd. kroner over perioden 2021–2030, dersom det ikke innføres noen tiltak som kan begrense utgiftsveksten. Utgiftsveksten skyldes blant annet økte kvotepriser og at ordningen utvides til også å omfatte industriens egenkraft. I 2023-budsjettet foreslås det en bevilgning på 4,7 mrd. kroner, en økning på 1,9 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2022. Regjeringen foreslår å innføre et kvoteprisgulv på 200 kroner for å gjøre ordningen mer håndterbar i kommende års budsjetter. Et kvoteprisgulv innebærer at støtteberettigede bedrifter må betale for en større del av sine indirekte utslipp, men at staten fortsatt bærer risikoen for økte kvotepriser. Industrien får kompensert økningen i kraftprisen som skyldes kvotepris over 200 kroner. Kvoteprisen har etter sommeren variert mellom i overkant av 700 til nærmere 1000 kroner.

2.4.14 Finansdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.30 Regjeringen

400,0

402,1

0,5

00.40 Stortinget og tilknyttede organ

2 168,1

2 252,4

3,9

Sum Konstitusjonelle institusjoner

2 568,0

2 654,6

3,4

Programområde 23 Finansadministrasjon

23.10 Finansadministrasjon

1 932,4

1 973,7

2,1

23.20 Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

10 200,8

10 310,4

1,1

23.30 Offisiell statistikk

895,5

914,4

2,1

23.40 Andre formål

40 284,0

42 004,0

4,3

Sum Finansadministrasjon

53 312,8

55 202,6

3 ,5

Programområde 24 Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

24.10 Statsgjeld, renter og avdrag mv.

10 250,6

11 529,7

12,5

Sum før lånetransaksjoner

10 250,6

11 529,7

12,5

Lånetransaksjoner

0,0

78 457,0

Sum Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

10 250,6

89 986,7

777,9

Sum Finansdepartementet

66 131,4

147 843,8

123,6

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Finansdepartementet:

kontroll med vareførselen på Svalbard

fortsatt innsats for å sikre Skatteetatens IT-infrastruktur

økt aktivitet i programmet Fremtidens innkreving

styrking av Finanstilsynet

Svalbard ble våren 2022 etablert som eget tollområde, basert på en minimumsløsning. Intensjonen var å hindre omgåelse av sanksjons- og eksportkontrollregelverket. Bevilgningen til kontroll med vareførselen på Svalbard foreslås videreført og økt i 2023, herunder til økt bemanning og investeringer.

Trusselvurdering viser økt risiko for uønskede digitale hendelser i Skatteetaten. For å opprettholde stabil IT-tilgang, videreføres arbeidet for å sikre Skatteetatens IT-infrastruktur.

I programmet Fremtidens innkreving, som er planlagt å gå over syv år, skal det bl.a. bygges ny IT-plattform, etableres effektive og brukerrettede tjenester, innføres innsyns- og selvbetjeningsløsninger og legges til rette for samordnet behandling av krav fra flere kreditorer. Programmet ventes å innebære store gevinster for både det offentlige og private. Arbeidet med programmet ledes av Skatteetaten, som i samarbeid med Politiet, Arbeids- og velferdsetaten, Brønnøysundregistrene og Lånekassen skal utvikle sammenhengende tjenester. Fase 1 av arbeidet kom i gang i 2022. For 2023 foreslås en samlet bevilgning på 485 mill. kroner, hvorav 421,6 mill. kroner under Skatteetaten.

Finanstilsynet har fått stadig flere tilsynsområder og flere oppgaver med regelverksutvikling, forvaltning og rettledning. Det foreslås derfor en generell styrking av Finanstilsynet. Etatens program for økt digitalisering med sikte på sikrere, raskere og bedre målrettet tilsyn, videreføres.

2.4.15 Forsvarsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Programområde 04 Militært forsvar

04.10 Militært forsvar mv.

69 050,6

75 808,2

9,8

Sum før lånetransaksjoner

69 050,6

75 808,2

9,8

Lånetransaksjoner

0

24,7

Sum Forsvarsdepartementet

69 050,6

75 832,9

9,8

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Forsvarsdepartementet:

økt bemanning

innfasing og drift av nytt materiell

investeringer i nytt materiell og infrastruktur

Regjeringens forslag til budsjett for Forsvarsdepartementet innebærer en samlet bevilgningsøkning på om lag 6,8 mrd. kroner. Forslaget innebærer både at regjeringen følger opp langtidsplanen for forsvarssektoren og økte ambisjoner ut over langtidsplanen. Beløpet vil blant annet gå til økt bemanning i Forsvaret og styrking av Heimevernet, innfasing og drift av nytt materiell og økte investeringer i nytt materiell og infrastruktur. I tillegg foreslås det 1 mrd. kroner til militær støtte til Ukraina, hvorav 428 mill. kroner til gjenkjøp av materiell donert til Ukraina i 2022.

Regjeringen foreslår å forsere den planlagtebemanningsøkningen i Forsvaret sammenlignet med langtidsplanen og å øke elevtallene ved Forsvarets skoler. Videre vil regjeringen øke antall soldater og befal i Heimevernet, øve flere hvert år og styrke kompetansen i områdestrukturen. Det legges opp til å videreføre et høyt aktivitetsnivå i Forsvaret, oppbyggingen av avdelingene i Finnmark landforsvar fortsetter og det foreslås økt bevilgning til vedlikehold og mottak av nytt materiell. Regjeringen foreslår også å øke bevilgningen til vedlikehold av fasiliteter for personellet samt til fasiliteter for mottak av, og trening med, allierte styrker i Nord-Norge. Regjeringens forslag til statsbudsjett legger til rette for investeringer i blant annet nye ubåter, nye maritime patruljefly, nye kystvaktfartøyer, oppgradering av CV-90 kamp- og støttevogner, nye stridsvogner, modernisering av kampnære IKT-systemer, artillerilokaliseringsradar og artilleri til Hæren, personlig bekledning og utstyr, videreføring av Naval Strike Missile og en rekke andre materiellanskaffelser. Anskaffelsene vil bidra til et moderne og fremtidsrettet forsvar.

Samlet foreslår regjeringen å bevilge om lag 8 mrd. kroner til anskaffelse av kampfly med utrustning og baseløsning.

Budsjettforslaget legger til rette for en styrking av forsvarsevnen og den nasjonale beredskapen.

2.4.16 Olje- og energidepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Programområde 18 Olje- og energiformål

18.00 Administrasjon

255,5

279,7

9,5

18.10 Petroleum

470,6

499,4

6,1

18.20 Energi og vannressurser

1 391,9

46 261,6

3 223,6

18.30 Klima, industri og teknologi¹

990,5

4 866,5

391,3

18.40 CO₂-håndtering²

3 884,0

-100,0

Sum Olje- og energidepartementet

6 992,4

51 907,2

642,3

¹ Programområde 18.30 endrer navn fra Forskning og næringsutvikling til Klima, Industri og teknologi i 2023.

² Programområde 18.40 CO₂-håndtering er innlemmet i programområde 18.30 i 2023.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Olje- og energidepartementet:

forlengelse av strømstønadsordningen for husholdninger og borettslag ut 2023

Langskip – fangst og lagring av CO₂

utbygging av havvind og konsesjonsbehandling av fornybar kraft og anlegg for nett

Regjeringen foreslår å forlenge den midlertidige strømstønadsordningen for husholdninger og borettslag ut 2023. Ordningen bidrar til en betydelig reduksjon av de månedlige strømutgiftene for husholdninger og borettslag. Regjeringen foreslår en bevilgning på 44,7 mrd. kroner i 2023, som er anslag på utbetalinger under ordningen i perioden desember 2022 til november 2023. Stønad for strømforbruk i desember 2023, vil utbetales i januar 2024 og anslås til 2,2 mrd. kroner.

Regjeringen bidrar til fremdrift og arbeider for å realisere gevinster fra Langskip – det norske demonstrasjonsprosjektet for fangst og lagring av CO₂. Det foreslås en bevilgning på 3,58 mrd. kroner i 2023. Langskip omfatter årlig fangst av om lag 400 000 tonn CO₂ per år på Norcems sementfabrikk, 400 000 tonn CO₂ på Hafslund Oslo Celsios avfallsforbrenningsanlegg og en transport- og lagringskapasitet som skal bygges og drives av Northern Lights. Lagerinfrastrukturen på norsk sokkel bygges ut med ledig kapasitet som også kan utnyttes av fangstprosjekter i andre land. Etterfølgende anlegg i Europa og verden er en forutsetning for at CO₂-håndtering skal kunne bli et effektivt og konkurransedyktig klimatiltak. Forventede kostnader for Langskip er 27,6 mrd. 2022-kroner, hvorav forventet statlig bidrag er 17,9 mrd. 2022-kroner.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) og Olje- og energidepartementet (OED). Midlene skal legge til rette for raskere utbygging av havvind og konsesjonsbehandling av fornybar kraft og anlegg for nett. Midlene dekker økt saksbehandlingskapasitet i NVE og OED, ekstern bistand og digitalisering for å effektivisere konsesjonsbehandlingen og arbeidet med kraftsystemutredninger. Videre foreslås det midler til grunnundersøkelser for havvindområdene i Sørlige Nordsjø II og Utsira Nord, økte midler til konsekvensutredning av nye områder for vindkraft til havs og til overvåking av sjøfugl. Det foreslås også tilskudd for å styrke kompetansemiljø for havvind (Universitetet i Agder).

2.4.17 Ymse utgifter og inntekter

Det foreslås bevilget 10 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Bevilgningen står som motpost til tilleggsbevilgninger knyttet til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder til lønnsoppgjøret for statsansatte og takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, og til uforutsette utgifter. Det er satt av midler til dekning av økt arbeidsgiveravgift for arbeidsgivere i offentlig sektor, jf. nærmere omtale i Prop. 1 LS (2022–2023) Skatter, avgifter og toll 2023. Det er også satt av 1,2 mrd. kroner til tiltak for næringslivet i forbindelse med høye strømpriser.

På kap. 5309 Tilfeldige inntekter foreslås det bevilget 400 mill. kroner. Dette gjelder enkelte mindre, uforutsette inntekter som ikke inngår på andre inntektskapitler i statsbudsjettet.

2.5 Folketrygdens utgifter og inntekter

Regjeringens samlede forslag til utgifter under alle folketrygdens programområder for 2023 er på 588,6 mrd. kroner. Det er en økning på 34,7 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2022. Samtidig forventes det nå betydelig høyere utgifter i 2022 enn anslått i saldert budsjett. Sammenlignet med anslag på regnskap for 2022 innebærer regjeringens forslag en økning på om lag 28,1 mrd. kroner. Den anslåtte økningen i 2022 skyldes i hovedsak økte utgifter til sykepenger og alderspensjon. Utgiftsanslaget for 2023 inkluderer en økning på 18,6 mrd. kroner som følge av anslått effekt av reguleringen av folketrygdens grunnbeløp per 1. mai 2023 og overhenget fra trygdeoppgjøret for 2022. Budsjettallene fordelt på programkategorier fremgår av omtalen av de ulike departementene tidligere i dette kapitlet.

Tabell 2.4 Folketrygdens utgifter

Mill. kroner

Programområde

Saldert budsjett 2022

Anslag på regnskap 2022

Forslag 2023

Endring Saldert budsjett 2022 til forslag 2023 i pst.

28

Foreldrepenger, folketrygden

23 161,1

24 869,0

26 091,0

12,7

29

Sosiale formål, folketrygden

478 122,4

485 222,1

512 123,7

7,1

Sykepenger

47 910,3

51 005,3

51 815,3

8,2

Arbeidsavklaringspenger

34 129,0

36 008,0

36 426,0

6,7

Uføretrygd

111 107,5

110 092,0

118 140,0

6,3

Alderspensjon

269 226,0

272 480,0

289 330,0

7,5

Annet¹

15 749,6

15 636,8

16 412,4

4,2

30

Helsetjenester, folketrygden

37 373,1

36 550,0

40 492,6

8,3

33

Arbeidsliv, folketrygden

15 217,0

13 886,5

9 892,8

-35,0

Sum

553 873,6

560 527,6

588 600,0

6,3

¹ Bidragsforskott foreslås flyttet til programområde 11 fra 2023. I tabellen ovenfor er utgiftene til bidragsforskott likevel inkludert i «Annet» under programområde 29.

Kilde: Finansdepartementet

Programområde 28 Foreldrepenger, folketrygden

Stønadsordningene under dette programområdet skal kompensere for inntektsbortfall i forbindelse med fødsel og adopsjon og sikre økonomisk støtte til foreldre som ikke har opptjent rett til foreldrepenger. Programområdet omfatter foreldrepenger til yrkesaktive, engangsstønad ved fødsel og adopsjon og feriepenger av foreldrepenger mv. Barne- og familiedepartementet har ansvaret for programområdet.

Utgiftsanslaget for 2023 bygger blant annet på den siste befolkningsfremskrivingen til Statistisk sentralbyrå. Økningen skyldes flere mottakere av foreldrepenger og høyere gjennomsnittlig ytelse.

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

Programområdet omfatter ordninger som skal kompensere for inntektsbortfall ved sykdom og uførhet (sykepenger, arbeidsavklaringspenger og uføretrygd), pensjoner (alderspensjon og etterlattepensjon), stønader til enslige forsørgere, stønader og hjelpemidler til personer med nedsatt funksjonsevne og enkelte andre formål. Arbeids- og inkluderingsdepartementet har ansvar for programområdet. Økningen fra Saldert budsjett 2022 er på 34 mrd. kroner. Økningen skyldes både flere mottakere av alderspensjon og uføretrygd og økt gjennomsnittlig grunnbeløp. Vekst i sykepengegrunnlaget bidrar også til økningen. Økningen fra anslag på regnskap for 2022 er på 26,9 mrd. kroner. Nedenfor gjennomgås utviklingen fra 2022 til 2023 på de største utgiftsområdene.

Sykepenger

Forslaget innebærer en økning på 3,9 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2022. Anslaget for 2022 er også økt som følge av midlertidige særregler i forbindelse med koronapandemien og høyere vekst i sykepengegrunnlaget på grunn av høyere lønnsvekst enn ventet.

Gjeldende særregler knyttet til koronapandemien har varighet ut 2022 og påvirker ikke utgiftene i 2023. I budsjettforslaget legges det til grunn en økning i det trygdefinansierte sykefraværet for arbeidstakere tilsvarende 1,1 pst. i 2022 og 1,4 pst. i 2023 sammenlignet med året før. Det legges videre til grunn en økning i sykepengegrunnlaget på 3,9 pst. i 2022 og 4,2 pst. i 2023. Sykepengeutgiftene øker også i 2023 som følge av en forventet vekst i sysselsettingen.

Arbeidsavklaringspenger

Forslaget innebærer en økning på om lag 2,3 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2022. Anslaget for 2022 er økt som følge av økt anslag for antall mottakere og regelendringer, herunder oppheving av karensperioden og nye regler for unntak fra maksimal varighet, som ble iverksatt fra 1. juli 2022. Det forventes en nedgang i antall mottakere fra 2022 til 2023. Under pandemien var det lav avgang fra ordningen, noe som blant annet skyldes midlertidige regelendringer, forsinkelser i avklaringsløpene og en periode med høy arbeidsledighet. Avgangen fra ordningen ventes å øke i 2023 som følge av at arbeidsledigheten nå er svært lav, at avklaringene mot arbeid eller uføretrygd vil gå lettere, og at mange vedtak om arbeidsavklaringspenger vil løpe ut mot slutten av 2022 og i løpet av 2023. Det ventes at antall mottakere i gjennomsnitt vil falle fra 136 000 i 2022 til 133 200 i 2023. Effekten av trygdeoppgjøret er anslått å øke utgiftene med 1,5 mrd. kroner i 2023.

Uføretrygd

Forslaget innebærer en utgiftsøkning på omtrent 7 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2022. Økningen skyldes dels trygdeoppgjøret, som er anslått å øke utgiftene med 4,9 mrd. kroner. Økningen skyldes også dels at det forventes høy tilgang fra arbeidsavklaringspenger til uføretrygd. Samlet sett er det forventet at gjennomsnittlig antall mottakere av uføretrygd vil øke fra 363 900 i 2022 til 374 100 i 2023.

Alderspensjon

Utgiftene til alderspensjon øker i hovedsak på grunn av vekst i folketrygdens grunnbeløp og reguleringen av pensjoner under utbetaling, som medfører en økning på 12 mrd. kroner, og at det blir flere alderspensjonister. Fra 2022 til 2023 anslås det at gjennomsnittlig antall mottakere av alderspensjon vil øke med 16 000 og dermed utgjøre 1 030 000 personer.

Etter at fleksibelt uttak av alderspensjon ble innført i 2011, steg antall mottakere av alderspensjon under 67 år raskt. Utgiftene til tidlig uttak flatet ut etter 2016, og de siste årene har det vært en liten reduksjon i andelen med tidlig uttak. Selv om mange tar ut alderspensjon, har yrkesaktiviteten i aldersgruppen over 60 år økt i perioden 2010–2021, og mange kombinerer arbeid og uttak av alderspensjon. Over tid påvirkes utgiftene til alderspensjon i liten grad av fleksibelt uttak, siden tidlig uttak gir en lavere årlig pensjon for den enkelte. På den andre siden har innføringen av levealdersjustering og endret regulering av pensjoner under utbetaling fått gradvis større betydning. Det anslås at pensjonsreformen samlet sett har bidratt til lavere utgifter til alderspensjon fra og med 2021, og det anslås at utgiftene i 2023 vil være om lag 10 mrd. kroner lavere enn de ellers ville vært på grunn av pensjonsreformen.

For å sikre et økonomisk bærekraftig, robust og forutsigbart pensjonssystem må hovedprinsippene i pensjonsreformen ligge fast over tid. Samtidig kan det på enkelte områder være behov for justeringer. Et politisk bredt sammensatt pensjonsutvalg foreslår i NOU 2022: 7 en modell for gradvis økning av aldersgrensene i pensjonssystemet, for å også sikre gode pensjonsnivåer for fremtidige generasjoner. Videre mener utvalget at nivået på minsteytelsene prinsipielt bør følge velstandsutviklingen i samfunnet, og foreslår derfor at de skal reguleres med lønnsveksten. Regjeringen vil følge opp utredningen fra Pensjonsutvalget med sikte på et nytt bredt politisk forlik om pensjon og involvere partene i arbeidslivet i dette arbeidet.

Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden

Programområdet omfatter folketrygdens bidrag til finansiering av helsetjenester, herunder lege- og psykologhjelp, fysioterapi samt legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept. Helse- og omsorgsdepartementet har ansvar for programområdet.

Budsjettforslaget innebærer en økning i utgiftene til helsetjenester under folketrygden med om lag 3,1 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2022. Det tilsvarer en vekst på om lag 8 pst. Sammenlignet med anslag på regnskap for 2022 øker utgiftene til helsetjenester under folketrygden med om lag 1,9 mrd. kroner.

Refusjon av legemidler på blå resept er den største utgiften på stønadsbudsjettet for helsetjenester. Utgiftene til refusjon av legemidler på blå resept anslås å øke med om lag 0,7 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2022. Dette skyldes i all hovedsak en underliggende vekst i utgiftene til legemidler på 9 pst. i 2023. I motsatt retning trekker regjeringens forslag om å øke den prosentvise egenandelen til 50 pst. per resept, men beholde maksimal egenandel på 520 kroner. Egenandeler for legemidler på blå resept omfattes av egenandelstaket, som er nærmere omtalt under.

Anslaget for utgifter til refusjon av egenandeler over egenandelstaket øker med om lag 0,9 mrd. kroner i 2023 sammenlignet med Saldert budsjett 2022. I sum foreslås egenandelsbetalingene prisjustert med 3,5 pst., gjennom å øke egenandelstaket med 119 kroner, og gjennom å øke egenandelene for helsetjenester med 3 pst. Nytt egenandelstak foreslås fastsatt til 3 040 kroner.

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

Programområdet omfatter dagpenger ved arbeidsledighet, statsgaranti for lønnskrav ved konkurs og stønad ved arbeidsledighet for fiskere og fangstmenn. Dagpenger ved arbeidsledighet utgjør den største utgiftsposten under dette programområdet.

Budsjettforslaget for 2023 innebærer en reduksjon i dagpengeutgiftene på 5,1 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2022. Utgiftsnedgangen skyldes i hovedsak at det anslås færre dagpengemottakere. I Saldert budsjett 2022 ble det lagt til grunn om lag 55 000 dagpengemottakere i gjennomsnitt i 2022. Til sammenligning legges det nå til grunn i gjennomsnitt om lag 40 000 dagpengemottakere i 2022, og i overkant av 37 000 dagpengemottakere i 2023. I tillegg bidrar avviklingen av alle midlertidige særregler som ble innført i forbindelse med koronapandemien fra og med april 2022, til at utgiftene går ned fra 2022 til 2023.

Regjeringen foreslår å innføre et ferietillegg til dagpenger i 2023. Dagpengemottakere som har mottatt ytelsen åtte uker eller mer, vil i 2023 få 9,5 pst. av utbetalte dagpenger i 2022. Regjeringen vil se nærmere på mulighetene for å innføre en varig ordning med ferietillegg til dagpenger fra 2024 som ligger nærmere ordningen med feriepenger for arbeidstakere.

Regjeringen foreslår å avvikle alternativet med lang opptjeningsperiode, slik at bare inntekt de tolv sist avsluttede kalendermånedene kan legges til grunn. Dette vil bidra til at dagpengeordningen i større grad målrettes mot personer som har en aktuell tilknytning til arbeidslivet. Minsteinntektskravet vil fortsatt være 1,5 G. For å hindre at personer som har vært, eller har pleiet, syke de siste 12 månedene før de søker om dagpenger, faller ut av dagpengeordningen foreslås det samtidig at syke-, pleie-, opplærings-, og omsorgspenger skal inkluderes i arbeidsinntekten som vurderes i forbindelse med minsteinntektskravet.

For 2023 foreslås en bevilgning til dagpenger på 9,1 mrd. kroner.

2.5.1 Folketrygdens finansieringsbehov

Folketrygdens utgifter inngår i budsjettet på linje med andre utgifter, men er på inntektssiden formelt knyttet til de store avgiftsordningene (arbeidsgiveravgift og trygdeavgift) og enkelte gebyrer og refusjoner mv., jf. folketrygdloven 28. februar 1997 nr. 19, del VIII, Finansielle bestemmelser.

Folketrygdens inntekter i 2023 anslås til 424,4 mrd. kroner, med følgende hovedelementer: Trygdeavgift på 176,3 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 71), arbeidsgiveravgift på 244,9 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 72), samt enkelte mindre inntekter på til sammen 3,2 mrd. kroner (vederlag, gebyrer, ulike refusjoner, dividende mv., jf. kapitlene 5701, 5704 og 5705). Utgiftene utgjør til sammen 588,6 mrd. kroner.

Differansen mellom bevilgningsforslagene til folketrygdens utgifter og inntekter innebærer et beregnet finansieringsbehov for folketrygden i 2023 på 164,2 mrd. kroner, jf. oversikten i vedlegg 1 til Gul bok. Finansieringsbehovet for folketrygden utgjør tilskuddet fra staten, jf. folketrygdlovens § 23-10 første ledd, og inngår i statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd. Statstilskuddet inkluderer dekningen av folketrygdens utgifter som iht. folketrygdlovens § 23-10, tredje ledd minst skal dekkes gjennom direkte tilskudd fra staten, dvs. uten henvisning til de store avgiftsordningene eller andre spesifiserte inntekter under folketrygden.

2.6 Forslag til vedtak

De forslag til vedtak som legges frem i denne proposisjonen, er i de fleste tilfeller nærmere omtalt i Prop. 1 S for de enkelte departementene. Enkelte bevilgningsforslag blir bare omtalt i denne proposisjonen. Det gjelder blant annet bevilgningene til kap. 2309 Tilfeldige utgifter og kap. 5309 Tilfeldige inntekter, som omtales i avsnitt 2.4.17. Renter og avskrivninger fra statens forvaltningsbedrifter under kapitlene 5491 og 5603 omtales i avsnitt 3.2. Overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland, som er bevilget på kapitlene 2800 og 5800 i statsbudsjettet, omtales i avsnitt 3.4.

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov dekkes gjennom lån bevilget på kap. 5999, jf. avsnitt 3.5.

3 Budsjettets inntekter og utgifter etter art

3.1 Budsjettets samlede inntekter og utgifter

Dette kapitlet gir en oversikt over statsbudsjettets inntekter og utgifter, gruppert etter art, jf. boks 3.1.

Boks 3.1 Statsbudsjettets inndeling

Statsbudsjettet blir inndelt i kapitler som igjen er inndelt i poster, jf. § 4 i bevilgningsreglementet. Stortingets bevilgningsvedtak gjelder beløpet under den enkelte post. Kapitlene nummereres fortløpende i nummerserier for de ulike departementene. Nummereringen av postene følger et fast mønster hvor postnummeret angir hva slags type inntekt eller utgift det er tale om. Bevilgningsreglementet krever at inntektene og utgiftene inndeles i fire avdelinger. Dette skjer ved å inndele postnummerseriene i følgende avdelinger etter art:

Inntekter

Salg av varer og tjenester: Postene 1–29

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.: Postene 30–49

Overføringer fra andre: Postene 50–89

Tilbakebetalinger mv.: Postene 90–99

Utgifter

Statens egne driftsutgifter: Postene 1–29

Nybygg, anlegg mv.: Postene 30–49

Overføringer til andre: Postene 50–89

Utlån, statsgjeld mv.: Postene 90–99

De samlede inntektsbevilgningene i statsbudsjettet for 2023 er anslått til 3 354,7 mrd. kroner. Dette inkluderer petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Holdes disse utenom, anslås inntektene i 2023 til 1 462,4 mrd. kroner.

Tabell 3.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 1–29)

116,1

536,1

361,7

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

27,6

31,2

13,2

Overføringer fra andre (postene 50–89)

1 715,4

2 564,7

49,5

Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

115,1

222,6

93,5

Sum inntekter

1 974,1

3 354,7

69,9

Kilde: Finansdepartementet

Forslaget til utgiftsbevilgninger i statsbudsjettet for 2023 utgjør samlet sett 3 358,3 mrd. kroner, medregnet petroleumsvirksomhet, overføring til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner. Sammenlignet med Saldert budsjett 2022 økes de samlede utgiftene med 1 288,6 mrd. kroner. Av dette skyldes 1 384,3 mrd. kroner økt overføring til Statens pensjonsfond utland som følge av økt netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten, som budsjetteres på statsbudsjettets utgiftsside. Holdes petroleumsvirksomheten, overføringen til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner utenom, foreslås det utgifter på 1 719,5 mrd. kroner. Dette er en økning fra Saldert budsjett 2022 på 164,4 mrd. kroner.

Tabell 3.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Driftsutgifter (postene 1–29)

209,1

226,4

8,3

Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

79,5

83,4

4,8

Overføringer til andre (postene 50–89)

1 570,5

2 822,3

79,7

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99)¹

210,7

226,3

7,4

Sum utgifter

2 069,7

3 358,3

62,3

¹ Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland i 2022.

Kilde: Finansdepartementet

3.2 Gruppering av statsbudsjettets inntekter

3.2.1 Driftsinntekter (postene 1–29)

I regjeringens budsjettforslag for 2023 utgjør driftsinntekter til sammen 536,1 mrd. kroner, jf. tabell 3.3.

Boks 3.2 Statens forvaltningsbedrifter

Statens forvaltningsbedrifter, tidligere omtalt som statens forretningsdrift, vil i 2023 bestå av virksomheten under forvaltningsbedriftene Statsbygg, Statens pensjonskasse og Eksportfinansiering Norge (Eksfin). Det budsjetteres med 3,8 mrd. kroner i inntekter under disse virksomhetene i 2023. Inntektsbevilgningene under statens forvaltningsbedrifter omfatter flere inntektsarter, men omtales samlet nedenfor.

Det samlede avskrivningsbeløpet for de statlige forvaltningsbedriftene føres under kap. 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forvaltningsbedrifter. Avskrivningene beregnes på grunnlag av bokført kapital i forvaltningsbedriftene. Det benyttes et lineært avskrivningssystem, der avskrivningstiden for ulike avskrivningsobjekter varierer med forventet levetid. Ved salg av eiendommer i Statsbygg avskrives også bokført verdi av eiendommene. Avskrivningene utgiftsføres under hver enkelt virksomhets driftsbudsjett. Avskrivningene beløper seg totalt til 1 633 mill. kroner i 2023.

Renter av statens kapital i forvaltningsbedriftene tas samlet til inntekt under kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forvaltningsbedrifter. Grunnlaget for renteberegningen er bedriftenes brutto investeringer fratrukket avskrivninger og bedriftenes egne avsetninger til investeringsformål. Rentesatsen for netto investeringsbidrag det enkelte år tilsvarer gjennomsnittlig rente på 5-års statsobligasjoner i 12-månedersperioden frem til 30. september året før budsjettåret. For Statsbygg er det fastsatt en fast rentesats på 3,5 pst. Renter av statens kapital i forvaltningsbedriftene foreslås etter dette budsjettert med 2 168 mill. kroner i 2023.

Avsetning til investeringsformål tas til inntekt under hver enkelt virksomhet som foretar slike avsetninger. Avsetningen utgjør en del av kontantoverskuddet fra driften som benyttes til å finansiere investeringer. Det aktuelle beløpet utgiftsføres på driftsbudsjettet under hver enkelt forvaltningsbedrift før driftsresultatet fastsettes, og avsetningene må derfor også føres opp på statsbudsjettets inntektsside. Samlede avsetninger til investeringsformål i 2023 er 30 mill. kroner.

Tabell 3.3 Renter, avskrivninger og avsetninger til investeringsformål i 2023 for statens forvaltningsbedrifter

Mill. kroner

Avskrivninger

Renter

Avsetninger til investeringsformål

Statsbygg

1 548,0

2 167,0

0,0

Statens pensjonskasse

85,0

1,0

30,0

Sum

1 633,0

2 168,0

30,0

Kilde: Finansdepartementet

I tabell 3.4 er inntekter på statsbudsjettet under statens forvaltningsbedrifter splittet opp. I tillegg til tallene nevnt i tabellen er det også enkelte andre inntekter under forvaltningsbedriftene på til sammen 13 mill. kroner. Dette gjelder i hovedsak tilbakeføring fra gamle ordninger under Eksportfinansiering Norge.

Beregning av rente for mellomværende med statskassen

Forvaltningsbedriftenes mellomværende med statskassen kan betraktes som en bruks- og kassakredittkonto for håndtering av kortsiktige likviditetssvingninger. For samtlige virksomheter under statens forvaltningsbedrifter skal det beregnes renter av mellomværende med statskassen. Renten er knyttet opp mot renten på statssertifikater etter en nærmere bestemt beregningsregel, slik at den reflekterer rentenivået i Norge.

Kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forvaltningsbedrifter, post 81 Renter av mellomregnskapet, budsjetteres ikke.

Tabell 3.4 Driftsinntekter (postene 1–29)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

95,5

513,3

437,5

Andre driftsinntekter

20,6

22,8

10,7

Sum driftsinntekter

116,1

536,1

361,7

Kilde: Finansdepartementet

Driftsinntekter fra statens petroleumsvirksomhet utgjør hoveddelen av de samlede driftsinntektene. Petroleumsvirksomheten omtales nærmere i avsnitt 3.4.

I tillegg benyttes postene 1–29 på statsbudsjettets inntektsside for inntekter fra salg av varer og tjenester, for eksempel:

salg av materiell, publikasjoner og andre varer

utleie av materiell, bygninger og anlegg

oppdrag

gebyrer

tilfeldige inntekter

Inntektene på postene 1–29 gjelder en rekke virksomheter. Blant virksomheter hvor det budsjetteres med størst inntekter i 2023 er Politiet, Forsvarsbygg, Statens vegvesen, Statens kartverk og Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap.

3.2.2 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. er på 31,2 mrd. kroner i budsjettforslaget for 2023. Det er inntektene i forbindelse med nybygg, anlegg mv. i statens petroleumsvirksomhet som utgjør størstedelen av disse inntektene.

Tabell 3.5 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

24,9

27,0

8,4

Andre inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

2,7

4,2

57,2

Sum inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

27,6

31,2

13,2

Kilde: Finansdepartementet

Inntektspostene 30–49 deles i to grupper.

Postene fra 30 til 39 inneholder inntektsbevilgninger under statens forvaltningsbedrifter, herunder avskrivninger på statens kapital i statens forvaltningsbedrifter, avsetninger til investeringsformål, overføringer fra bedriftenes egne fond og andre fond, samt andre inntekter fra statens forvaltningsbedrifter i forbindelse med bygg og anlegg, jf. omtalen i boks 3.2. Inntektene fra statens forvaltningsbedrifter i forbindelse med nybygg og anlegg mv. på postene 30–39 utgjør 1,7 mrd. kroner. I tillegg til statens forvaltningsbedrifter er det budsjettert med enkelte husleieinntekter under Landbruks- og matdepartementet på til sammen 19,9 mill. kroner på postene 30–39.

Post 30 brukes også for avskrivninger under kap. 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten. Det foreslås inntekter på 27,0 mrd. kroner på denne posten i 2023.

Postene fra 40 til 49 gjelder salg av fast eiendom og tilskudd og refusjoner i forbindelse med statens bygge- og anleggsarbeider fra statlige særregnskap, kommuner og andre. Samlet utgjør disse inntektene 2,5 mrd. kroner i 2023, i hovedsak innen forsvarssektoren.

3.2.3 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Inntektspostene 50–89 på statsbudsjettets inntektsside deles inn i følgende undergrupper:

Postene fra 50 til 59 nyttes til overføringer fra andre statlige regnskaper, for eksempel statlige fond.

Postene fra 60 til 69 omfatter overføringer fra kommunesektorens forvaltningsbudsjetter.

Postene fra 70 til 79 brukes til statsskatt på formue og inntekt, avgifter på omsetning, produksjon og driftsmidler, dokumenter, spill og andre fiskalavgifter.

Under postene fra 80 til 84 føres renteinntekter, mens utbytte på aksjer, bøter, erstatninger, tilbakebetaling av gitte tilskudd mv. budsjetteres på postene 85–89.

Tabell 3.6 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Postene 50–59

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

300,1

257,0

-14,3

Øvrige overføringer fra andre statsregnskap

0,0

0,0

4,0

Sum overføringer fra andre statsregnskap

300,1

257,1

-14,3

Postene 60–69

Overføringer fra kommunesektoren

2,5

2,6

3,7

Postene 70–79

Inntekter under postene 70–79

1 339,7

2 212,3

65,1

Postene 80–89

Renter, utbytte mv.

73,1

92,7

26,8

Sum overføringer fra andre (postene 50–89)

1 715,4

2 564,7

49,5

Kilde: Finansdepartementet

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet reduseres med 43,0 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2022. For postene 70–79 øker inntektene med 872,7 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2022 til budsjettforslaget for 2023. Dette inkluderer økte skatte- og avgiftsinntekter fra både petroleumsvirksomhet og fra Fastlands-Norge. Inntektene på postene 80–89 øker med 19,6 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2022 til budsjettforslaget for 2023.

Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 1 169,0 mrd. kroner i 2023. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Anslagene for skatter og avgifter for 2023 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2022, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på de vekstforutsetningene for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2023. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og kommunale og fylkeskommunale skattører.

Regjeringens forslag til budsjett inneholder skatte- og avgiftsskjerpelser i 2023 på om lag 46,1 mrd. kroner bokført og 34,4 mrd. kroner påløpt. Skatte- og avgiftsopplegget for 2023 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2022–2023) Skatter, avgifter og toll 2023.

Utbytte

Regjeringen foreslår samlede utbytteinntekter på 47,1 mrd. kroner i 2023. Av dette gjelder 15 mrd. kroner utbytte fra Equinor ASA, som inngår i kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten. Regjeringens forslag innebærer en økning i de samlede utbytteinntektene på 6,4 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2022.

Samlet utbytte fra selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning anslås til 30,2 mrd. kroner. Dette er en økning på 4,5 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2022.

Det er i tråd med vanlig praksis ikke laget egne anslag på utbytte fra de børsnoterte selskapene i 2023, men teknisk videreført utbetalt utbytte per aksje i 2022.

Tabell 3.7 viser utbytte fra de enkelte selskapene slik det var anslått i Saldert budsjett 2022 og forslag i 2023.

Tabell 3.7 Utbytte fra statlig eide selskaper

Mill. kroner

Kap.

Post

Selskap

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

5656

85

Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementet¹

25 690,8

30 220,4

17,6

5685

85

Equinor ASA

13 000,0

15 000,0

15,4

5680

85

Statnett SF

975,0

882,0

-9,5

5616

85

Kommunalbanken AS

646,0

652,0

0,9

5625

85

Innovasjon Norge/Lavrisikolåneordningen

100,0

100,0

0,0

5631

85/86

AS Vinmonopolet

146,4

93,6

-36,1

5692

85

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank

104,1

86,4

-17,0

5672

85

Bane NOR SF

0,0

63,0

5652

85

Statskog SF

16,8

20,0

19,4

5693

85

Folketrygdfondet

0,3

0,7

133,3

5611

85

Vygruppen AS

0,0

0,0

5622

85

Avinor AS

0,0

0,0

Sum utbytte

40 679,4

47 118,1

15,8

¹ Statkraft SF, Telenor ASA, DNB ASA, Yara International ASA, Norsk Hydro ASA, Kongsberg Gruppen ASA, Posten Norge AS, Argentum Fondsinvesteringer AS, Nammo AS, Mesta AS, Baneservice AS og Aker Solutions ASA.

Kilde: Finansdepartementet

3.2.4 Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

Postene 90–99 på statsbudsjettets inntektsside inneholder avdrag på lån fra staten, salg av statens aksjer og obligasjoner, samt opptak av lån. Postene beskriver endringer i sammensetningen av statens formue som fremkommer i statens kapitalregnskap.

Tabell 3.8 Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Statsbankene

103,6

107,4

3,7

Andre tilbakebetalinger

11,4

115,2

908,5

Sum tilbakebetalinger

115,1

222,6

93,5

Kilde: Finansdepartementet

Tilbakebetalingene anslås til 222,6 mrd. kroner i 2023. Dette er en økning på 107,6 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2022. Økningen skyldes blant annet 100 mrd. kroner i tilbakebetaling av fondskapital som følge av avvikling av infrastrukturfondet. Videre øker tilbakebetalingene med 6 mrd. kroner fra avdrag på egenbeholdning av statsobligasjoner. I tillegg øker avdrag på utestående fordringer under Innovasjon Norge med 4,9 mrd. kroner. I motsatt retning trekker blant annet reduserte tilbakebetalinger på 2,2 mrd. kroner under Statens lånekasse for utdanning.

3.3 Gruppering av budsjettets utgifter

3.3.1 Driftsutgifter (postene 1–29)

Driftsutgifter budsjetteres over postene 1–29. Driftsutgiftene omfatter lønn til statsansatte og kjøp av varer og tjenester til statlige virksomheter, i tillegg til statens forvaltningsbedrifter. Det blir ikke bevilget driftsutgifter og driftsinntekter for statsaksjeselskap, statsforetak og statlige virksomheter som er omgjort til stiftelser, ettersom disse ikke er inkludert i statsbudsjettet. Det bevilges heller ikke driftsutgifter på postene 1–29 for statlige nettobudsjetterte virksomheter eller helseforetak. Samtidig er det enkelte utgifter som budsjetteres over postene 1–29 som har mer karakter av overføringer enn av drift. Dette gjelder blant annet pensjoner til statsansatte mv.

I forslaget til statsbudsjett for 2023 utgjør driftsutgiftene samlet sett 226,4 mrd. kroner. Tabell 3.9 gir en oversikt over de største utgiftsområdene. Tabellen viser at store etater som Arbeids- og velferdsetaten, Statens vegvesen og politi og påtalemyndighet, samt etatene i forsvarssektoren, står for de største driftsutgiftene.

Tabell 3.9 Driftsutgifter (postene 1–29)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Forsvar

42,5

46,7

9,9

Politi og påtalemyndighet

23,2

23,8

2,3

Statens vegvesen

16,4

18,9

15,1

Andre store direktorater mv.¹

19,9

20,5

-8,1

Arbeids- og velferdsetaten

12,6

12,9

2,8

Departementene og Statsministerens kontor

10,0

10,4

4,3

Statens pensjonskasse

9,2

10,4

12,5

Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

9,9

10,0

1,4

Barnevernet

8,2

8,2

-0,3

Kriminalomsorg

5,4

5,6

4,4

Rettsvesen

3,4

3,5

1,0

Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda

2,0

2,8

41,5

Statsforvalterne

2,1

2,1

1,5

Statens forvaltningsbedrifter

-1,1

-0,2

-78,2

Andre driftsutgifter

45,4

51,0

17,0

Sum driftsutgifter

209,1

226,4

8,3

¹ Inkluderer Utdanningsdirektoratet, DSB, DSS, Digitaliseringsdirektoratet, Statens kartverk, Arbeidstilsynet, Helsedirektoratet, Folkehelseinstituttet, Fiskeridirektoratet, Havforskningsinstituttet, Kystverket, Mattilsynet, Jernbanedirektoratet, Miljødirektoratet, DFØ, SSB, Oljedirektoratet og NVE.

Kilde: Finansdepartementet

I regjeringens budsjettforslag utgjør forsvarssektorens driftsutgifter 20,9 pst. av de samlede driftsutgiftene. Med forslagene til økte driftsutgifter til politi og påtalemyndighet, vil disse stå for 10,5 pst. av de samlede driftsutgiftene. Driftsutgiftene til Statens vegvesen vil med regjeringens budsjettforslag utgjøre 8,3 pst. av de samlede driftsutgiftene.

Mesteparten av utgiftene under Statens pensjonskasse i tabell 3.9 er utgifter til pensjoner til statsansatte mv. som dekkes etter lov om Statens pensjonskasse. Det resterende omfatter blant annet arbeidsgiveravgift til folketrygden for arbeidsgiverdelen av pensjonsinnskuddet mv., og utgifter til særskilte pensjoner fra statskassen. I tillegg er erstatningsutbetalinger under forsikringsordningene inkludert. Driftsresultatet til Statens pensjonskasse inngår i driftsresultatet til statens forvaltningsbedrifter i tabellen.

Boks 3.3 Driftsresultatet til statens forvaltningsbedrifter

Driftsresultatet til statens forvaltningsbedrifter skal i henhold til bevilgningsreglementet føres opp i statsbudsjettets utgiftsdel. Denne bestemmelsen omfatter forvaltningsbedriftene under budsjettkapitlene 2445–2490. Driftsresultatet består av de ulike forvaltningsbedriftenes driftsinntekter fratrukket driftsutgifter, avskrivninger, renter og eventuelle avsetninger til reguleringsfond. Driftsresultatet føres på post 24. Brutto driftsinntekter i statens forvaltningsbedrifter tas inn i budsjettet på underpost som et negativt beløp, siden de føres på budsjettets utgiftsside. Et negativt tall for statens forvaltningsbedrifter i tabell 3.9 betyr dermed at det er et netto driftsoverskudd. Unntaket fra bruttoprinsippet gjelder bare driftsbudsjettet. For investeringsutgifter, tilskudd mv., følges bruttoprinsippet for føringer i statsbudsjettet også for forvaltningsbedriftene. Disse beløpene inngår i oversiktene over de ulike utgiftsartene nedenfor.

Selv om alle investeringer i forvaltningsbedriftene blir utgiftsført brutto, blir renter av statens kapital beregnet som om statens netto investeringsbidrag skulle være et lån fra statskassen, og det foretas avskrivninger på grunnlag av bokført kapital. Avskrivninger og renter blir ført som underposter på post 24, og det samlede avskrivnings- og rentebeløp for forvaltningsbedriftene tas til inntekt på statsbudsjettets inntektsside, jf. nærmere omtale av forvaltningsbedriftene i avsnitt 3.2.1.

3.3.2 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Utgiftene til investeringer budsjetteres på postene 30–49, og omfatter nybygg og anlegg, vedlikehold, ombygginger og utstyrsanskaffelser som er så betydelige at de har karakter av investering. Bevilgningene på postene 30–49 gir imidlertid ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet, ettersom blant annet investeringer i helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF finansieres med tilskudd over statsbudsjettet. Videre finansieres deler av veiutbyggingene med bompenger som ikke budsjetteres på statsbudsjettet.

Tabell 3.10 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

26,5

28,3

6,8

Forsvar

24,4

25,9

6,3

Statens vegvesen

12,7

10,2

-20,2

Statsbygg

6,4

9,2

44,0

Bygg utenfor husleieordningen

2,7

3,4

29,0

Redningshelikoptertjenesten

2,6

1,9

-28,0

Andre investeringsbevilgninger

4,3

4,5

5,5

Sum investeringer

79,5

83,4

4,8

Kilde: Finansdepartementet

Størstedelen av statens investeringer foretas innenfor petroleumsvirksomheten, forsvarssektoren, samferdselssektoren og statlige byggeprosjekter. Dersom investeringer innenfor petroleumsvirksomheten holdes utenom, økes utgiftene på postene 30–49 med til sammen 2,1 mrd. kroner, eller 3,9 pst., fra Saldert budsjett 2022 til budsjettforslaget for 2023.

3.3.3 Overføringer til andre (postene 50–89)

Overføringer til andre budsjetteres på postene 50–89 i statsbudsjettet. Bevilgninger i denne kategorien utgjør ¾ av de totale bevilgningene på utgiftssiden. Overføringen til Statens pensjonsfond utland og overføringene under folketrygden utgjør hoveddelen av disse bevilgningene.

Overføringene deles inn i tre faste undergrupper:

Overføringer til andre statsregnskap: Postene 50–59

Overføringer til kommuneforvaltningen: Postene 60–69

Andre overføringer: Postene 70–89

Tabell 3.11 Overføringer til andre (postene 50–89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Postene 50–59

Overføring til Statens pensjonsfond utland

277,5

1 384,3

398,8

Øvrige overføringer til andre statsregnskap (nettobudsjetterte virksomheter, fond mv.)

70,9

73,2

3,3

Sum overføringer til andre statsregnskap

348,4

1 457,5

318,4

Postene 60–69

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

189,9

204,5

7,7

Øvrige overføringer til kommuneforvaltningen

70,2

84,8

20,9

Sum overføringer til kommuneforvaltningen

260,1

289,3

11,2

Postene 70–89

Folketrygden

553,4

588,1

6,3

Regionale helseforetak

182,4

200,1

9,7

Øvrige overføringer

226,3

287,3

27,0

Sum andre overføringer

962,0

1 075,5

11,8

Sum overføringer til andre (postene 50–89)

1 570,5

2 822,3

79,7

Kilde: Finansdepartementet

Den største bevilgningen på 50-postene er overføringen fra statsbudsjettet til Statens pensjonsfond utland. Denne overføringen tilsvarer statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Postene 50–59 brukes også til overføringer til statlige institusjoner hvor drifts- og investeringsutgifter gis som en netto bevilgning. Slike institusjoner er underlagt departemental instruksjonsmyndighet og defineres ikke som selvstendige rettssubjekter. Blant annet er Norges forskningsråd, universitetene og de statlige høgskolene nettobudsjetterte virksomheter. Det vises til vedlegg 4 for nærmere oversikt over den samlede aktiviteten i disse virksomhetene og spesifikasjon av kontantbeholdningen i virksomhetene.

Overføringer til statlige fond eller avsetningskonti i Norges Bank budsjetteres også på overføringspostene til andre statsregnskap (postene 50–59). Når Stortinget har vedtatt en bevilgning, overfører det aktuelle departement midlene til fondet, og utbetaling fra fondene skjer dels i budsjettåret og dels i påfølgende år.

Postene 60–69 omfatter overføring til kommunenes og fylkeskommunenes forvaltningsbudsjetter. Overføringer til kommunesektoren gis dels som rammetilskudd over Kommunal- og distriktsdepartementets budsjett og dels som øremerkede tilskudd som bevilges over flere departementers budsjetter. Kommunesektoren har i tillegg inntekter fra blant annet skatter og gebyrer.

Utgiftspostene 70–89 omfatter overføringer til private, for eksempel husholdninger, organisasjoner, private bedrifter mv. I budsjettforslaget for 2023 er 54,7 pst. av bevilgningene på disse postene utgifter under folketrygden. Postene omfatter også overføringer til statlige foretak som er organisert som selvstendige rettssubjekter. Dette gjelder blant annet tilskudd til de regionale helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF. Øvrige overføringer til private inkluderer et bredt spekter av ordninger som er forskjellige med hensyn til målgrupper, formål og bevilgningsstørrelse. Eksempler på slike overføringer er barnetrygd, kontantstøtte, AFP-tilskudd, tilskudd til internasjonale organisasjoner, bistandsmidler og renter på innenlandsk statsgjeld.

3.3.4 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90–99)

Postene 90–99 på statsbudsjettets utgiftsside inneholder bevilgninger som endrer sammensetningen av statens formue i kapitalregnskapet. Lån mv. til statsbankene i tabell 3.12 omfatter utlån gjennom Husbanken og Statens lånekasse for utdanning, samt lån til Innovasjon Norge og SIVA. Utlån under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportfinansiering Norge, er også medregnet her.

Tabell 3.12 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90–99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Lån mv. til statsbankene

123,7

129,6

4,7

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

11,4

14,4

26,3

Avdrag innenlandsk statsgjeld

0,0

78,5

Andre lånetransaksjoner¹

75,6

3,8

-94,8

Sum utlån, statsgjeld mv.

210,7

226,3

7,4

¹ Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland i 2022.

Kilde: Finansdepartementet

Samlet øker utgiftene på postene 90–99 med 15,6 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2022. Dette skyldes særlig at det for 2023 budsjetteres med avdrag på statsgjeld, mens det ikke ble budsjettert med slike avdrag for 2022. Når avdrag på statsgjeld holdes utenom, reduseres samlede utlån mv. med 62,9 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2022. Dette skyldes hovedsakelig at det i 2022 er budsjettert med en særskilt tilbakeføring av 70 mrd. kroner fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland, som føres under kap. 2800, post 96.

3.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

3.4.1 Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Inntektene fra petroleumsvirksomheten omfatter skatt og avgift på utvinning, aksjeutbytte fra Equinor ASA og inntekter fra Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE). Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter.

Tabell 3.13 Inntekter fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

SDØE – driftsresultat

95,5

513,3

437,5

SDØE – avskrivninger og renter

27,2

29,4

8,1

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOx-avgift

168,3

854,9

407,9

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

13,0

15,0

15,4

Sum inntekter fra petroleumsvirksomheten

304,0

1 412,6

364,7

Kilde: Finansdepartementet

Driftsresultat fra SDØE er anslått til 513,3 mrd. kroner for 2023. Det er en økning på 417,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2022. Mens det i Nasjonalbudsjettet 2022 var lagt til grunn en gjennomsnittlig oljepris på 559 kroner per fat i 2022, legges det nå til grunn en forventet pris på 986 kroner per fat i 2022 og 912 kroner i 2023 målt i løpende priser.

De kalkulatoriske størrelsene avskrivninger og renter inngår som utgifter ved beregningen av SDØEs driftsresultat, samtidig som de føres som inntekter på egne poster. På denne måten skiller man ut den delen av driftsinntektene som dekker avskrivning av investeringer og finansieringskostnadene ved investeringene.

Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 854,9 mrd. kroner i 2023. Dette er 686,6 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2022, og 274,7 mrd. kroner høyere enn i anslag på regnskap for 2022. Påløpte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 743,4 mrd. kroner i 2022 og 966,7 mrd. kroner i 2023. Forskjellen mellom betalte skatter og påløpte skatter har blant annet sammenheng med reglene om innbetaling av terminskatt. Disse gjør at det er et etterslep i betalte skatter i forhold til påløpte skatter.

Det budsjetterte utbyttet som utbetales i 2023 fra Equinor ASA på 15 mrd. kroner er en teknisk fremskriving av selskapets utbytteforventninger for første og andre kvartal 2022. Equinor utbetaler utbytte fire ganger i året. I løpet av et kalenderår utbetales utbyttet for tredje og fjerde kvartal fra året før, samt første og andre kvartal i inneværende år.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten i 2022 og 2023 består av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomhetens (SDØEs) andel av investeringene på norsk kontinentalsokkel, jf. tabell 3.14.

Tabell 3.14 Utgifter til petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

SDØE – investeringer

26,5

28,3

6,8

Øvrige utgifter

0,0

0,0

Sum utgifter til petroleumsvirksomheten

26,5

28,3

6,8

Kilde: Finansdepartementet

SDØEs andel av investeringene på sokkelen i 2023 forventes å bli 28,3 mrd. kroner. Dette er en økning på 1,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2022.

Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er summen av inntekter fra petroleumsvirksomheten fratrukket utgiftene. Tabell 3.15 viser hvordan netto kontantstrøm fremkommer. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er anslått til 1 384,3 mrd. kroner i 2023. Dette er 1 106,8 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2022 og 215,5 mrd. kroner høyere enn i anslag på regnskap for 2022.

Tabell 3.15 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Inntekter SDØE

122,7

542,7

342,3

-

Utgifter SDØE

26,5

28,3

6,8

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

168,3

854,9

407,9

+

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

13,0

15,0

15,4

=

Netto kontantstrøm

277,5

1 384,3

398,8

Kilde: Finansdepartementet

3.4.2 Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet fra statsbudsjettets utgiftsside på kap. 2800 til Statens pensjonsfond utland. Sammen med avkastningen på Statens pensjonsfonds kapital utgjør denne overføringen fondets samlede inntekter.

Deler av fondets inntekter brukes til å dekke det oljekorrigerte underskuddet, og overføres fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettets inntektsside. Det blir dermed avsatt midler i utenlandsdelen av Statens pensjonsfond dersom overføringen fra fondet til statsbudsjettet er lavere enn netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Grunnkapitalen i Statens pensjonsfond Norge stammer i hovedsak fra overskudd på trygderegnskapene etter innføringen av folketrygden i 1967 og frem til slutten av 1970-tallet. Avkastningen av midlene i Statens pensjonsfond Norge overføres ikke til statskassen, men legges løpende til denne delen av fondet.

Anslagene på overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland vil bli endret i løpet av budsjettåret, basert på oppdaterte anslag på kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten og statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd. Tilbakeføringen fra fondet for 2023 vil bli endelig fastsatt ut fra anslag på statsregnskapet i forbindelse med nysalderingen av budsjettet i desember 2023. Det følger av lov om Statens pensjonsfond at statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i sin helhet skal overføres til fondet. Denne overføringen fastlegges dermed endelig ut fra regnskapsførte netto petroleumsinntekter som fremkommer først etter terminavslutning. Det innebærer at det vil kunne være avvik mellom den budsjetterte overføringen i nysalderingen og regnskapet.

Tabell 3.16 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

277,5

1 384,3

398,8

-

Overført til statskassen

300,1

257,0

-14,3

+

Rente- og utbytteinntekter mv.

233,8

287,8

23,1

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

211,2

1 415,0

569,9

Memo:

Anslått kapital i Statens pensjonsfond per 31.12.2022 (målt til markedsverdi)

12 848 mrd. kroner

Hvorav utlandsdelen utgjør

12 500 mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond anslås til 12 848 mrd. kroner ved utgangen av 2022, mens anslaget for verdien ved utgangen av 2023 er 14 649 mrd. kroner. Utlandsdelen av Statens pensjonsfond anslås til 12 500 mrd. kroner ved utgangen av 2022 og 14 286 mrd. kroner ved utgangen av 2023.

3.5 Oppsummering. Saldering av statsbudsjettet og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes derfor av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger og bevilges over kap. 5999 Statslånemidler, post 90. Brutto finansieringsbehov anslås til 3,6 mrd. kroner i 2023. Bevilgningen til statslånemidler er en saldering av statsbudsjettets inntekter og utgifter medregnet lånetransaksjoner. Ved nysalderingen om høsten gjøres det et endelig vedtak om statslånemidler. Ved årsavslutningen blir statsregnskapet gjort opp, og det blir foretatt en endelig årsavslutningsrapportering slik at kap. 5999 viser bruttofinansieringsbehovet slik det fremkommer i regnskapet. Brutto finansieringsbehov vil kunne avvike fra budsjettvedtaket i forbindelse med nysalderingen om høsten som følge av at det endelige regnskapet på de enkelte budsjettpostene vil kunne avvike noe fra de vedtatte bevilgningene.

Tabell 3.17 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

Endring i pst.

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 559,0

2 875,0

84,4

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 859,1

3 132,1

68,5

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-300,1

-257,0

-14,3

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

300,1

257,0

-14,3

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.¹

210,7

226,3

7,4

7.

Tilbakebetalinger mv.

115,1

222,6

93,5

8.

Utlån mv., netto (6-7)

95,6

3,6

-96,2

9.

Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

95,6

3,6

-96,2

¹ Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland i 2022.

Kilde: Finansdepartementet

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 3.17. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for fremtidige tilskudd. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når det korrigeres for disse størrelsene, anslås statens likviditetsjusterte finansieringsbehov i 2023 til om lag 118 mrd. kroner.

Det vises til nærmere omtale av statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter i kapittel 7.

4 Utviklingstrekk på statsbudsjettets utgiftsside i perioden 2009–2023

4.1 Innledning

Kapitlet presenterer realvekst for utgiftsområder i perioden 2009–2023. Beregningene av realvekst gir uttrykk for ressursbruken på utgiftssiden i budsjettet, og viser utviklingen i bevilgningene til utgiftsområdene over tid, korrigert for prisstigning og endret oppgavefordeling.

Endringer i statsbudsjettets utgifter følger både av nye prioriteringer og tidligere vedtak. Enkeltområder kan vise sterk eller svak utgiftsvekst som følge av demografiske endringer og lovfestede forpliktelser. Eksempler på dette er utgifter til pensjons- og trygdeutbetalinger.

Beregningene av realvekst viser ikke resultatet av politikken på utgiftsområdene. På enkelte områder kan det over tid være store forbedringer i tjenester uten økt ressursbruk. Økt produktivitet vil i mange statlige virksomheter både bidra til økt tjenesteproduksjon og økt kvalitet. Slike forbedringer er imidlertid vanskelige å måle presist i statsforvaltningen. Hvordan tildelte midler brukes er også viktig for resultatoppnåelsen på områdene. Utviklingen i statens utgifter gir ikke nødvendigvis et godt uttrykk for prioriteringen på områder hvor skatte- og avgiftspolitikken er viktig for rammevilkårene.

Beregningene tar utgangspunkt i tall fra statsregnskapet, anslag på regnskap for 2022 og forslag til budsjett for 2023. Anslag på regnskap 2022 inkluderer tilleggsbevilgninger våren 2022 og oppdaterte anslag på enkelte områder. Særskilte bevilgninger knyttet til pandemien trekker opp veksten for perioden 2013 til 2022. Dette bidrar samtidig til å forklare lav og negativ vekst på en del utgiftsområder fra 2022 til 2023.

Det er i hovedsak korrigert for endringer i statsbudsjettets inndeling. Beregningen er basert på statsbudsjettets kapittel- og postinndeling for 2023-budsjettet, jf. nærmere omtale av datagrunnlaget og beregningsmetoden i boks 4.1.

Figur 4.1 Reell, underliggende utgiftsvekst på statsbudsjettet. Prosentvis vekst

Kilde: Finansdepartementet, Statistisk sentralbyrå

4.2 Samlet utgiftsvekst for statsbudsjettet

Figur 4.1 viser statsbudsjettets reelle, underliggende utgiftsvekst (medregnet folketrygden) i perioden 2009–2023.

I 2020 ble utgiftsveksten svært høy som følge av de ekstraordinære tiltakene i møte med pandemien. Også i 2021 var det et betydelig omfang av tiltak i møte med pandemien. Den reelle underliggende utgiftsveksten for 2021 er nå beregnet til -1,3 pst. Veksten fra 2021 til 2022 er anslått til 1,5 pst., mot -3,4 pst. da budsjettet for 2022 ble fremmet høsten 2021 og som forutsatte utfasing av tiltak mot pandemien. Økningen skyldes en rekke tilleggsbevilgninger gjennom 2022, både knyttet opp mot pandemien, men også stort omfang av strømstøttetiltak og utgifter som følge av krigen i Ukraina.

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2022 til 2023 anslås til 1,3 pst. Det skyldes blant annet fortsatt stort omfang av strømstøtte og utgifter som følge av krigen i Ukraina, og også andre prioriterte tiltak i budsjettet.

Boks 4.1 Datagrunnlaget for beregningene

Grunnlagsdataene for kapitlet er hentet fra offisielle regnskaper, budsjettets stilling for 2022 og budsjettforslaget i Gul bok 2023. For noen bevilgninger har det vært nødvendig å foreta en skjønnsmessig gruppering på områder. Lånetransaksjoner er i sin helhet holdt utenfor beregningene.

I analyseperioden har det vært foretatt funksjonsendringer mellom departementene, omlegginger i budsjetteringspraksis og omorganiseringer av statlige virksomheter. Det er derfor foretatt flere korreksjoner for at dataene skal bli sammenlignbare mellom år. Det gjelder f.eks. overgang til bruttobudsjettering og omdanning av statlige virksomheter. Merverdiavgiftsreformen i 2015 innebærer at statlig betaling av merverdiavgift utgiftsføres på et sentralt samlekapittel, i stedet for under den enkelte utgiftspost. Berørte kapitler er korrigert bakover i tid ved å trekke ut et tilsvarende uttrekk som i 2015 i årene tilbake til 2009.

Fra og med 2017 har de fleste statlige virksomheter som ikke tidligere betalte pensjonspremie betalt en sjablongmessig beregnet pensjonspremie til Statens pensjonskasse. Fra 2022 er det innført virksomhetsspesifikk hendelsesbasert pensjonspremie for statlige virksomheter. I den forbindelse ble tilskuddet til Statens pensjonskasse under kap. 612 økt med 1,1 mrd. kroner mot en tilsvarende netto nedjustering av virksomhetenes bevilgninger. Bevilgningene i tidligere år er korrigert for omleggingen, slik at realveksten mellom år ikke skal påvirkes av 2017- og 2022-reformen. Korreksjonene medfører at det for utgiftsområdene ikke er direkte samsvar mellom de tallene som er brukt her, og de som finnes i andre publikasjoner.

Ved endret funksjonsdeling som følge av endret regjeringssammensetning i 2019, presenteres likestillingsområdet som Kultur- og likestilling, mens Kirke- og livssynsamfunn inngår i Barn, familie, tros- og livssynssamfunn. Etter ny regjering høsten 2021 er ansvaret for integreringsområdet overført fra Kunnskapsdepartementet til Arbeids- og inkluderingsdepartementet, men integreringsområdet presenteres i oversikten under Utlendingsområdet inkludert inkludering. Kystverket, som er overført fra Samferdselsdepartementet til Nærings- og fiskeridepartementet, presenteres i oversikten fortsatt under Andre samferdselsformål.

I enkelte tilfeller kan store overførte beløp mellom budsjettårene, bruk av merinntektsfullmakter og lignende gi feil inntrykk av reelle endringer fra ett år til ett annet.

Alle beløp er oppgitt i nominelle priser. For årene 2009–2021 er det tatt utgangspunkt i regnskapstall, mens 2022-tallene er budsjettets stilling inkludert tilleggsbevilgninger hittil i år, samt forventede tilleggsbevilgninger i høst.

Realveksten er beregnet ved hjelp av prisindekser fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene og Statistisk sentralbyrå, blant annet fra nasjonalregnskapet. Disse prisindeksene er valgt for å gi et best mulig uttrykk for utgiftsveksten. Prisindeksene i beregningene gjelder for relativt brede grupper som statlig lønn, andre driftsutgifter, investeringer og overføring til kommuneforvaltningen og private.

Realveksten er beregnet basert på bruken av innsatsfaktorer i de enkelte statlige virksomheter. Den årlige veksten i statlige virksomheters produktivitet vil dermed ikke være reflektert i realveksten i dette kapitlet.

4.3 Realvekst på statsbudsjettets utgiftsområder

Tabell 4.1 viser årlig realvekst i prosent innenfor utgiftsområder. Figur 4.2 viser utgiftenes størrelse i 2023. Tallene er fra statsregnskapet, anslag på regnskap for 2022 og forslag til budsjett for 2023. Folketrygden er holdt utenom i dette avsnittet og omtales i avsnitt 4.5.

Boks 4.2 Rammeoverføringer til kommuneforvaltningen

Flere offentlige velferdsordninger finansieres av kommunene. Dette gjelder blant annet barnehage, grunnskole, primærhelsetjenester og eldreomsorg. Kommuneforvaltningens viktigste inntektskilder er kommuneskatt og overføringer fra staten. Overføringene fra staten er generelle rammeoverføringer og øremerkede tilskudd til spesifikke formål. Rammeoverføringene fra staten til kommuner og fylkeskommuner er ikke fordelt på de enkelte kommunale utgiftsformålene. Beregningene for de statlige bevilgningene under utgiftsområdene inkluderer bare de øremerkede tilskuddene til kommunene og ikke finansiering gjennom rammetilskudd.

I analyseperioden er det foretatt større endringer i oppgavefordelingen mellom staten og kommunene/fylkeskommunene, blant annet på samferdselsområdet som del av forvaltningsreformen i 2010. Fra 2011 er de øremerkede tilskuddene til barnehager innlemmet i rammetilskuddene til kommunesektoren. Det innebærer at veksten i utgiftene til barnehager under politikkområdet opplæring og barnehager i avsnitt 4.3 bare inkluderer enkelte mindre statlige øremerkede bevilgninger til barnehager. Videre ble det på helseområdet innført kommunal medfinansiering av spesialisthelsetjenesten og kommunal betalingsplikt for utskrivningsklare pasienter i 2012. I den sammenheng ble det fra 2012 overført 5,6 mrd. kroner fra helseforetakene til kommunene. Ordningen med kommunal medfinansiering ble avviklet i 2015, og midlene knyttet til dette ble ført tilbake til helseforetakene. Det er i beregningene korrigert for disse endringene slik at tallene skal bli sammenlignbare mellom år. Det samme er gjort for kompensasjon for opphevelse av veifritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013. Fra 2020 er en rekke øremerkede tilskudd innlemmet i rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner. Dette utgjør om lag 5 mrd. kroner. Fra 2022 er rammetilskuddet økt med 1,3 mrd. kroner, som følge av barnevernsreformen. Det er korrigert for disse innlemmingene i tallene for rammeoverføringer til kommuner og fylkeskommuner og i presentasjonen av realveksten for de berørte politikkområdene.

Skattenes andel av samlede inntekter for kommunene og fylkeskommunene har blitt justert i løpet av perioden, og dette reflekteres i størrelsen på de statlige overføringene til kommuneforvaltningen. Disse endringene er det i hovedsak ikke korrigert for i rammeoverføringene til kommuneforvaltningen i beregningene i dette kapitlet. For en samlet omtale av kommuneøkonomien henvises det til kap. 3.1.4 i Nasjonalbudsjettet 2023.

Bevilgningene til internasjonal bistand underUtenriksdepartementet foreslås redusert nominelt fra anslag på regnskap i 2022 til 2023. Veksten i anslått brutto nasjonalinntekt (BNI) er eksepsjonelt høy og regjeringens forslag om offisiell utviklingsbistand (ODA) utgjør 0,75 pst. av anslått BNI, noe som er lavere enn i 2022. Regjeringen vil fortsette å øke bistanden i årene fremover med en målsetting om å bruke 1 pst. av BNI til internasjonal innsats for å oppnå FN-målene om sosial, økonomisk og miljømessig bærekraft. I 2022 nedsetter regjeringen en ekstern ekspertgruppe som skal gi råd om hvordan slik innsats kan følges opp i fremtidige budsjetter. Regjeringen foreslår å prioritere bistand til Ukraina, matsikkerhet og klimatilpasning. Bevilgningene inkludert i kategorien for internasjonal bistand i tabell 4.1, er ikke helt tilsvarende det som rapporteres som ODA-godkjent bistand i tråd med OECDs regelverk. Blant annet er ikke flyktningutgifter i Norge og klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet inkludert, for å unngå overlapp med andre kategorier.

Tabell 4.1 Utviklingen i utgiftsområder 2009–2023. Nominelle tall i mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst

Nominell verdi

Gjennomsnittlig årlig realvekst

Utgiftsområde

2009

2013

2022

2023

2009– 2013

2013– 2022

2022– 2023

Internasjonal bistand¹

22,1

25,5

40,2

37,0

-0,1 %

2,0 %

-9,3 %

Utdanning

– Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager

6,5

8,2

15,8

16,4

2,7 %

4,4 %

2,0 %

– Høyere utdanning og forskning under Kunnskapsdepartementet

37,8

45,3

70,6

74,1

1,4 %

2,1 %

3,1 %

Kultur og likestilling

11,4

14,5

23,1

23,1

2,6 %

2,0 %

-1,4 %

Rettsvesen og beredskap inklusiv Svalbardbudsjettet

19,8

26,8

43,3

44,3

3,8 %

1,5 %

0,9 %

Utlendingsområdet inkl. integrering av innvandrere

9,9

13,4

20,8

23,3

4,2 %

1,6 %

9,8 %

Kommunal og distriktsformål utenom rammetilskudd til kommunesektoren

13,2

15,2

23,5

26,5

0,8 %

1,6 %

10,2 %

Arbeid og sosiale formål

26,2

27,3

39,6

40,0

-2,6 %

1,0 %

-0,5 %

Helse

– Spesialisthelsetjenesten

96,2

117,6

186,6

196,2

1,5 %

2,1 %

1,3 %

– Andre helseformål

8,5

9,9

27,0

19,7

1,3 %

8,5 %

-29,0 %

Barn, familie, tros- og livssynssamfunn

23,8

25,6

33,4

35,6

-0,4 %

0,3 %

3,9 %

Næringsformål

– Næring og fiskeri

9,6

10,0

17,5

16,7

-2,7 %

3,1 %

-6,1 %

– Landbruk og mat

15,0

17,0

25,9

29,1

-0,7 %

1,7 %

8,6 %

Olje og energi, inkl. strømstønad, utenom statlig petroleumsvirksomhet

3,2

4,8

41,4

51,7

7,1 %

22,9 %

22,9 %

Samferdselsformål

– Vei- og jernbaneformål

22,4

34,6

72,7

71,0

8,3 %

4,7 %

-4,1 %

– Andre samferdselsformål

4,2

5,6

12,0

14,7

3,5 %

5,3 %

19,2 %

Forsvarsformål²

32,2

36,1

66,8

68,2

-0,8 %

3,7 %

-0,2 %

Klima og miljø³

6,5

8,4

18,2

19,6

3,1 %

5,4 %

6,0 %

Statlig administrasjon, EØS-finansierings-ordninger mv.

17,9

19,9

32,4

33,0

-0,7 %

1,7 %

-0,2 %

Underliggende utgiftsvekst i statsbudsjettet, samlet

1,7 %

2,4 %

1,3 %

Rammeoverføringer til kommunesektoren

116,1

150,5

191,8

216,4

Kompensasjon for merverdiavgift til offentlig forvaltning og private

20,5

23,8

41,6

42,0

Renter på statsgjeld

20,3

12,3

10,5

12,1

Statlig petroleumsvirksomhet

24,7

33,6

26,7

28,3

¹Internasjonal bistand inkluderer ikke bevilgninger til klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet, ODA-godkjente flyktningutgifter i Norge, kapitaltransaksjoner (kapital til Norfund/Klimainvesteringsfondet) eller bevilgninger under Kunnskapsdepartementet, Finansdepartementet eller Kommunal- og distriktsdepartementet.

²Forsvarsformål er her definert annerledes enn ved rapportering til NATO. Blant annet er ikke bevilgninger til anskaffelsen av nye redningshelikoptre inkludert i tabellen.

3 Politikkområdet omfatter utgifter til klima- og miljøtiltak kun på Klima- og miljødepartementets områder.

Kilde: Finansdepartementet

Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager gjelder i all hovedsak bevilgninger til grunnopplæring (herunder kvalitetsutvikling og private skoler), statlige øremerkede tilskudd til barnehager og voksenopplæring. Tabellen viser en reell økning på området fra 2022 til 2023. Økningen kommer til tross for utfasing av ekstraordinære pandemitiltak. Veksten fra 2013 til 2022 kan i stor grad tilskrives økte utgifter i grunnopplæringen og barnehager, hvor utgiftene har økt med hhv. 4,6 pst. og 6,7 pst. årlig i perioden. Det er korrigert for innlemming av øremerkede tilskudd i rammetilskuddet.

Høyere utdanning og forskning under Kunnskapsdepartementet består i hovedsak av bevilgninger til universiteter, høyskoler, fagskoler og forskningsbevilgninger under Kunnskapsdepartementet. Økningen fra 2022 til 2023 fordeles likt med 3,1 pst. økning til både høyere utdanning og forskning. Bevilgningene til studieplasser øker også i forslaget til statsbudsjett for 2023. Samtidig er utgifter til rentestøtte økt, som følge av at anslått rentenivå i 2023 er høyere enn lagt til grunn i statsbudsjettet for 2022. Utgiftene til høyere utdanning utenom forskning har hatt en gjennomsnittlig årlig vekst på 1,3 pst. i perioden 2009–2013. I perioden 2013 til 2022 utgjør den gjennomsnittlige årlige utgiftsveksten i høyere utdanning utenom forskning 1,8 pst. NIFU publiserer årlig en oversikt over nivået på de samlede bevilgningene til forskning og utvikling (FoU) på statsbudsjettet og utviklingen over tid, jf. omtale i avsnitt 4.5.

Innenfor området kultur og likestilling[1] er nivået lavere i 2023 sammenlignet med 2022. Den gjennomsnittlige årlige veksten på 2,6 pst. i perioden 2009 til 2013 og 2,0 pst. fra 2013 til 2022 viser at ressursinnsatsen på området er vesentlig økt fra 2009 til i dag, selv etter nedtrappingen av støttetiltak under pandemien. Nedtrappingen av støttetiltak forklarer også nedgangen fra 2022 til 2023.

Bevilgningene til rettsvesen og beredskap har hatt en gjennomsnittlig årlig realvekst på 2,3 pst. i perioden 2009 til 2022. Veksten skyldes blant annet investeringer i landsdekkende nødnett, redningshelikoptre, politihelikoptre, nytt beredskapssenter for politiet og sikrede datasentre i justissektoren, samt økt bevilgning i 2022 til politiet. I motsatt retning trekker virkningene av at refusjoner til kommunene og statsforvalterne for ordningen med karantenehotell er falt bort etter pandemien. Samlet går bevilgningsnivået opp 0,9 pst. fra 2022 til 2023, herunder som følge av fremdrift i implementering av nye Schengen IKT-systemer i politiet og UDI.

Utlendingsområdet omfatter Utlendingsdirektoratet, Utlendingsnemnda og Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, utgifter i forbindelse med innkvartering av asylsøkere og integrering av innvandrere, i tillegg til grunnopplæring av asylsøkere, barnevernets omsorgssentre for enslige mindreårige og statlige utgifter til kommunale barneverntiltak for flyktninger og asylsøkere. Utgiftene varierer fra år til år som følge av variasjoner i tilstrømningen av asylsøkere. Det store antallet ankomster høsten 2015 medførte spesielt høye utgifter på området i 2015, 2016 og 2017. Bevilgningsnivået fra 2021 til 2022 har økt kraftig og skyldes krigen i Ukraina. Særlig har utgiftene økt til bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere og utgiftene ved statlige mottak under Utlendingsdirektoratet. Fra 2022 til 2023 fortsetter denne økningen med bl.a. en kraftig opptrapping av bevilgningen til integreringstilskuddet, som en følge av flere flyktninger bosatt i kommunene. Satsene for integreringstilskuddet og tilskuddet til enslige, mindreårige flyktninger holdes nominelt uendret i 2023, og bidrar til å redusere bevilgningsøkningen. Fra 2022 til 2023 går utgiftene ved statlige mottak ned.

Området kommunal- og distriktsformål[2] omfatter i hovedsak statsforvalterembetene, statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning m.m. Utgiftene til kommunal- og distriktsformål utenom rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner anslås å øke reelt med 10,2 pst. fra 2022 til 2023. På grunn av oppstart og ferdigstillelse av byggeprosjekter vil utgiftene til slike prosjekter kunne variere betydelig mellom år. Mye av økningen skyldes videreføring av ordinære byggeprosjekter under Statsbygg.

Figur 4.2 Statsbudsjettets utgifter i 2023. Mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Utgiftsområdet arbeid og sosiale formål viser en nedgang fra 2022 til 2023. Dette skyldes blant annet at bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak foreslås redusert i tråd med utviklingen i arbeidsmarkedet. I tillegg videreføres ikke de midlertidige bevilgningsøkningene til Arbeids- og velferdsetaten ifb. koronapandemien. Tilskuddet til Statens pensjonskasse reduseres som følge av at oppdaterte lønnsvekstforutsetninger gir økte premieinntekter i 2023. Det er korrigert for innføring av virksomhetsspesifikk hendelsesbasert premiebetaling for statlige virksomheter fra 2022. Det var en reell nedgang i bevilgningsnivået på området gjennom perioden 2009 til 2013. Nedgangen kan primært forklares med utfasing av høye utgifter i begynnelsen av perioden til gjennomføring av Nav-reformen og til IKT-arbeid i forbindelse med pensjonsreformen. Fra 2013 til 2022 er utgiftsnivået for området samlet sett økt noe.

Bevilgningene til spesialisthelsetjenesten anslås å gå opp med 1,3 pst. fra 2022 til 2023. Økningen skyldes blant annet økte bevilgninger til sykehusene til aktivitetsvekst og økte basisbevilgninger. Tilførselen av driftskreditt til de regionale helseforetakene er økt fra 2022 til 2023 som følge av økt differanse mellom anslått pensjonspremie og -kostnad. Tallene omfatter også bevilgninger til investeringslån, som helseforetakene tilbakebetaler over tid. Disse bevilgningene varierer mye fra år til år, blant annet avhengig av fremdriften i tidligere igangsatte prosjekter. I 2023 øker utbetaling av investeringslån. Betaling av avdrag på investeringslån er trukket fra de samlede utgiftene i tabell 4.1. Holdes investeringslån utenfor, er området uendret.

Veksten i bevilgninger til spesialisthelsetjenesten er korrigert for endret ansvarsfordeling mellom sykehusene og kommuneforvaltningen i forbindelse med Samhandlingsreformen i 2012, og avviklingen av ordningen med kommunal medfinansiering i 2015. Samtidig er bevilgningen i 2009 på 7,3 mrd. kroner for å dekke opparbeidede driftskreditter i perioden 2002 til 2008 holdt utenfor beregningene. I perioden fra 2009 har helseforetakene overtatt ansvar for finansieringen av enkelte legemidler fra folketrygden. Det er korrigert for dette i realvekstberegningene.

Området Andre helseformål består av tiltak for folkehelsen, helseforvaltning, støtte til helse- og omsorgstjenester i kommunene, tannhelse og oppbygging av kunnskap og kompetanse. Fra 2022 til 2023 anslås det at utgiftene går ned med 29,0 pst. Den kraftige nedgangen skyldes ekstraordinære bevilgninger også i 2022 som følge av pandemien, herunder bevilgninger til vaksine mot covid-19 og innkjøp av hurtigtester. For perioden 2013 til 2022 er det en gjennomsnittlig årlig realvekst på 8,5 pst. Det skyldes blant annet utbetaling av investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser i kommunene, samt ekstraordinære bevilgninger i 2021 og 2022 som følge av pandemien.

Området barn, familie, tros- og livssynssamfunn omfatter barne- og familievern, barnetrygd, kontantstøtte og tiltak innen tros- og livssynssamfunn. Utgiftene anslås samlet å øke med 3,9 pst. i 2023. Mens utbetalingene av barnetrygd ventes å øke med 3,1 pst., går utbetalingene av kontantstøtte ned med 10,4 pst. Øvrige utgifter øker med 6,3 pst. Satsene for barnetrygd ble holdt nominelt uendret i perioden fra 2009 til 2019, og fra 2022 til 2023. Det innebærer en reell nedgang i utbetalt barnetrygd, som har redusert veksten på området barn, familie og likestilling i disse periodene. Økte utgifter til barnetrygden i 2023 skyldes både økte satser i 2020 og 2021, og at det forventes økt antall barn det gis barnetrygd for i 2023. Utgiftene til tilskudd til tros- og livssynssamfunn har økt betydelig som følge av at staten i 2021 overtok ansvaret for den kommunale delen av tilskudd til tros- og livssynssamfunn, tidligere finansiert gjennom kommunenes rammetilskudd under Kommunal- og moderniseringsdepartementet, og på grunn av endringer i medlemstall samt ny lov om tros- og livssynssamfunn.

Området næring og fisk reduseres med 6,1 pst. fra 2022 til 2023. Dette skyldes blant annet nedtrekk av ekstraordinære engangsbevilgninger i 2022 til midlertidige tiltak rettet mot foretak i forbindelse med koronapandemien. I tillegg reduseres utgiftene for oppryddingen etter gruvedriften på Svalbard. Det er også endringer som trekker i motsatt retning. Utgiftene økes blant annet knyttet til oppryddingen på det nukleære området, kompensasjon for CO₂-avgift for fiskeflåten og romvirksomhet.

Området landbruk og mat gjelder i hovedsak bevilgninger i forbindelse med jordbruksavtalen. Budsjettstøtten over jordbruksavtalen har reelt sett vært stabil i perioden 2013–2021. Det er en markant økning i 2022 slik at for perioden 2013-2022 som helhet blir årlig økning 1,7 pst. Antall årsverk i næringen har blitt redusert med i overkant av 1,5 pst. per år de siste årene. Budsjettstøtten over jordbruksavtalen per bruk og per årsverk har økt i faste priser gjennom perioden 2013–2022 sett under ett. Støtte via importvernet og jordbruksfradraget fremkommer ikke på utgiftssiden av budsjettet. For 2023 anslås en økning på 8,6 pst. som i stor grad skyldes oppfølging av jordbruksavtalen.

Området olje og energi (eksklusiv statlig petroleumsvirksomhet) inkluderer Oljedirektoratet, Norges vassdrags- og energidirektorat, overføring til Norges forskningsråd og tiltak for å fremme CO₂-håndtering. Området viser en økning på 22,9 pst fra 2022 til 2023. Økningen skyldes forslag om forlengelse av den den midlertidige strømstønadsordningen til husholdninger og borettslag for ekstraordinære strømutgifter ut 2023. Bevilgningen er etablert i 2022, og så langt anslått til knapt 35 mrd. kroner i 2022 og knapt 45 mrd. kroner i 2023. Årlig, gjennomsnittlig nedgang fra 2013 til 2021 ble i fjor anslått til -0,4 pst. Med forslag om forlengelse av strømstønadsordningen kan årlig gjennomsnittlig økning fra 2013 til 2022 anslås til 22,9 pst.

Utgiftene til vei- og jernbaneformål[3] har hatt en gjennomsnittlig realvekst per år på 5,8 pst. fra 2009 til 2022. Fra 2022 til 2023 anslås en realnedgang på 4,1 pst. Realnedgangen under veiformål er 2,8 pst., mens jernbaneformål reduseres med 5,6 pst. Det er i tallene korrigert for innlemming av øremerkede tilskudd i fylkeskommunenes rammetilskudd. Den årlige gjennomsnittlige realveksten i vei- og jernbaneformål fra 2013 til 2022 er på 4,9 pst.

Den gjennomsnittlige årlige realveksten til andre samferdselsformål enn vei- og jernbaneformål har vært på 4,8 pst. fra 2009 til 2022, mens realøkningen fra 2022 til 2023 er på 19,2 pst. I hovedsak skyldes dette økt tilskudd til Avinor til ny lufthavn i Mo i Rana og flytting av Bodø lufthavn.

Utgiftene til forsvarsformål anslås å øke med 3,7 pst. gjennomsnittlig per år fra 2013 til 2022. Den markerte veksten skyldes opptrapping av bevilgningene til langtidsplaner for forsvarssektoren, økte bevilgninger til anskaffelse av nye kampfly med baseløsning og økte utgifter som følge av valutajustering av investeringskostnader i store investeringsprosjekter i forsvarssektoren. I 2022 er det i tillegg større, ettårige bevilgninger til tiltak for økt militær beredskap, refusjoner fra allierte for utlegg i forbindelse med øvelsen Cold Response 2022 og refusjoner for NATO-finansierte prosjekter. I 2023 foreslår regjeringen økte bevilgninger til blant annet oppfølging av langtidsplanen for forsvarssektoren, valutajustering av investeringskostnader i store investeringsprosjekter i forsvarssektoren, militær støtte til Ukraina og til utgifter til klargjøring av F-16 kampfly for salg. Utgiftene til forsvarsformålanslås å gå ned med 0,2 pst. fra 2022 til 2023. Korrigert for utgifter til kampflyanskaffelsen viser utgiftene til forsvarsformål en nedgang på 0,9 pst. fra 2022 til 2023. Nedgangen skyldes i all hovedsak at de store, ettårige, utgiftene i 2022 ikke videreføres i 2023. Utgifter til redningshelikoptre bevilges delvis over Forsvarsdepartementets budsjett, men er holdt utenfor forsvarsformål slik det er angitt i tabellen.

Utgifter til utgiftsområdet klima- og miljø omfatter tiltak under Klima- og miljødepartementet, herunder Miljødirektoratet og Enova. Utgifter til klima- og miljøtiltak under andre departementer er ikke medregnet. Utgiftene i denne kategorien gir derfor ikke et fullstendig uttrykk for de samlede prioriteringene av norsk klima- og miljøpolitikk på utgiftssiden. Klima- og miljøpolitikken føres dessuten i stor grad ved hjelp av skatter, avgifter, kvoter og reguleringer. Det var en betydelig vekst i utgiftene til Klima- og miljødepartementet frem til 2020. Fra 2020 til 2021 gikk utgiftene ned som følge av redusert overføring til Klima- og energifondet som forvaltes av Enova. Fra 2021 til 2022 er reelt nivå økt noe, mens økningen fra 2022 til 2023 anslås til 9,5 pst. Dette skyldes blant annet økt bevilgning til Enova.

Utgiftsområdet statlig administrasjon, EØS-finansieringsordningene mv. omfatter i hovedsak utgifter til Kongehuset, Stortinget, regjeringen, administrasjonen av departementene og deler av budsjettene til Utenriksdepartementet og Finansdepartementet som har karakter av fellesadministrasjon, herunder EØS-finansieringsordningene. Nedgangen fra 2022 til 2023 anslås til 0,2 pst. Bevilgningene til EØS-finansieringsordningene øker fra 4,8 mrd. kroner i 2022 til 5,2 mrd. kroner i 2023, eller 7,5 pst. Historisk sett har det vært svingninger i bevilgningene på dette området. Dette skyldes i stor grad at bevilgningen til EØS-finansieringsordningene varierer mye, spesielt i overgangene mellom avtaleperioder. Når utgiftene til området samlet sett i perioden 2009–2013 ble redusert med en gjennomsnittlig årlig rate på 0,7 pst., må dette særlig ses i lys av at utgiftene til EØS-finansieringsordningene ble redusert fra 2,2 mrd. kroner i 2009 til 1,8 mrd. kroner i 2013. Fra 2013 til 2019 er utgiftene til EØS-finansieringsordningene reelt sett uendret, mens de er kraftig økt fra 2020, og videre frem mot 2023. Den foreslåtte økningen på over 0,5 mrd. kroner fra 2022 til 2023 har sammenheng med at de fleste land nå er i gjennomføringsfasen av programmer og prosjekter. Utenom EØS-finansieringsordningene øker bevilgningene nominelt med 0,4 mrd. kroner fra 2022 til 2023, som innebærer en reell nedgang på om lag 0,5 pst.

I tabell 4.1 fremkommer nominelle tall for rammeoverføringene til kommuner og fylkeskommuner. Ettersom rammeoverføringene kun er én av flere finansieringskilder for kommuner og fylkeskommuner, er det ikke beregnet realvekst for dette området. Videre kan rammeoverføringene endres betydelig mellom år som følge av innlemming av øremerkede tilskudd og fastsettelsen av skattørene for kommunene og fylkeskommunene. Det er i tabell 4.1 korrigert for store reformer som påvirker nivået på rammetilskuddene, jf. boks 4.2 Rammeoverføringer til kommuneforvaltningen. Når en beregner den samlede underliggende realveksten i statsbudsjettet medregnet folketrygden, korrigeres ofte de kommunale rammeoverføringene for skatteendringer som påvirker veksten i kommuneforvaltningens økonomi. Det er ikke korrigert for endringer i skattereglene i tabell 4.1. Kommuneøkonomien omtales utførlig i den årlige kommuneproposisjonen og av Det tekniske beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Det gis årlig et betydelig beløp i kompensasjon for merverdiavgift til kommuner, statlige virksomheter og private. I tabell 4.1 er ikke disse bevilgningene fordelt på formål.

Utgiftene til renter av statsgjelden varierer som følge av statens lånestrategi og endringer i rentenivået. Bevilgningene er et resultat av tekniske forutsetninger om låneopptak og renteutviklingen mer enn prioriteringer i budsjettet. I Norge dekkes det oljekorrigerte underskuddet av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettets renteutgifter er dermed uavhengig av den oljekorrigerte balansen på statsbudsjettet.

Statlig petroleumsvirksomhet omfatter utgifter til statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) og utgifter i forbindelse med disponering av innretninger på kontinentalsokkelen. Utgiftene til petroleumsvirksomheten varierer til dels betydelig mellom år. Det er særlig investeringsutgiftene som varierer mye.

4.4 Utvikling i statsbudsjettets utgifter i forhold til BNP-veksten

Utviklingen i statsbudsjettets utgiftsområder over tid kan sees i sammenheng med at økonomien vokser og politiske prioriteringer. Beregningene av realvekst i avsnitt 4.3 tar utgangspunkt i ressursbruken på utgiftssiden av budsjettet, og viser utviklingen på utgiftsområder i perioder. Under hvert område er det bl.a. tatt hensyn til prisutviklingen og endret oppgavefordeling for å kunne gjøre sammenligninger over tid.

Samtidig vil det normalt være en årlig vekst i økonomien. Dette avsnittet viser utviklingen i utgiftsområder sammenlignet med veksten i økonomien ellers, dvs. i hvilken grad utgiftsområdene følger utviklingen i brutto nasjonalprodukt (BNP) for fastlandet. Høyere vekst på et utgiftsområde enn i økonomien kan peke i retning av at området har vært særlig prioritert, men høyere vekst kan også skyldes endringer i sammensetningen i befolkningen.

Figur 4.3 sammenligner gjennomsnittlig årlig realvekst for de enkelte utgiftsområdene med realveksten i fastlands-BNP i perioden 2013–2023. Fra 2013 til 2023 anslås nå reell vekst i fastlands-BNP til 19,5 pst. I figuren er samme utgiftsområder fra avsnitt 4.3 vist etter årlig realvekst i mrd. kroner. Folketrygden er holdt utenom, jf. egen omtale i avsnitt 4.4. Etter olje- og energiområdet, der særlig den ekstraordinære strømstønaden trekker opp veksten, har spesialisthelsetjenesten størst samlet vekst, så følger utgiftsområdene vei og jernbane og forsvar. Barn-, familie og tros- og livssynssamfunn er det området som går mest ned i forhold til det en vekst i tråd med BNP skulle tilsi. Samlet har utgiftssiden på statsbudsjettet vokst mer enn BNP-veksten i perioden.

Ordinære utgifter på statsbudsjettet finansieres av skatte- og avgiftsinntekter og oljeinntekter. Siden 2013 har strukturelle skatter mv. vokst svakere enn trendveksten i Fastlands-BNP. Det skyldes blant annet betydelige skatteletter i perioden, samt skattefordeler for null- og lavutslippskjøretøy. Veksten i utgiftene utover utviklingen i BNP har derfor blitt finansiert gjennom økt bruk av oljepenger. Utviklingen i offentlige finanser er nærmere omtalt i kap. 3 i Nasjonalbudsjettet 2023.

Figur 4.3 Årlig gjennomsnittlig vekst i statsbudsjettet fra 2013 til 2023 målt mot utviklingen i BNP Fastlands-Norge. Mrd. 2023-kroner

Kilde: Finansdepartementet

4.5 Realvekst i folketrygdens utgifter

Utviklingen i folketrygdens utgifter vises i tabell 4.1, delt inn etter stønadstype. Dagpenger mv. er ikke inkludert i tabellen.

Beløpene for perioden 2009–2021 er basert på regnskapstall, mens beløpene for 2022 er anslag på regnskap. For 2023 brukes utgiftsanslag som følger av regjeringens budsjettforslag i Gul bok 2023. Utgiftene i 2020–2022 er påvirket av midlertidige regelendringer og andre konsekvenser av koronapandemien. På usikkert grunnlag anslås de midlertidige regelendringene i folketrygden, utenom dagpenger, å ha økt utgiftene med 3,5 mrd. kroner i 2020, 3,1 mrd. kroner i 2021 og 2 mrd. kroner i 2022. Dette gjelder i hovedsak midlertidige særregler for sykepenger, omsorgspenger og arbeidsavklaringspenger. I tillegg økte utgiftene som følge av økt bruk innenfor de ordinære reglene for disse ordningene.

Tall for realvekst i tabellen under illustrerer utgiftsendringer utover endringer som skyldes generell prisvekst, lønnsvekst eller andre faste reguleringer som gjelder for de ulike stønadene. Endringer i sykepengeutgiftene skyldes bl.a. endringer i fraværstilbøyeligheten og antall sysselsatte. Økningen i utgiftene til alderspensjon skyldes en økning i antall pensjonister og at nye pensjonister i gjennomsnitt har høyere pensjon enn de som faller fra. For uføretrygd og andre stønader illustrerer tallene hovedsakelig endringer i antall mottakere.

For sykepenger fremkommer realveksten ved at utgiftene justeres for lønnsutviklingen. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uføretrygd, enslige forsørgere og etterlatte justeres for utviklingen i folketrygdens grunnbeløp (G), mens for alderspensjon er det i årene etter 2011 tatt hensyn til at de fleste pensjoner under utbetaling har blitt justert med G fratrukket 0,75 pst.[4] Realveksten viser dermed ikke effekten av at alderspensjon i hovedsak har blitt regulert med en lavere sats enn f.eks. arbeidsavklaringspenger og uføretrygd. Dette vises imidlertid i de nominelle tallene.

Samlet sett har det vært en realvekst i folketrygdens utgifter hvert år siden 2009. Utgiftsveksten i disse rettighetsbaserte ordningene har begrenset handlingsrommet i budsjettpolitikken i betydelig grad, og dette forventes å gjelde også i de kommende årene ved en videreføring av dagens regelverk.

Sykepenger

Det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt gikk ned i perioden 2010–2018. I 2019 økte det noe. Veksten var høy i 2020, med en delvis reversering i 2021. Sysselsettingsveksten i perioden har bidratt til å trekke den reelle utgiftsveksten opp, sammen med økt kompensasjonsgrad for sykepenger til selvstendig næringsdrivende. Utgiftskapitlet omfatter også pleie-, opplærings- og omsorgspenger, og pleiepengereformen fra 2017 har også trukket utgiftene opp. I 2020–2022 har realveksten i utgiftene vært sterkt preget av koronapandemien og midlertidige regelendringer for både sykepenger og omsorgspenger. Dette har bidratt til en vekst i utgiftene på 15,3 pst. i 2020 og en nedgang på 3,5 pst. i 2021. I 2022 er det forventet en nedgang i utgiftene på 2,4 pst. Særreglene har vært justert og forlenget i flere runder i tråd med smittesituasjonen siden mars 2020. Gjeldende særregler har varighet ut 2022. Normalisering av regelverket og smittesituasjonen vil trekke utgiftene på disse områdene ned i 2023. Realveksten i 2023 anslås til -2,6 pst. Det tilsvarer en reduksjon på om lag 1,4 mrd. 2023-kroner.

Tabell 4.2 Utviklingen i folketrygdens utgifter etter stønadstype1 2009–2023. I nominelle mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst²

Nominell verdi

Gjennomsnittlig årlig realvekst

Stønadsutgifter

2009

2013

2022

2023

2009-2013

2013-2022

2022-2023

Sykepenger

36,3

36,6

51,0

51,8

-3,6 %

0,8 %

-2,5 %

Arbeidsavklaringspenger

30,5

36,5

36,0

36,4

0,5 %

-3,0 %

-3,1 %

Uførhet

59,5

71,6

110,1

118,1

0,7 %

1,8 %

2,8 %

Alderspensjon

112,8

164,6

272,5

289,3

6,2 %

3,4 %

2,4 %

Stønader til enslige forsørgere og etterlatte

6,0

6,1

4,1

4,1

-3,8 %

-7,0 %

-4,2 %

Foreldrepenger

13,9

17,1

24,9

26,1

1,3 %

1,2 %

0,7 %

Legemidler mv.

8,4

8,7

16,4

17,0

0,8 %

6,6 %

3,3 %

Andre helseformål

11,4

14,3

22,5

23,4

2,5 %

2,7 %

0,1 %

Stønader til merutgifter

8,7

8,7

11,2

11,9

-1,4 %

0,1 %

4,0 %

Sum

287,5

364,2

548,7

578,4

2,3 %

2,0 %

1,5 %

¹ Det er korrigert for større tekniske endringer i perioden. F.eks. er utgiftene til uførepensjon i 2014 og tidligere år justert slik at de er sammenlignbare med bruttoutgiftene til ny uføretrygd fra 2015. Utgiftene til legemidler mv. er korrigert for overføring av legemidler til helseforetakene.

² Stønadsutgiftene følger hovedsakelig kapittelstrukturen i statsbudsjettet, med følgende unntak: Stønader til enslige forsørgere og etterlatte omfatter kap. 2680 Etterlatte, kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far og kap. 841, post 71 Bidragsforskott. Bidragsforskott er korrigert for inntekter fra bidragspliktige. Legemidler mv. omfatter i tillegg til kap. 2751, deler av kap. 2752 (refusjon egenbetaling blåreseptmedisiner). Andre helseformål omfatter programområde 30 Stønad ved helsetjenester, unntatt ovennevnte utgifter under kap. 2751 og kap. 2752. Stønader til merutgifter omfatter kap. 2661 Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. og kap. 2686 Stønad ved gravferd.

Kilde: Finansdepartementet

Arbeidsavklaringspenger

F.o.m. 1. mars 2010 ble rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad erstattet av den nye ytelsen arbeidsavklaringspenger. Antall mottakere økte frem til 2011, men avtok fra 2012 til 2019. Dette ga lavere utgifter. Antall mottakere økte i 2020, 2021 og har økt så langt i 2022. Fra 2023 ventes en ny nedgang i antall mottakere. Under pandemien var det lav avgang fra ordningen, noe som blant annet skyldes midlertidige regelendringer, forsinkelser i avklaringsløpene og høy arbeidsledighet. Avgangen fra ordningen ventes å øke i 2023 som følge av at arbeidsledigheten nå er svært lav, at avklaringene mot arbeid og uføretrygd vil gå lettere og at mange vedtak om arbeidsavklaringspenger vil løpe ut mot slutten av 2022 og i løpet av 2023. Realveksten i folketrygdens utgifter til arbeidsavklaringspenger anslås til -3,1 pst. fra 2022 til 2023, tilsvarende en reduksjon på om lag 1,2 mrd. 2023-kroner. Dette må ses i sammenheng med at realveksten var hhv. 6,1 og 2,0 pst. i 2021 og 2022.

Uførhet

De første årene etter 2010 fulgte utviklingen i antall uføre i stor grad den demografiske utviklingen. Siden 2014 har det vært en klart sterkere økning i antall mottakere. Dette har særlig sammenheng med høy overgang til uføretrygd fra arbeidsavklaringspenger. Veksten var særlig høy i 2018 og 2019 som følge av regelendringene for arbeidsavklaringspenger som ble iverksatt i 2018. I 2020, 2021 og så langt i 2022 har det vært lavere vekst som følge av midlertidige regelendringer for arbeidsavklaringspenger ifb. koronapandemien, samt at pandemien ga forsinkelser i avklaringsløpene for mottakere av arbeidsavklaringspenger. Det forventes igjen høy vekst i 2023. I 2023 anslås realveksten til 2,8 pst., tilsvarende en økning på om lag 6,8 mrd. 2023-kroner.

Alderspensjon

Fra 2011 ble det mulig å ta ut alderspensjon fra 62 år, mot 67 år tidligere. Mange har valgt å ta ut alderspensjon før 67 år, og dette bidro til at utgiftene til alderspensjon økte sterkt i årene etter 2010. De siste årene har det likevel vært nedgang i andelen som velger å ta ut alderspensjon før 67 år, og antall alderspensjonister under 67 år har gått ned etter 2018. Etter å ha bidratt til høyere utgifter de første ti årene har pensjonsreformen siden 2021 samlet sett bidratt til å redusere utgiftene til alderspensjon. I 2023 anslås det at pensjonsreformen isolert sett vil redusere utgiftene til alderspensjon med om lag 10 mrd. kroner.

Regelendringer som økt grunnpensjon og flere økninger av minste pensjonsnivå har trukket veksten opp de siste årene, og i perioden 2021–2023 bidrar også endrede reguleringsregler til økt vekst. Utgiftene til alderspensjon vil øke betydelig også i årene som kommer, hovedsakelig som følge av at det blir flere alderspensjonister over 67 år. I 2023 anslås realveksten i folketrygdens utgifter til alderspensjon til 2,4 pst., tilsvarende en økning på om lag 6,8 mrd. 2023-kroner.

Stønader til enslige forsørgere og etterlatte

Utgiftene til overgangsstønad og etterlattepensjon har vært reelt avtakende i hele perioden. Nedgangen for overgangsstønad kan ha sammenheng med økt barnehagedekning, at flere har delt omsorg, og at regelverket for å motta overgangsstønad har blitt strammet inn og gjort mer arbeidsrettet. For etterlattepensjon, som kan gis frem til fylte 67 år, skyldes nedgangen økt levealder, og at stadig flere enker og enkemenn er i arbeid. Fra 2024 vil etterlattereformen føre til at nedgangen vil snu til en betydelig vekst, som følge av økte satser og økt øvre aldersgrense for barnepensjon. Realveksten i folketrygdens utgifter til enslige forsørgere og etterlattepensjon mv. anslås til -4,2 pst. fra 2022 til 2023, tilsvarende en nedgang på om lag 180 mill. 2023-kroner.

Stønader til å dekke merutgifter

Stønader til å dekke merutgifter inkluderer grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. og stønad til gravferd. Fra 2010 til 2019 var det omtrent null realvekst, men med noe variasjon over tid. Flere eldre har trukket veksten noe opp, mens regelendringer har samlet sett bidratt til noe lavere vekst. Det gjelder blant annet avviklingen av hjelpestønad til hjelp i huset (sats 0) i 2018. I 2020 var det en realnedgang på -3,4 pst., hovedsakelig fordi koronapandemien medførte redusert etterspørsel etter hjelpemidler. Endringer i regler for grunnstønad ved glutenfri kost og for støtte til behandlingsbriller til barn bidro også til nedgangen. I 2021 og 2022 var det en årlig realvekst på hhv. 1,6 og -0,6 pst. I 2023 anslås realveksten til 4,3 pst. Det skyldes flere eldre, at oppdemmet etterspørsel etter hjelpemidler under pandemien ventes å bli tatt igjen, og innføring av ny ordning med brillestøtte til barn.

Foreldrepenger

Det var realvekst i utgiftene til foreldrepenger i perioden 2009–2015. Dette skyldes blant annet flere utvidelser av foreldrepengeordningen og økt yrkesdeltakelse blant mødre. Opptjeningsgrunnlaget for foreldre, og dermed utbetalingene per familie, har også økt mer enn den generelle lønnsveksten. Det ligger an til relativt stabile utgifter til foreldrepenger for perioden 2016–2022. Realveksten anslås til 0,7 pst. fra 2022 til 2023.

Legemidler mv.

Den underliggende volumveksten har vært gjennomgående høy de siste årene. Ulike prisregulerende tiltak, blant annet trinnprisordningen, har bidratt til å dempe veksten i utgiftene til legemidler. Også den årlige maksimalprisrevurderingen av reseptpliktige legemidler har bidratt til innsparinger, selv om perioder med svekket norsk krone har motvirket denne effekten. Realveksten er korrigert for at finansieringsansvaret for enkelte legemidler som forskrives av spesialisthelsetjenesten, er overført til de regionale helseforetakene de senere årene. Det anslås en realvekst på 3,3 pst. fra 2022 til 2023.

Andre helseformål

Utgiftene til andre helseformål har økt gjennom perioden, men vekstraten har variert. Veksten har særlig vært knyttet til refusjon for legetjenester og refusjon av egenandeler ut over tak 1. Det anslås en realvekst på 0,1 pst. fra 2022 til 2023.

Figur 4.4 Realvekst i utgiftene til utvalgte formål 2009–2023. Justert for oppgaveoverføringer. Indeks. 2009=100

Kilde: Finansdepartementet

Figur 4.5 Realvekst i utgiftene til utvalgte formål 2009–2023. Justert for oppgaveoverføringer. Mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Figur 4.6 Prosent av faktiske og anslåtte utgifter til folketrygden i 2009 og 2023. Justert for oppgaveoverføringer. Nominelle verdier

Kilde: 

Finansdepartementet

4.6 Bevilgninger til forskning over statsbudsjettet

Foreløpige anslag tilsier at den offentlige innsatsen i forskning og utvikling er på om lag 46,7 mrd. kroner i 2023 når Skattefunn inkluderes. Dette utgjør 0,82 pst. av anslått BNP i 2023. De samlede bevilgningene til forskning og utvikling er anslått til 43,6 mrd. kroner ekskl. Skattefunn, tilsvarende 0,77 pst. av anslått BNP i 2023.

Utgiftene til forskning og utvikling er anslått å øke nominelt med om lag 1,1 mrd. kroner fra 2022 til 2023, noe som tilsvarer en realvekst på -1,1 pst. inkludert Skattefunn. For perioden 2009–2013 viser utviklingen i bevilgninger til forskning og utvikling over statsbudsjettet en nominell vekst på 5,6 mrd. kroner inkludert Skattefunn. Det tilsvarer en gjennomsnittlig årlig realvekst på 1,8 pst. Den nominelle veksten i perioden 2013–2022 anslås nå til 18,4 mrd. kroner inkl. Skattefunn, basert på statsbudsjettanalysen for 2022 fra Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU). Dette tilsvarer en gjennomsnittlig årlig realvekst på 2,9 pst. For nærmere omtale av bevilgningene til forskning, henvises det til Kunnskapsdepartementets budsjettproposisjon.

5 Budsjettkonsekvenser 2024–2026

5.1 Bakgrunn

Fremskrivingene for perioden 2024–2026 skal gi et realistisk bilde av konsekvensene for kommende års budsjetter av regjeringens forslag til statsbudsjett for 2023.

Sammen med forventet utvikling i skatte- og avgiftsinntektene og avkastningen fra Statens pensjonsfond utland, gir fremskrivingene et bidrag for å vurdere handlingsrommet i budsjettpolitikken de nærmeste årene.

Nye satsinger og videre opptrapping av eksisterende planer må innpasses innenfor handlingsrommet. Politiske ambisjoner om fremtidige satsinger, mål og varslede tiltak som ikke er en del av regjeringens budsjettforslag for 2023, omfattes ikke direkte av de flerårige budsjettkonsekvensene. Dette gjelder blant annet oppfølging av langtidsplan for forsvarssektoren. Denne type ambisjoner oppsummeres i avsnitt 5.5. Disse vil kunne legge betydelige bindinger på handlingsrommet i fremtidige budsjetter.

5.2 Beregning av flerårige budsjettkonsekvenser

Større endringer i utgifter og inntekter i perioden 2024–2026 vurderes for alle poster i statsbudsjettet.

Det legges til grunn følgende prinsipper:

Utgifter til regelstyrte ordninger fremskrives i tråd med regelverket, inkludert forslag til regelverksendringer i dette budsjettet.

Utgifter til store, igangsatte investeringer fremskrives i takt med fremdriftsplanen.

På områder der enkeltinvesteringer inngår i en større investeringsramme, videreføres rammen uendret.

Det korrigeres for engangsutgifter og -inntekter i forslaget for neste år.

Tiltak som settes i gang i løpet av budsjettåret fremskrives med helårsvirkningen.

Øvrige utgifter og inntekter videreføres i hovedsak uendret.

Det er lagt til grunn at midlertidige tiltak for å håndtere koronasituasjonen i 2023 ikke videreføres i beregningsperioden, utover det som følger av prinsippene ovenfor.

Alle tall i tabellene nedenfor er endringer i 2024–2026 sammenlignet med regjeringens forslag til budsjett for 2023, målt i 2023-kroner.

Nedenfor gis det en nærmere omtale av elementene som inngår i fremskrivingene.

Regelstyrte ordninger

Utgifter til regelstyrte ordninger følger av et regelverk bestemt av Stortinget, og ikke en fastsatt budsjettramme. Bevilgningene har gjerne stikkordet «overslagsbevilgning». Utgifter under folketrygden utgjør en vesentlig del. Andre store ordninger er barnetrygd, utdanningsstøtte gjennom Statens lånekasse for utdanning og pensjonsutbetalinger fra Statens pensjonskasse.

De regelstyrte utgiftene fremskrives på grunnlag av forventninger om utbetalingene forutsatt uendret regelverk og forventet demografisk utvikling. Konsekvenser av regelverksendringer som foreslås i 2023, innarbeides også.

Investeringer

Som investeringer regnes bevilgninger under postgruppen 30–49. De største er investeringer i riksveier, forsvarsmateriell i Forsvaret og bygg i regi av Statsbygg. Investeringer i petroleumssektoren er holdt utenfor.

Mange investeringer går over flere år. Utgiftene kan variere betydelig. Ofte vil vedtak om å sette i gang et nytt byggeprosjekt medføre et begrenset bevilgningsbehov det første året og vesentlig økte bevilgninger senere år.

Byggeprosjekter med en vedtatt kostnadsramme justeres som hovedregel etter forventet fremdrift i prosjektene. Dette gjelder også andre investeringsprosjekter som finansieres over statsbudsjettet, for eksempel IT-prosjekter. For investeringer som inngår i Nasjonal transportplan 2018–2029, og investeringer i forsvarsmateriell, er det lagt til grunn at investeringsrammene videreføres uendret.

Investeringene på postene 30–49 gir ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet. Investeringer i helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF finansieres for eksempel med tilskudd eller investeringslån over statsbudsjettet, mens deler av veiutbyggingen finansieres med bompenger utenfor statsbudsjettet.

Engangseffekter og helårsvirkninger

Salg av eiendommer, innbetaling fra fond, auksjonering av konsesjoner og ekstraordinære utbyttebetalinger kan gi store inntekter som normalt ikke kan videreføres til senere år.

Enkelte nye tiltak iverksettes i løpet av budsjettåret, slik at budsjetteffekten påfølgende år blir større. Et eksempel på dette kan være tiltak innenfor utdanningssektoren som skal følge skoleåret med oppstart i august, og som får helårsvirkning året etter. For noen ordninger kan innfasingen vare over flere år.

5.3 Budsjettkonsekvenser 2024–2026

Oppsummering

Tabellene 5.1 og 5.2 oppsummerer fremskrivingene av utgiftene. Tabellene viser konsekvensene for 2024, 2025 og 2026 av regjeringens forslag til budsjett for 2023.

Tabell 5.1 Flerårige budsjettkonsekvenser, endringer i forhold til Gul bok 2023, utgifter og inntekter¹

Mill. 2023-kroner

2024

2025

2026

Folketrygden, økte utgifter

8 375

17 990

28 358

Reduserte utgifter utenom folketrygden og strømstøtte

-7 202

-20 841

-28 248

Lavere inntekter utenom skatter, avgifter mv.

222

2 042

2 042

Budsjettkonsekvenser utenom strømstøtte

1 394

-809

2 152

Reduserte utgifter ved utfasing av strømstøtte

-41 394

-43 594

-43 594

Sum reduserte utgifter og reduserte inntekter

-40 000

-44 403

-41 442

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Fremskrivingen viser at budsjettbalansen totalt styrkes med 40 mrd. kroner i 2024. Det skyldes først og fremst at det her er forutsatt at stønad til husholdninger, jordbruket og frivillig sektor for ekstraordinære strømutgifter ikke videreføres etter 2023, også hensyntatt engangsinnhenting av strøminntekter fra kraftkommuner i 2023. Dette gir imidlertid et skjevt bilde ettersom statens ekstraordinære inntekter ikke er inkludert i denne oversikten. Statens ekstraordinære strømrelaterte inntekter er nærmere omtalt i kapittel 3 i Nasjonalbudsjettet 2023.

Sett bort fra strømstøtten økes utgiftene med 1,4 mrd. kroner i 2024. Folketrygdens utgifter øker med vel 8 mrd. kroner i 2024. I motsatt retning trekker blant annet utfasing av redningshelikopteranskaffelsen, kampflyanskaffelsen og forventet fremdrift i Langskip fra 2023-budsjettet.

I årene etter 2024 bidrar utviklingen under folketrygdens ordninger mest til økte utgifter, med en vekst på rundt 10 mrd. kroner i året. Det er særlig utgiftene til alderspensjon som øker mye. Alderspensjon står for rundt 2/3 av utgiftsveksten i folketrygden frem til 2026. Utgiftene til uføretrygd forventes også å øke sterkt, som følge av demografisk utvikling og høy overgang fra arbeidsavklaringspenger. Det er også lagt til grunn en betydelig vekst i utgiftene på helseområdet. Utover i perioden reduseres andre utgifter i tråd med at investeringsprosjekter ferdigstilles. Inntektene faller som følge av utfasing av engangsinntekter fra eiendomssalg og F-16 jagerfly.

Tabell 5.2 Flerårige budsjettkonsekvenser fordelt på drift, investeringer og overføringer 2024–2026.¹ Endringer i forhold til Gul bok 2023

Mill. 2023-kroner

2024

2025

2026

Driftsutgifter (post 01-29)

901

363

1 050

Nybygg, anlegg (post 30-49)

-4 163

-5 736

-10 456

Overføringer til andre mv. (post 50-89)

-36 960

-41 071

-34 078

Sum

-40 222

-46 445

-43 484

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet, er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

I tabell 5.2 er fremskrivingene fordelt på drift, investeringer (nybygg, anlegg) og overføringer til andre.

Innenfor kategorien driftsutgifter forklares økningen i utgifter i stor grad av økt tilskudd til Statens pensjonskasse fra 2024 sammenlignet med forslaget til budsjett for 2023.

For flere store investeringsprosjekter går investeringene betydelig ned i perioden. Dette skyldes at vedtatte prosjekter ferdigstilles, eller får lavere utgiftsbehov gjennom perioden. Dette gjelder blant annet igangsatte byggeprosjekter, redningshelikopteranskaffelsen og anskaffelsen av nye kampfly til Forsvaret. Eventuell igangsettelse av nye investeringsprosjekter i årene fremover er ikke inkludert i tallene.

Utgiftsreduksjonen under Overføringer til andre mv. skyldes i hovedsak utfasing av strømstøtteordningene. Det er i perioden blant annet også nedgang i utgiftene til EØS-finansieringsordningene, investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser og nye investeringsprosjekter under helseforetakene. I motsatt retning trekker økte utgifter til folketrygden og CO₂-kompensasjonsordningen.

Tabell 5.3 Flerårige budsjettkonsekvenser, utgifter 2024–2026.¹ Endringer i forhold til Gul bok 2023

Mill. 2023-kroner

Departement

2024

2025

2026

Utenriksdepartementet

-3 685

-5 224

-5 246

EØS-finansieringsordningene 2014–2021

-1 514

-2 424

-2 437

Den norske finansieringsordningen 2014–2021

-2 171

-2 800

-2 809

Kunnskapsdepartementet

-834

-1 031

-1 251

Reduksjon i rekrutteringsstillinger

-278

-278

-278

Endring opptakskapasitet studieplasser

-154

-480

-812

Innføring av studieavgift for studenter fra utlandet

-145

-217

-217

Endring i bevilgning til studentboliger

-164

-152

-267

EUs programmer for forskning og innovasjon, og utdanning, opplæring, ungdom og idrett

-767

-604

-348

Statens lånekasse for utdanning

672

700

670

Kultur- og likestillingsdepartementet

-770

-770

-770

Avvikling av strømstøtte

-770

-770

-770

Justis- og beredskapsdepartementet

-1 547

-1 847

-2 214

Utvidelse av Romerike fengsel, avdeling Ullersmo

161

147

68

Implementering av Schengen IKT-systemer

94

92

-188

Kontingent til EUs grense- og kystvakt (Frontex)

41

99

99

Redningshelikopteranskaffelsen

-1 484

-1 826

-1 835

Beredskapsmidler til drift i politiet, UDI og IMDi²

-360

-360

-360

Kommunal- og distriktsdepartementet

2 848

1 512

-2 662

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

855

864

-293

Byggeprosjekter innenfor husleieordningen

-1 398

-3 140

-6 215

Ombygging av Ring 1 ifb. nytt regjeringskvartal

460

610

410

Internasjonale programmer

-132

-127

-123

Ressurskrevende tjenester

292

592

899

Bostøtte

-229

-286

-340

Ettårig trekk i rammetilskuddet for kommuner og fylkeskommuner som ventes å ha ekstra høye inntekter fra konsesjonskraft

3 000

3 000

3 000

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

5 469

10 117

17 778

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

-1 427

-4 948

-6 290

Redusert kvote for overføringsflyktninger fra 3 000 til 2 000³

-259

-500

-632

Tilskudd til Statens pensjonskasse

672

1 370

2 206

Tilskudd til avtalefestet pensjon (AFP)

200

390

560

Alderspensjon mv.

6 344

12 587

19 899

Uføretrygd

1 758

2 335

2 773

Sykepenger

160

370

520

Arbeidsavklaringspenger, inkl. regelendringer fra 1. juli

-2 043

-1 739

-1 809

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

235

510

810

Redusert opptjeningsperiode for dagpenger

-170

-235

-235

Andre endringer

-1

-23

-24

Helse- og omsorgsdepartementet

1 694

-1 676

-1 642

Digital samhandling steg 1

-5

-121

-121

Landingsplasser for nye redningshelikoptre

-136

-136

-136

Investeringslån til helseforetak

790

-3 900

-5 700

Investeringstilskudd, heldøgns omsorgsplasser

-1 136

-1 757

-2 121

Basistilskudd til fastleger – helårseffekt

240

240

240

Folketrygdens helseutgifter

1 941

3 998

6 196

Barne- og familiedepartementet

356

342

287

Barnetrygd

140

20

-150

Foreldrepenger

151

187

228

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn

65

135

209

Nærings- og fiskeridepartementet

1 038

1 433

1 495

Tiltak på det nukleære området

504

545

607

Stad skipstunnel

534

888

888

Landbruks- og matdepartementet

-1 444

-1 544

-1 594

Utfasing av midlertidig strømstøtte til jordbruket

-1 124

-1 124

-1 124

Kompensasjonsordning pelsdyroppdrettere

-320

-420

-470

Samferdselsdepartementet

223

520

820

Kjøp av ulønnsomme posttjenester

223

520

820

Klima- og miljødepartementet

3 769

3 008

2 830

Utbetaling av CO₂-kompensasjon til industrien

3 769

3 008

2 830

Finansdepartementet

217

51

351

Skatteetaten, digitaliseringsprosjekter

-83

-549

-549

Kompensasjon for merverdiavgift til kommuner og fylkeskommuner

300

600

900

Forsvarsdepartementet

-3 765

-4 205

-4 205

Forsert anskaffelse av Kystvaktfartøy

319

319

319

Sikker teknisk infrastruktur (STI)

30

-409

-409

Anleggsinvesteringer for økt evne til mottak og understøttelse av allierte styrker

-150

-150

-150

Militær støtte til Ukraina

-1 000

-1 000

-1 000

Kampflyanskaffelsen

-2 964

-2 964

-2 964

Olje- og energidepartementet

-43 790

-47 130

-47 460

Stønad til husholdninger for ekstraordinære strømutgifter

-42 500

-44 700

-44 700

Langskip – fangst og lagring av CO₂

-1 290

-2 430

-2 760

Sum

-40 222

-46 445

-43 484

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet er holdt utenom.

² Deler av bevilgningen ligger under Arbeids- og inkluderingsdepartementet, se omtale under.

³ Deler av bevilgningen ligger under Justis- og beredskapsdepartementet, se omtale under.

Kilde: Finansdepartementet

Nedenfor omtales nærmere de største og viktigste tiltakene som fremkommer i tabellen.

EØS-finansieringsordningene

Utbetalingene under EØS-finansieringsordningene 2014–2021 anslås å avta frem mot avslutning av denne programperioden i 2025.

Studieplasser, studentboliger mv.

Utgiftene til studieplasser opprettet i perioden 2019–2022 er ventet å bli redusert i takt med utfasing av studieplasser. Planlagt reduksjon i rekrutteringsstillinger i høyere utdanning vil også føre til reduserte utgifter i perioden.

Innføring av studieavgift for utenlandsstudenter fra land utenfor EU, EØS og Norden vil føre til ytterligere redusert bevilgningsbehov i 2024 og delvis i 2025.

Utgiftene til studentboliger forventes redusert i tråd med forventede utbetalinger til tilsagn gitt før 2022. Samtidig innebærer nye tilsagn i 2023 isolert sett en økning i utgiftene.

Utgiftene under Statens lånekasse for utdanning forventes å øke, som følge av økt rente og økte utlån, som gir utgifter til rentestøtte, samt flere studenter.

Internasjonale forpliktelser

Norge deltar i bl.a. EUs programmer for Erasmus+ og Horisont Europa. Det er lagt inn et merbehov i 2023 for å dekke oppjustering av EUs budsjett for rammeprogram for forskning og innovasjon, kontingent til Erasmus+ og en økning i proporsjonalitetsfaktoren (BNP i Norge relativt til i EU). Det forventes at bevilgningsbehovet reduseres fremover.

Strømstøtte til frivillig sektor

Strømstøtteordningen under KUD til frivillige organisasjoner er foreslått videreført ut 1. halvår 2023. Dette medfører et redusert bevilgningsbehov fra 2024 på 770 mill. kroner, forutsatt at ordningen ikke videreføres.

Implementering av Schengen IKT-systemer

Norge er gjennom Schengen-samarbeidet forpliktet til å implementere nytt regelverk samt endringer i IKT-systemer og arbeidsformer på grense-, asyl- og migrasjonsområdet. Implementeringen av de nye IKT-systemene medfører økte investeringsutgifter i begynnelsen av perioden, for deretter å reduseres frem mot ferdigstillelse.

Kontingenter for internasjonalt politiarbeid

Størrelsen på Norges kontingent til EUs grense- og kystvakt (Frontex) fastsettes av EU. Kontingenten er ventet å øke i årene fremover.

Anskaffelse av nye redningshelikoptre

De nye redningshelikoptrene vil etter gjeldende fremdriftsplan være innfaset i løpet av september 2023. Som følge av dette reduseres utgiftene til anskaffelsen i årene fremover. Anskaffelsen omfatter utgifter til kjøp av nye redningshelikoptre, innfasing og til oppgradering av baser og landingsplasser ved sykehus.

Beredskapsmidler til drift i politiet, UDI og IMDi

Det foreslås bevilget totalt 360 mill. kroner til drift i politiet (225 mill. kroner), UDI (80 mill. kroner) og IMDi (55 mill. kroner) som beredskap for et mulig høyere ankomstnivå fra Ukraina. Fra 2024 vil bevilgningene bli redusert tilsvarende.

Byggeprosjekter

Det er satt i gang mange nye byggeprosjekter de siste årene. Gitt Statsbyggs nåværende portefølje av byggeprosjekter, tilsier fremdriften i prosjektene at utgiftene reduseres fra 2024, ettersom byggene ferdigstilles. Endringene skyldes i stor grad bevilgninger til nytt regjeringskvartal byggetrinn 1. Ombygging av Ring 1 og oppstart av byggeprosjektet utvidelse av Romerike fengsel, avdeling Ullersmo medfører økt bevilgningsbehov i perioden. I beregningene er det ikke tatt høyde for at det pågår prosjektering av flere store byggeprosjekter som kan gi betydelige bindinger fremover, herunder byggetrinn 2 i nytt regjeringskvartal og Campus NTNU.

Ressurskrevende tjenester

Overføringer til kommunene gjennom toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester forventes i gjennomsnitt å øke med om lag 2,6 pst. per år som følge av vekst i både antall brukere og kostnad per bruker. Denne veksten tilsvarer den gjennomsnittlige veksten i perioden 2019–2022.

Bostøtte

Utgiftene til bostøtte forventes å gå noe ned over de neste årene, blant annet som følge av at de ekstraordinære strømtiltakene i bostøtten fases ut. Videre tar anslagene utgangspunkt i en forutsetning om at søkerne for disse årene vil ha en inntektsvekst som overstiger prisstigningen.

Ekstraordinære inntekter fra konsesjonskraft i kommunesektoren

Det er lagt til grunn at trekket i rammetilskuddet for kommuner og fylkeskommuner som ventes å ha ekstra høye inntekter fra konsesjonskraft gjennomføres som et ettårig trekk i 2023.

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere forventes å føre til redusert bevilgningsbehov i perioden i hovedsak som følge av at integreringstilskuddet utløser høyest tilskuddssats i de første to årene og lavere satser i de siste tre årene. Bevilgningsbehovet avhenger av at reduksjonen i kvoten for overføringsflyktninger gjøres varig. Utgiftene knyttet til Bosetting av flyktninger mv. kommer hovedsakelig på Arbeids- og inkluderingsdepartementets budsjettposter, men også delvis på Justis- og beredskapsdepartementets område.

Reduksjon i overføringsflyktninger

Som følge av reduksjonen i kvoten for overføringsflyktninger fra 3 000 til 2 000 forventes bevilgningsbehovet å bli redusert i perioden, forutsatt at reduksjonen i kvoten er varig. Utgiftene knyttet til overføringsflyktninger kommer hovedsakelig på Arbeids- og inkluderingsdepartementets budsjettposter, men også delvis på Justis- og beredskapsdepartementets område.

Pensjonsutgifter

Ordningen med Avtalefestet pensjon (AFP) i privat sektor er fortsatt under innfasing. Statens tilskudd til AFP i privat sektor forventes å øke fremover, ettersom flere kommer inn i ordningen.

Tilskuddet til Statens pensjonskasse (SPK) til offentlig tjenestepensjon øker i takt med at det blir flere pensjonister.

Utgiftsveksten i folketrygden ekskl. dagpenger

Utgiftene til folketrygdens regelstyrte stønadsordninger eksklusive dagpenger, forventes å øke med om lag 9,5 mrd. kroner årlig i snitt over treårsperioden 2024–2026, tilsvarende en samlet vekst på 28,6 mrd. kroner.

Veksten drives først og fremst av flere alderspensjonister. Utbetalingene til alderspensjon anslås å øke med 19,1 mrd. kroner i løpet av treårsperioden.

Det legges til grunn en stabil utvikling i det trygdefinansierte sykefraværet. Utgiftene til sykepenger er likevel ventet å øke, som følge av økt sysselsetting. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger (AAP) er ventet å reduseres med 1,8 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Dette skyldes i hovedsak at det ventes færre mottakere, blant annet som følge av at mange nærmer seg maksimal varighet og dermed vil bli klarert for arbeid eller uføretrygd. Det ventes også at merutgiftene av regelendringene som ble innført 1. juli 2022 vil bli lavere i 2026 enn i 2023.

Utgiftene til uføretrygd ventes å øke med 2,8 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Den demografiske utviklingen, gitt en konstant andel uføre i hver aldersgruppe, tilsier fortsatt vekst i antall uføre frem til 2025. I tillegg forventes økning i antall mottakere grunnet høy tilgang fra arbeidsavklaringspenger.

Utgiftene til hjelpemidler mv. ventes å øke med 0,8 mrd. kroner i løpet av treårsperioden, blant annet grunnet demografisk utvikling. Utgiftene til etterlattepensjoner ventes også å øke med 0,8 mrd. kroner i løpet av treårsperioden som følge av etterlattereformen.

Basert på utviklingen de siste årene anslås den underliggende veksten i folketrygdens utgifter under Helse- og omsorgsdepartementet å øke med i overkant av 6 mrd. kroner frem til 2026. Dette skyldes i stor grad at utgiftene til legemidler er forventet å øke med om lag 4 mrd. kroner.

Utgiftene til foreldrepenger under Barne- og familiedepartementet ventes å øke frem til 2026, i hovedsak som følge av at det forventes flere mottakere.

Investeringer i helseforetakene

Større investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningene til de regionale helseforetakene og statlige investeringslån. Utgiftene til investeringslån i helseforetakene forventes å øke i 2024 for deretter å reduseres i tråd med fremdriften i prosjektene. Utgiftene til investeringslån vil motsvares av inntekter over tid når lånene betales tilbake.

Det foreslås i 2023 en bevilgning til tilpasning av landingsplasser for nye redningshelikoptre ved sykehusene i Namsos og Hammerfest. Prosjektet planlegges ferdigstilt i 2023.

Heldøgns omsorgsplasser

Utgiftene til tilskudd til heldøgns omsorgsplasser reduseres fra 2023 til 2026. Kommuner som får tilsagn om investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser, mottar bevilgningen fordelt over en seksårsperiode. Kommunene mottar hoveddelen av bevilgningen to til tre år etter at tilsagn er gitt. Etter hvert som prosjektene ferdigstilles, vil utgiftene bli redusert. Regjeringen foreslår ingen nye tilsagn om investeringstilskudd i 2023, og dermed ingen nye forpliktelser for fremtidige budsjettår.

Basistilskudd til fastleger

Regjeringen foreslår å øke og endre innretningen av basistilskuddet til fastleger fra 1. mai 2023. Det gir økte utbetalinger i kommunene på 480 mill. kroner i 2023 og 720 mill. kroner f.o.m 2024. Kommunene kompenseres for økte utgifter til formålet.

Barnetrygd

Utgiftene til barnetrygden forventes å øke i 2024 som en følge av helårseffekten ved økt utvidet barnetrygd. Utgiftene til barnetrygd forventes deretter å falle noe frem mot 2026, i hovedsak som følge av en forventet reduksjon i antall barn i alderen 0–17 år.

Tiltak på det nukleære området

Staten skal dekke nødvendige oppryddingskostnader etter nukleær virksomhet ved Institutt for energiteknikk (IFE). De samlede utgiftene til planlegging av det kommende oppryddingsarbeidet og andre nødvendige utgifter til sikkerhet og sikring forventes å øke i årene som kommer.

Stad skipstunnel

Som følge av fremdriften i prosjektet og kostnader knyttet til byggingen av tunnelen øker utgiftene i 2024. Kostnadene ved prosjektet vil etter gjeldende fremdriftsplan øke med 534 mill. kroner i 2024 og 888 mill. kroner i 2025 sammenlignet med 2023.

Strømstøtte til jordbruket

Strømstøtten for jordbruks- og veksthusnæringen er foreslått videreført ut første halvår 2023. Forslaget for 2023 innebærer en kompensasjonsgrad på 80 pst. med en maksimalgrense på 20 000 kWt per måned per foretak. Ettersom strømstøtteordningen er planlagt avviklet i andre halvår av 2023 vil det ikke bli utbetalt stønad for strømstøtte i 2024. Det medfører et redusert bevilgningsbehov på 1 124 mill. kroner fra og med 2024.

Kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold

Det skal utbetales kompensasjon for pelsdyroppdrettere i forbindelse med avvikling av pelsdyranlegg. Kompensasjonen vil trappes ned og utbetales i perioden 2023 til 2025. Dette medfører et redusert bevilgningsbehov på 320 mill. kroner i 2024, videre på 420 mill. kroner i 2024 og 470 mill. kroner i 2026 sammenlignet med 2023, forutsatt at kompensasjonen utbetales etter anslagene.

Ulønnsomme posttjenester

Utgiftene til kjøp av tjenester fra Posten er stigende. Samferdselsdepartementet anslår at utgiftene til ulønnsomme posttjenester (2,5 dager postombæring) vil øke betydelig i årene fremover som følge av fallende brevmengder.

CO₂-kompensasjonsordningen for industrien

Utgiftene til CO₂-kompensasjonsordningen for industrien forventes å øke betydelig i årene fremover, hovedsakelig som følge av høyere anslått kvotepris. Utbetalingene anslås til hhv. 4,7 mrd. kroner i 2023, 8,5 mrd. kroner i 2024 og 7,7 mrd. kroner i 2025. Anslagene for kompensasjon utover i perioden er meget usikre. Utgiftene vil blant annet påvirkes av utviklingen i kvoteprisen, nivået på de kompensasjonsberettigede bedriftenes produksjon og kraftforbruk, og eventuelle nye bedrifter som blir kompensasjonsberettiget i løpet av perioden.

IKT-prosjekter i Skatteetaten

Det pågår og foreslås flere IKT-prosjekter i Skatteetaten, blant annet utvikling av nytt mva.-system (Memo), digitalisert skattemelding for næringsdrivende, lønnstakere og pensjonister (Sirius) og steg 1 i moderniseringen av innkrevingsområdet (Fremtidens innkreving). Utgiftene til IKT-prosjektene ventes å synke fra 2024, som følge av utfasing av prosjekter.

Nye kampfly – midlertidig økning

I Langtidsplanen for forsvarssektoren er det lagt til grunn at det frem mot 2024 skal anskaffes 52 nye F-35 kampfly. Stortinget har tidligere gitt bestillingsfullmakt for totalt 52 kampfly for levering i perioden 2015–2024. Behovet for midlertidig bevilgningsøkning på Forsvarsdepartementets budsjett knyttet til kampflyanskaffelsen nådde et toppunkt i 2017, og reduseres gradvis fra 2018 frem til anskaffelsesperiodens slutt. Utgiftene forventes å bli redusert med om lag 3 mrd. kroner fra 2024 sammenlignet med 2023, i tråd med leveranseplanen for anskaffelse av nye kampfly med baseløsning til Forsvaret.

Dersom de økonomiske ambisjonene i langtidsplanen for forsvarssektoren skal følges opp, innebærer dette at forsvarsrammen i det enkelte år må økes tilsvarende som reduksjonen for kampflyanskaffelsen. Motsatt vil gjelde for økningen tilknyttet forsert anskaffelse av nye kystvaktfartøy.

Militær støtte til Ukraina

Regjeringen foreslår å bevilge 1 mrd. kroner til militær støtte til Ukraina i 2023, hvorav 428 mill. kroner vil benyttes til gjenanskaffelse av allerede donert militært materiell. Resterende 572 mill. kroner vil benyttes til øvrig militær støtte til Ukraina basert på ukrainske behov.

Strømstønadsordningen for husholdninger og borettslag

Strømstønadsordningen for husholdninger og borettslag er foreslått videreført ut 2023. Stønad for strømforbruk i desember 2023 vil utbetales i januar 2024. Det medfører et redusert bevilgningsbehov fra 2024 på 42,5 mrd. kroner i 2024, og videre på 44,7 mrd. kroner fra 2025 sammenlignet med forslaget for 2023, forutsatt at ordningen ikke videreføres.

Langskip – fangst og lagring av CO₂

Det forventes at statens andel av investeringskostnadene i Langskip vil reduseres gradvis frem mot 2026. Byggearbeidene pågår med planlagt ferdigstillelse i 2024 for Norcems sementfabrikk i Breivik og Northern Lights’ lager på norsk sokkel, og 2026 for Hafslund Oslo Celsio sitt avfallsforbrenningsanlegg på Klemetsrud i Oslo. Etter bygging forventes delprosjektene å gå over i en driftsfase, hvor staten vil dekke en betydelig andel av årlige driftskostnader i de 10 første årene av driftsfasen til de tre delprosjektene.

Inntekter

Det forventes noe reduksjon på inntektssiden (utover skatter og avgifter) i perioden, blant annet knyttet til engangsinntekter i 2023 fra salg av arealer ved Bodø lufthavn og avslutning av salg av F-16 fly i 2024.

5.4 Handlingsrommet i de nærmeste årene

Det videre handlingsrommet i budsjettpolitikken vil i hovedsak følge av utviklingen i skatte- og avgiftsinntektene fra fastlandsøkonomien, utviklingen i Statens pensjonsfond og bindinger på utgiftssiden. Som omtalt i Perspektivmeldingen 2021 vil høyere budsjettunderskudd på kort sikt øke utfordringene med bærekraften i statsfinansene på lengre sikt. Fremtidige generasjoner vil indirekte betale for dagens offentlige forbruk gjennom høyere skatter eller lavere offentlig forbruk. Beregningene i Perspektivmeldingen 2021 viste at inntektene på statsbudsjettet er ventet å vokse mindre i perioden frem mot 2030. Anslagene indikerte både at petroleumsinntektene etter hvert vil avta, og at veksten i sysselsetting og produktivitet vil være lavere enn i foregående tiårsperiode. Samtidig vil en økende andel eldre øke utgiftene til pensjoner, helse og omsorg.

I Perspektivmeldingen 2021 ble det lagt til grunn at befolkningsutviklingen vil fortsette å trekke ned den underliggende veksten i økonomien og skatteinntektene. For årene fremover anslås den underliggende veksten i skatte- og avgiftsinntektene å styrke budsjettet med 10 mrd. 2022-kroner per år, mot 18 mrd. kroner i perioden 2011–2019. Den underliggende skatteveksten henger dels sammen med verdiskapingen i økonomien, dels med strukturelle forhold med skatte- og avgiftsreglene som påvirker skatteinngangen over tid. Et eksempel på det siste er at avgiftssystemet brukes for å gjøre det mer attraktivt å velge klimavennlige kjøretøy. Anslaget er satt ned de siste årene, blant annet på grunn av disse avgiftsfordelene. Utover eventuelle strukturelle forhold bidrar skatte- og avgiftsoppleggene kun til å endre skatte- og avgiftsnivået, ikke den underliggende skatteveksten. Skatte- og avgiftsopplegget for 2023 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2022–2023) Skatter, avgifter og toll 2023.

Bruken av olje- og fondsinntekter har økt markert siden 2001 og blitt en stadig viktigere finansieringskilde i de årlige statsbudsjettene. I underkant av 20 pst. av statsbudsjettets utgifter i 2023 finansieres med overføringer fra Statens pensjonsfond utland. Bærekraften i statsfinansene avhenger av bl.a. utviklingen i fondet og kontantstrømmen fra petroleumsnæringen. Fondsverdien har utviklet seg gunstigere enn hva som ble lagt til grunn i Perspektivmeldingen 2021. Usikkerheten om fondsverdien fremover er imidlertid svært stor, både på grunn av stor usikkerhet om utviklingen i internasjonale finansmarkeder og på grunn av betydelig usikkerhet om kontantstrømmen fremover, se avsnitt 3.1 i Nasjonalbudsjettet 2023.

Fremskrivingene viser at sett bort fra utgifter knyttet til strømstøtte til husholdninger, jordbruket og frivillig sektor, øker netto utgifter (utgifter fratrukket inntekter utenom skatter, avgifter mv.) med rundt 1,4 mrd. kroner i 2024. Utgiftene reduseres noe i 2025 for så å øke igjen i 2026. Utgiftene under folketrygden øker i tråd med tidligere anslag, rundt 10 mrd. kroner årlig. I motsatt retning trekker blant annet lavere utgifter til avvikling av pelsdyrkompensasjon og ferdigstillelse av redningshelikopteranskaffelsen. Utover i perioden reduseres utgiftene i tråd med at investeringsprosjekter ferdigstilles.

Fremskrivingene viser de fremtidige konsekvensene av regjeringens budsjettforslag for 2023. Fremskrivingene omfatter ikke eventuelle utgiftsøkninger blant annet for helse- og omsorgstjenester som følge av at det blir flere eldre. Det er heller ikke tatt hensyn til opptrappingsplaner og oppfølging av varslede satsinger som ikke er en del av regjeringens budsjettforslag for 2023. Flere av disse innebærer i sum vesentlige bindinger på handlingsrommet i fremtidige budsjetter. Planlagte satsinger og ambisjoner er nærmere omtalt i avsnitt 5.5.

Det samlede handlingsrommet i budsjettet i årene fremover er usikkert og avhenger av politiske beslutninger, men vil trolig være mindre enn i årene vi har bak oss.

5.5 Planer, satsinger og ambisjoner

Flere langsiktige planer og mål vil kreve økte bevilgninger de nærmeste årene dersom de følges opp. Det kan bli nødvendig å redusere andre utgifter for å gi rom for disse. I tillegg kan det bli behov for å håndtere større utgifter som er vanskelige å forutse, som finanskrisen i 2009, det store antall asylankomster i 2015, virusutbruddet i 2020 og krigen i Ukraina i 2022.

Utgiftsvekst til befolkningsendringer

Flere eldre gir økt behov for helse- og omsorgstjenester, og behovet øker med gjennomsnittsalderen i befolkningen. Gruppen som er eldre enn 80 år, vil øke mye raskere fremover. De siste ti årene har det i gjennomsnitt blitt om lag 1 900 flere personer i denne gruppen hvert år. I årene 2022–2025 blir det i gjennomsnitt 9 100 flere hvert år, og veksttakten tiltar. Aldring bidrar til å øke demografikostnadene i helseforetakene og kommunene. Endringene i befolkningen samlet anslås å bidra til å øke kostnadene i helseforetak og kommuner med 4–5 mrd. kroner årlig de nærmeste årene.

Satsinger og ambisjoner

Nasjonal transportplan

Meld. St. 20 (2020–2021) Nasjonal transportplan 2022–2033 legger opp til en ramme for statlige midler på 1 076 mrd. kroner i årene 2022–2033, i tillegg til 123 mrd. kroner i bompenger (prisnivå 2021). I meldingen ble det slått fast at ressursbruken i det enkelte budsjettår vil bli tilpasset det samlede økonomiske opplegget i statsbudsjettet, innenfor rammene som følger av handlingsregelen og tilstanden i norsk økonomi. Etter at meldingen ble lagt frem har det vært en ekstraordinær situasjon som følge av virkningene av koronapandemien, krigen i Ukraina og stigende priser. På bakgrunn av dette mener regjeringen det er nødvendig å prioritere strengere innenfor samferdselssektoren. Det vil i de nærmeste årene være rom for å starte opp færre store investeringsprosjekter på riksvei og jernbane enn det som følger av Nasjonal transportplan 2022–2033, og det vil ta lengre tid å gjennomføre de prioriterte prosjektene enn lagt til grunn i planen. I budsjettet for 2023 er utgiftene til NTP-formål foreslått redusert reelt med 0,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2022, til totalt 82,7 mrd. kroner.

Langtidsplanfor forsvarssektoren

I ny langtidsplan for forsvarssektoren tas det sikte på at forsvarsbudsjettet i 2024 skal ligge 9,2 mrd. kroner over saldert budsjett for 2020 (2023-prisnivå). Regjeringen vil komme tilbake til den konkrete opptrappingen og innretningen av forsvarsrammen i det enkelte budsjettår.

FoU-bevilgninger – 1 pst. av BNP

Regjeringen har et mål om at den offentlig finansierte forskningsinnsatsen skal utgjøre 1 pst. av BNP, jf. Langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. Dette er et mål som må vurderes over tid og med utgangspunkt i en normalsituasjon, ikke i unntakssituasjoner som gir sterke positive eller negative utslag. I regjeringens forslag til statsbudsjettet for 2023, ligger de samlede FoU-bevilgningene på om lag 43,6 mrd. kroner. Det tilsvarer rundt 0,77 pst. av anslått BNP for 2023. Det er om lag på samme nivå som i vedtatt budsjett for 2022. Kostnaden ved å videreføre en FoU-innsats på 1 prosent over tid avhenger av utviklingen i BNP.

Bistand – 1 pst. av anslått BNI

Regjeringen foreslår et samlet bistandsbudsjett på 43,8 mrd. kroner for 2023. Til sammen utgjør det en økning på 2,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2022. Veksten i anslått brutto nasjonalinntekt (BNI) er ekstraordinært høy, og til tross for økningen utgjør regjeringens forslag til offisiell utviklingsbistand (ODA) 0,75 pst. av anslått BNI, noe som er lavere enn i 2022. Regjeringen vil fortsette å øke bistanden i årene fremover med en målsetting om å bruke 1 pst. av BNI til internasjonal innsats for å oppnå FN-målene om sosial, økonomisk og miljømessig bærekraft. I 2022 nedsetter regjeringen en ekstern ekspertgruppe som skal gi råd om hvordan slik innsats kan følges opp i fremtidige budsjetter.

6 Gjennomføringen av inneværende års budsjett

Kapitlet gir en oversikt over gjennomføringen av inneværende års budsjett basert på anslag på regnskap for 2022. I tillegg gis det en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2022.

6.1 Anslag på regnskap for 2022

6.1.1 Statsbudsjettets inntekter

De samlede inntektene på statsbudsjettet for 2022 anslås nå til 2 943,9 mrd. kroner medregnet lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland, jf. tabell 6.1. Økningen fra Saldert budsjett 2022 kan i stor grad tilskrives økte anslag for inntekter fra petroleumsvirksomheten.

Tabell 6.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Endring fra Saldert budsjett 2022

Anslag på regnskap 2022

Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 1–29)

116,1

474,1

590,3

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

27,6

2,1

29,7

Overføringer fra andre (postene 50–89)

1 715,4

490,3

2 205,7

Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

115,1

3,2

118,3

Sum inntekter

1 974,1

969,7

2 943,9

Kilde: Finansdepartementet

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland anslås nå å bli 1 325,6 mrd. kroner i 2022. Dette er 70,7 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2022.

Anslagene for skatter og avgifter fra Fastlands-Norge er økt med 50,7 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2022. De oppdaterte tallene for 2022 er basert på en gjennomgang av statistikken for innbetalte skatter og avgifter hittil i år, samt nye anslag for blant annet sysselsetting, etterspørsel og lønns- og prisvekst. Anslaget for direkte skatter og folketrygdavgifter er økt med til sammen 42,5 mrd. kroner. Økningen har sammenheng med at departementet har endret metoden for beregning av det strukturelle nivået på strømprisrelaterte inntekter, jf. omtale i kap. 3 i Nasjonalbudsjettet 2023. Inntektene fra merverdiavgiften er økt med 9,4 mrd. kroner, mens tollinntektene er økt med 0,6 mrd. kroner. I motsatt retning er øvrige avgifter samlet sett redusert med 1,9 mrd. kroner.

Renteinntektene anslås nå 0,7 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2022.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomhet, overføring fra Statens pensjonsfond, skatter, avgifter og renter anslås nå 19,2 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2022. Dette skyldes i stor grad høyere utbytteinntekter og refusjon av ODA-godkjente flyktningutgifter.

6.1.2 Statsbudsjettets utgifter

Anslag på regnskap for utgiftsbevilgningene i statsbudsjettet er 3 043,6 mrd. kroner for 2022, jf. tabell 6.2. Da er lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland medregnet. Økningen fra saldert budsjett gjelder særlig økte overføringer, blant annet en betydelig økning i anslaget for overføringen til Statens pensjonsfond utland som følge av økt netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten, jf. omtale i avsnitt 6.1.4.

Når lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland holdes utenom, anslås utgiftene i 2022 til 1 630,1 mrd. kroner. Dette er 75,0 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2022, som i stor grad skyldes økonomiske tiltak i møte med pandemien, ekstraordinære strømutgifter og utgifter som følge av krigen i Ukraina, samt endrede anslag under folketrygden.

Tabell 6.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Endring fra Saldert budsjett 2022

Anslag på regnskap 2022

Driftsutgifter (postene 1–29)

209,1

18,2

227,2

Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

79,5

0,6

80,1

Overføringer til andre (postene 50–89)

1 570,5

947,8

2 518,3

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99)

210,7

7,3

218,0

Sum utgifter

2 069,7

973,8

3 043,6

Kilde: Finansdepartementet

I anslag på regnskap er det tatt utgangspunkt i gjeldende budsjett etter Stortingets behandling av forslag til bevilgningsendringer våren 2022. Dette gjelder blant annet forslag til bevilgningsendringer i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2022 og flere proposisjoner om økonomiske tiltak i møte med pandemien, ekstraordinære strømutgifter og som følge av krigen i Ukraina, jf. nærmere omtale i disse proposisjonene. Det er videre innarbeidet oppdaterte anslag på enkelte områder.

I Saldert budsjett 2022 ble det bevilget 4,8 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. I anslag på regnskap er det lagt til grunn at bevilgninger til lønnsoppgjøret i staten mv. dekkes ved reduksjon av bevilgningen under kap. 2309. I nysalderingsproposisjonen som fremmes senere i høst, vil det bli gjort rede for fordelingen av lønnsoppgjøret på kapittel og post, og fremmet forslag om nedsettelse av bevilgningen under kap. 2309.

6.1.3 Folketrygdens inntekter og utgifter

Folketrygdens inntekter og utgifter medregnes i statsbudsjettet. Folketrygdens finansieringsbehov i 2022, som fremkommer ved at folketrygdens inntekter bare delvis finansierer folketrygdens utgifter, dekkes ved statstilskudd. I nysalderingsproposisjonen som legges frem senere i høst vil det bli redegjort nærmere for bevilgningsendringer under folketrygden i 2022 basert på anslagsendringer mv. gjennom året.

6.1.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Petroleumsvirksomhetens inntekter fratrukket utgifter gir netto kontantstrøm fra virksomheten. Hva som inngår i petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter er fastsatt i § 3 i lov om Statens pensjonsfond.

Tabell 6.3 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Endring fra Saldert budsjett 2022

Anslag på regnskap 2022

Inntekter SDØE

122,7

465,9

588,6

-

Utgifter SDØE

26,5

0,2

26,7

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

168,3

411,9

580,2

+

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

13,0

13,7

26,7

=

Netto kontantstrøm

277,5

891,3

1 168,8

Kilde: Finansdepartementet

Petroleumsinntekter

Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter. Inntektene anslås til 588,6 mrd. kroner i 2022, hvilket innebærer en økning på 465,9 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2022. Videre omfatter inntektene fra petroleumsvirksomheten skatt og avgift på utvinning, samt aksjeutbytte fra Equinor ASA. Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås nå til 580,2 mrd. kroner, som er 411,9 mrd. kroner høyere enn anslaget i Saldert budsjett 2022. Videre ble utbytteinntektene fra Equinor ASA økt med 13,7 mrd. kroner i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2022, og regjeringen vil komme tilbake med oppdaterte bevilgningsanslag i forbindelse med nysalderingen av 2022-budsjettet.

Petroleumsutgifter

Utgiftene til petroleumsvirksomhet består av andelen av investeringer på sokkelen som dekkes av SDØE. Utgiftene til petroleumsvirksomheten anslås til 26,7 mrd. kroner i 2022, som er 0,2 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2022.

Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet til Statens pensjonsfond utland. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i 2022 anslås å bli 1 168,8 mrd. kroner. Det er 891,3 mrd. kroner høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022.

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland til å dekke statsbudsjettets oljekorrigerte budsjettunderskudd er i Saldert budsjett 2022 satt til 300,1 mrd. kroner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet for 2022 anslås nå til 304,4 mrd. kroner.

Anslaget for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2022 er fortsatt usikkert. I nysalderingsproposisjonen vil det bli lagt frem oppdaterte anslag for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2022 og fremmet forslag om endret overføring fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet i 2022.

Tabell 6.4 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Endring fra Saldert budsjett 2022

Anslag på regnskap 2022

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

277,5

891,3

1 168,8

-

Overført til statskassen

300,1

4,4

304,4

+

Rente- og utbytteinntekter mv.

233,8

19,0

252,8

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

211,2

905,9

1 117,2

Kilde: Finansdepartementet

Kapitalen i Statens pensjonsfond utland anslås til 12 500 mrd. kroner ved utløpet av 2022, mens kapitalen i Statens pensjonsfond Norge anslås til 348 mrd. kroner. Samlet anslås dermed kapitalen i Statens pensjonsfond til 12 848 mrd. kroner ved utløpet av 2022.

6.1.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger. I Saldert budsjett 2022 ble brutto finansieringsbehov anslått til 95,6 mrd. kroner. Brutto finansieringsbehov anslås nå til 99,7 mrd. kroner. Endringene fra saldert budsjett gjelder blant annet økte utlån under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse og utbetalinger til garantiordningen under Eksportfinansiering Norge. I motsatt retning trekker økte inntekter fra avdrag på utestående fordringer under eksportkredittordningen.

Tabell 6.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2022

Endring fra Saldert budsjett 2022

Anslag på regnskap 2022

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 559,0

962,1

2 521,1

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 859,1

966,5

2 825,6

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-300,1

-4,4

-304,4

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

300,1

4,4

304,4

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

0,0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

210,7

7,3

218,0

7.

Tilbakebetalinger mv.

115,1

3,2

118,3

8.

Utlån mv., netto (6-7)

95,6

4,1

99,7

9.

Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

95,6

4,1

99,7

Kilde: Finansdepartementet

6.2 Statsregnskapet for første halvår 2022

Dette avsnittet gir en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2022. Regnskapstallene er sammenstilt med Saldert budsjett 2022. Tabellene i avsnittet viser også hvor stor andel av bevilgningen i Saldert budsjett 2022 som er regnskapsført. Endrede anslag og bevilgningsendringer vedtatt etter at budsjettet ble saldert i Stortinget i fjor høst, inngår således ikke i nivået på bevilgningene i beregningene av hvilken andel av bevilgningene som nå er regnskapsført.

6.2.1 Statsbudsjettets inntekter og utgifter

Statsregnskapet viser at det er regnskapsført inntekter på til sammen 1 229,0 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2022. Det tilsvarer 62,3 pst. av budsjetterte inntekter. Tabell 6.6 viser hvordan inntektene fordeler seg etter art.

Tabell 6.6 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Regnskap per 30.06.2022

Regnskap i pst. av bevilgning

Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 1–29)

116,1

249,9

215,2

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

27,6

13,9

50,4

Overføringer fra andre (postene 50–89)

1 715,4

897,5

52,3

Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

115,1

67,7

58,9

Sum inntekter

1 974,1

1 229,0

62,3

Kilde: Finansdepartementet

Per 30. juni 2022 er det regnskapsført utgifter på til sammen 1 293,3 mrd. kroner. Det utgjør 62,5 pst. av bevilgningene. Tabell 6.7 viser hvordan beløpet fordeler seg på utgiftsarter.

Tabell 6.7 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Regnskap per 30.06.2022

Regnskap i pst. av bevilgning

Driftsutgifter (postene 1–29)

209,1

103,7

49,6

Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

79,5

36,0

45,2

Overføringer til andre (postene 50–89)

1 570,5

1 066,7

67,9

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99)

210,7

86,9

41,3

Sum utgifter

2 069,7

1 293,3

62,5

Kilde: Finansdepartementet

6.2.2 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten utgjør 455,8 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2022. Det tilsvarer 164,2 pst. av netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten slik denne ble anslått i Saldert budsjett 2022.

Tabell 6.8 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Regnskap per 30.06.2022

Regnskap i pst. av bevilgning

Inntekter SDØE

122,7

250,8

204,4

-

Utgifter SDØE

26,5

15,6

58,8

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

168,3

208,6

123,9

+

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

13,0

12,0

92,4

=

Netto kontantstrøm

277,5

455,8

164,2

Kilde: Finansdepartementet

6.2.3 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Regnskapet per 30. juni 2022 viser et brutto finansieringsbehov på 19,2 mrd. kroner. For nærmere detaljer vedrørende statsregnskapet for første halvår 2022 vises det til tabellene i vedlegg 3.

Tabell 6.9 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2022

Regnskap per 30.06.2022

Regnskap i pst. av bevilgning

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 559,0

1 161,2

74,5

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 859,1

1 206,4

64,9

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-300,1

-45,1

15,0

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

300,1

45,1

15,0

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

210,7

86,9

41,3

7.

Tilbakebetalinger mv.

115,1

67,7

58,9

8.

Utlån mv., netto (6-7)

95,6

19,2

20,0

9.

Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

95,6

19,2

20,0

¹ Teknisk satt til å motsvare overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland. Overføring fra Statens pensjonsfond utland blir endelig fastsatt og ført i forbindelse med nysalderingen av 2022-budsjettet.

Kilde: Finansdepartementet

7 Statens lånebehov

7.1 Fullmakt til å ta opp statslån o.a.

Statens lånebehov for 2023 følger av forslaget til statsbudsjett for 2023. Det blir lagt opp til at finansieringsbehovet i hovedsak blir dekket ved opptak av nye, langsiktige lån innenlands. Av hensyn til markedet for statspapirer søkes det normalt å jevne ut den langsiktige opplåningen over flere år. For 2023 er det foreslått en fullmakt på 125 mrd. kroner for opptak av nye, langsiktige lån.

Statens kortsiktige opplåning i markedet skjer ved salg av statskasseveksler, som er papirer med løpetid på inntil tolv måneder. For 2023 er det foreslått en ramme på 100 mrd. kroner for utestående volum i kortsiktige markedslån.

Rammen for opptak av langsiktige lån er 25 mrd. høyere enn i 2022, mens rammen for kortsiktige låneopptak er den samme som for 2022.

For andre kortsiktige lån ber regjeringen om en fullmakt uten konkret beløpsgrense. Regjeringen ber i tillegg om at den generelle fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført. Det bes også om fullmakt til å gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til slike avtaler.

Dette er omtalt nærmere i avsnitt 7.3, og forslagene er sammenfattet i tabell 7.3.

Det vises også til generell omtale av statsgjeldsforvaltningen i Meld. St. 1 (2022–2023) Nasjonalbudsjettet 2023. Dersom Stortinget vedtar de fullmaktene det her bes om, vil Finansdepartementet gi Norges Bank fullmakt til å dekke lånebehovet og eventuelt inngå derivatavtaler, samt gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til disse.

7.2 Sammensetningen av statsgjelden

Tabell 7.1 viser størrelsen på og sammensetningen av statens bruttogjeld ved utgangen av de to siste årene og første halvår i 2022.

Tabell 7.1 Sammensetningen av statsgjelden

Mill. kroner

31.12.20

31.12.21

30.06.22

Langsiktige lån¹

469 005

466 000

508 760

Kortsiktige markedspapirer²

61 000

56 000

61 000

Andre kortsiktige lån³

107 958

130 533

138 829

Statsgjelden

637 963

652 533

708 589

Memo:

Rentebytteavtaler

5 400

¹ Lån med lengre løpetid enn ett år.

² Lån med løpetid inntil ett år.

³ Kontolån fra statsinstitusjoner mv.

Kilde: Finansdepartementet.

Statsgjelden består av langsiktige lån, kortsiktige markedspapirer og andre kortsiktige lån. Staten dekker behovet for langsiktig finansiering ved å selge statsobligasjoner i det innenlandske markedet gjennom auksjoner. Den kortsiktige opplåningen i markedet skjer gjennom salg av statskasseveksler i auksjoner. Statskasseveksler er omsettelige lån uten kupongrente, hvor avkastningen er knyttet til underkursen de blir lagt ut til. Andre, kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, samt eventuelle kontolån fra institusjoner som i særskilte tilfeller kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten.

7.3 Statens lånebehov og behovet for lånefullmakter i 2023

I tråd med lov om Statens pensjonsfond blir det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet foreslått dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Avdrag på statsgjelden, netto utlån og kapitalinnskudd til statsbankene mv. blir dekket ved nye låneopptak og/eller ved å trekke på statens kontantbeholdning. Staten har ut fra forslaget i denne proposisjonen et brutto finansieringsbehov på 3,6 mrd. kroner i 2023, jf. tabell 7.2.

Tabell 7.2 Statens finansieringsbehov i 2022 og 2023

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2022

Gul bok 2023

A

Oljekorrigert overskudd på statsbudsjettet

-300,1

-257,0

B

Overført fra Statens pensjonsfond utland

300,1

257,0

C

Overskudd før lånetransaksjoner (A + B)

0,0

0,0

D

Utlån til statsbankene, aksjetegning o.l., netto

95,6

-74,8

E

Statens netto finansieringsbehov (D – C)

95,6

-74,8

F

Gjeldsavdrag¹

0,0

78,5

Statens brutto finansieringsbehov (E + F)

95,6

3,6

¹ Dette gjelder avdrag på langsiktige statslån.

Kilde: Finansdepartementet.

Når en vurderer statens lånebehov i markedet, tar Finansdepartementet normalt utgangspunkt i statens finansieringsbehov, jf. tabell 7.2. Videre tas det hensyn til virkningen av statens transaksjoner på likviditeten i pengemarkedet. Pengemarkedet blir tilført likviditet når staten betaler avdrag på gjelden eller øker netto utlån fra statsbankene, mens opptak av statslån inndrar likviditet fra markedet. Det er et mål at statens transaksjoner over tid ikke skal endre den samlede likviditeten i pengemarkedet.

Siden underskuddet på statsbudsjettet blir dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland, påvirker ikke statsbudsjettet den samlede likviditeten i pengemarkedet. Samtidig er det slik at noen poster på statsbudsjettet påvirker balansen på budsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning, men ikke likviditeten i pengemarkedet. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når statens kapitaltransaksjoner samlet sett ikke skal påvirke likviditeten i pengemarkedet, må det korrigeres for slike poster. Det må også korrigeres for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men som ikke har likviditetseffekt, som innskudd i eller avvikling av fond. For 2023 er det beregnet at disse postene vil øke behovet for likviditetsinndragning med om lag 114 mrd. kroner netto. Et likviditetsjustert finansieringsbehov blir dermed på om lag 118 mrd. kroner.

Tabell 7.3 gir en samlet oversikt over gjeldende lånefullmakter for 2022 og forslag til nye fullmakter for 2023. I tillegg ber regjeringen om at fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført, og at det gis fullmakt til å foreta sikkerhetsplasseringer hos motparter i rentebytteavtaler.

Tabell 7.3 Fullmakt til å ta opp statslån i 2023

Mill. kroner

Fullmakt for 2021

Utnyttet per 30.06.21

Forslag til

fullmakt for 2022

Nye langsiktige lån

100 000

44 000

125 000

Kortsiktige markedslån

100 000

61 000

100 000

Andre kortsiktige lån

Ubegrenset

138 829

Ubegrenset

Kilde: Finansdepartementet.

7.3.1 Fullmakt til å ta opp langsiktige lån i 2023

Statens lånebehov blir dekket ved å ta opp nye, langsiktige lån innenlands. Finansdepartementet legger normalt opp til å søke å jevne ut opptakene av langsiktige lån. Formålet er at store svingninger i finansieringsbehovet fra ett år til det neste ikke skal slå ut tilsvarende på opplåningstakten. I 2023 er forfall av et lån med utestående volum per 1. september 2022 på 78 mrd. kroner. Om lag halvparten av dette forfallet har blitt finansiert i løpet av 2022. Denne strategien innebærer at behovet for nye langsiktige lån i 2023 blir i overkant av 40 mrd. kroner lavere enn det som følger direkte av det likviditetsjusterte finansieringsbehovet. Fra og med 2023 er det forfall i statsobligasjonslån hvert år, og i 2024 er det forfall av et lån med utestående volum per 1. september 2022 på 70 mrd. kroner. Det er trolig at om lag halvparten av dette lånet vil refinansieres i 2023, slik at behovet for låneopptak øker med om lag 35 mrd. kroner. Et samlet anslag på opplåningen i 2023 er om lag 107 mrd. kroner. Et ønske om relativt stabile låneopptak fra år til år kan begrense dette noe.

For å ta hensyn til usikkerhet, er det hensiktsmessig med en lånefullmakt som er noe høyere enn planlagt opplåning. Regjeringen ber på denne bakgrunn om at fullmakten for 2023 til å ta opp nye langsiktige lån innenlands blir satt til 125 mrd. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette er 25 mrd. høyere enn fullmakten for 2022.

7.3.2 Fullmakt til å ta opp kortsiktige markedslån i 2023

Fullmakten under kortsiktige markedslån er utformet som en ramme for maksimalt utestående beløp. Regjeringen ber om at fullmakten til å ha utestående kortsiktige markedslån blir satt til 100 mrd. kroner i 2023, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette tilsvarer fullmakten for 2022.

7.3.3 Fullmakt til å ta opp andre kortsiktige lån i 2023 mv.

Fullmakten for andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond samt eventuelle kontolån fra institusjoner som kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten. Fullmakten omfatter også eventuelle plasseringer som er gitt som sikkerhet fra motparter i rentebytteavtaler. Størstedelen av andre kortsiktige lån er innskudd fra operatørbanken for skattebetalingsordningen.

Lånene under denne fullmakten er gjeld av en slik karakter at en ikke bør fastsette en beløpsgrense. Det foreslås at Finansdepartementet for 2023 får fullmakt til å ta imot slike plasseringer som kontolån uten at det blir satt en beløpsgrense, jf. forslag til romertallsvedtak. Da unngår en at staten ev. må avvise innskudd fordi fullmakten ikke er stor nok.

7.3.4 Fullmakt til å inngå derivater mv.

I gjeldsforvaltningen brukes rentebytteavtaler for å styre rentebindingen på gjelden sammenlignet med det som følger direkte av en strategi der opplåningen spres på løpetider fra null til ti år. Rentebytteavtaler gir staten fleksibilitet til å endre den gjennomsnittlige rentebindingen på gjeldsporteføljen uten at selve opplåningen blir endret.

Det følger av statens avtaler med motpartene i rentebytteavtalene at motparten må innbetale kontantsikkerhet på konto i Norges Bank dersom rentebytteavtalene har en netto markedsverdi i statens favør som er over avtalte terskelnivåer. Dette reduserer statens risiko for tap hvis en motpart får betalingsproblemer. Det er i dag ikke et krav etter avtalene at staten innbetaler slik kontantsikkerhet til motpartene. Norges Bank har anbefalt at avtalene reforhandles slik at også staten vil måtte betale sikkerhet. Slike tosidige avtaler er markedspraksis mellom banker, og etter hvert også for statsgjeldforvaltere. Innskudd som sikkerhetsstillelse skiller seg fra vanlige bankinnskudd ved at det potensielle tapet er svært begrenset. Volumet av sikkerhetsstillelsen vil være lik markedsverdien av rentebytteavtalene, slik at netto markedsverdi av stilt sikkerhet tillagt rentebytteavtaler er null.

Det bes om fullmakt til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler samt å gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til slike i 2023, jf. forslag til romertallsvedtak.

8 Omtale av særskilte saker

8.1 Oppdatering av veileder i statlig budsjettarbeid

Finansdepartementet utgir Veileder i statlig budsjettarbeid, senest oppdatert mars 2014. Veilederen gir i del I en oversikt over statsbudsjettets funksjoner og budsjettsyklusen fra forberedelsen av et budsjett til budsjettåret er passert og Riksrevisjonen har kontrollert regnskapet. Del II inneholder kommentarer til bevilgningsreglementets bestemmelser fastsatt av Stortinget, senest med endringer vedtatt 26. mai 2005.

Finansdepartementet har nå startet et arbeid med å oppdatere budsjettveilederen. Selv om Bevilgningsreglementet ikke er endret siden mai 2005, blir budsjettveilederen oppdatert med ujevne mellomrom som følge av endringer i annet regelverk eller ordninger som veilederen omtaler. Det legges opp til å revidere budsjettveilederen blant annet knyttet til endringer i lov om Statens pensjonsfond med forbud mot å ta opp statslån for å finansiere ordinære utgifter på statsbudsjettet og endringer i utredningsinstruksen.

Omtalen i veilederen av statens forretningsdrift og statens forvaltningsbedrifter er ikke helt dekkende for den praksis som følges for forvaltningsbedriftene i statsbudsjettet. Dagens generelle omtale er basert på foreleggelse for Stortinget i St.prp. nr. 87 (1989–90) Om videreutvikling av statens organisasjons- og budsjettsystem og St.prp. nr. 48 (2004–2005) Om bevilgningsreglementet. Forvaltningsbedriftene består i dag av Statsbygg, Statens pensjonskasse og Eksportfinansiering Norge. I tillegg kommer Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (SDØE) som rent budsjettmessig håndteres som forvaltningsbedriftene, men som baserer sine avskrivninger og regnskapsføring på etablert standard i oljebransjen. Statens øvrige forretningsdrift er organisert utenfor staten, som selskap og foretak. Stortinget ble i 2015 forelagt justerte regler for avskrivninger i Statsbygg, og fra 2022 er all kapital i virksomheten gjort rentebærende. Oppdatert veileder i statlig budsjettarbeid vil presentere de justerte reglene for avskrivninger og rentefastsettelse av kapitalen i Statsbygg. I budsjettet for 2023 endres betegnelsen Statens forretningsdrift til Statens forvaltningsbedrifter.

Finansdepartementet vil også vurdere behov for å foreslå enkelte oppdateringer i bevilgningsreglementet uten substansielle endringer, og vil da komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

8.2 Prinsipper og praksis for budsjettering av lånetransaksjoner

Rammeverket for finanspolitikken trekker et klart skille mellom ordinære utgifter og lånetransaksjoner. Ordinære utgifter på statsbudsjettet finansieres med skatte- eller oljeinntekter og slår ut i handlingsrommet i finanspolitikken. Ordinære utgifter veies opp mot hverandre i budsjettprosessen. Lånetransaksjoner er formuesomplasseringer og prinsipielt sett å betrakte som utlån fra statskassen. Lånetransaksjonene finansieres ved at staten tar opp lån. God og konsistent praksis for budsjettering av lånetransaksjoner er viktig for å unngå omgåelser av handlingsregelen og for å ivareta statsbudsjettets funksjon som finanspolitisk styringsverktøy.

Med virkning fra 1. januar 2020 ble det presisert i § 7 annet ledd i lov om Statens pensjonsfond at «Staten skal ikke lånefinansiere utgifter på statsbudsjettet så lenge det er midler i Statens pensjonsfond utland.». Med utgifter menes ordinære utgifter til drift, investeringer og overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner, som inngår i det oljekorrigerte underskuddet.

Normalt må følgende to vilkår være oppfylt for at noe skal kunne budsjetteres som lånetransaksjon og føres på 90-post:

Tiltaket må gi en forventet avkastning som svarer til risikoen ved plasseringen.

Avkastningen må være finansiell og stamme fra inntekter i et marked.

Etter bevilgningsreglementet §13 skal kapitalregnskapet gi en oversikt over eiendeler og gjeld og vise sammenhengen med bevilgningsregnskapet. Ifølge bestemmelser om økonomistyring i staten skal bevilgninger på 90-poster aktiveres som formuesøkning i kapitalregnskapet. Tilhørende løpende inntekter og utgifter knyttet til formuen, som renter, utbytte og avskrivinger, føres i utgangspunktet som ordinære utgifter og inntekter og inngår i det oljekorrigerte underskuddet.

8.2.1 Nærmere om vilkårene for budsjettering av lånetransaksjoner

For at en plassering skal gi tilstrekkelig finansiell avkastning må staten kunne forvente å få like godt betalt for risikotaking som det en finansiell investor ville ha krevd i samme situasjon. At private investorer deltar i en finansiering på samme vilkår som staten, er normalt et argument for at investeringen kan ansees som markedsmessig og dermed svare til risikoen ved plasseringen. Dette gjelder blant annet når staten deltar i emisjoner i børsnoterte selskaper på lik linje som andre investorer. Insentivene for en privat medinvestor til å gjøre markedsmessige vurderinger, kan imidlertid svekkes av for eksempel en forventning om at det vil være krevende for staten å la et selskap gå konkurs (implisitt statsgaranti) eller dersom staten må ta tap foran private investorer. I slike tilfeller er ikke staten og private med på like vilkår. Private investorer kan også i enkelte tilfeller ha andre motiver enn ren finansiell avkastning. Hvorvidt privat deltakelse er en reell markedstest, må derfor vurderes i hvert enkelt tilfelle, herunder i lys av hvilke andeler av investeringen hhv. staten og private investorer tar, og i noen tilfeller porteføljesammensetning og ordningens utforming.

Nye statlige virkemidler inneholder ofte et element av at staten gjør noe annet enn markedet gjør. Det kan være i form av støtte som ekstra lav rente, eller begrensninger eller pålegg i et investeringsmandat. I slike tilfeller kan ikke staten forvente samme avkastning som en privat investor ville kreve. Differansen mellom den avkastning man forventer fra investeringen og den avkastningen som ville svare til risikoen i plasseringen utgjør en forventet mindreavkastning sammenlignet med markedsmessige investeringer. Denne forventede mindreavkastningen er sentral i vurderingen av riktig budsjettmessig håndtering.

Videre må avkastningen være finansiell. Statlige realinvesteringer, i for eksempel veier, kan ha høy forventet nytte i samfunnsøkonomisk forstand som følge av tidsgevinster. Statlige realinvesteringer er imidlertid en ordinær utgift i statsbudsjettet, ettersom de ikke gir en finansiell avkastning.

Den finansielle avkastningen må stamme fra inntekter i et marked. Det innebærer at inntektene ikke kan baseres på støtte gjennom statlige bevilgninger. For eksempel vil et lån der avdrag og renter finansieres av staten, eller egenkapitaltilførsel der avkastningskrav innfris som følge av statlige tilskudd, ikke kunne regnes som en finansiell plassering.

8.2.2 Fordeling med en andel ført som ordinær utgift

Så lenge vilkårene for å føres som en lånetransaksjon ikke er møtt, er hovedregelen at hele beløpet skal føres som en ordinær utgift. Det er likevel praksis for at det kan budsjetteres med en andel som ordinær utgift. Dette gjelder blant annet for investeringsporteføljer hvor den forventede avkastningen ikke svarer til risikoen eller utlånsordninger der risikoen for mislighold er høy. Ved opprettelsen av nye virkemidler, hvor staten skal gjøre noe annet enn det som vil bli realisert gjennom markedet, vil det forventes lavere avkastning enn markedet ville kreve. Nøyaktig hvilken fordeling som da skal legges til grunn kan være krevende å fastsette, da det sjelden vil foreligge et godt tallgrunnlag for hhv. forventet og markedsmessig avkastning. Andelen som føres som ordinær utgift er derfor normalt sjablongmessig fastsatt.

Staten har flere ordninger hvor næringslivet kan få tilgang på egenkapital, lån og garantier Blant annet som følge av lavere avkastning enn forventet i de første rundene med såkornfond og Investinors direkteinvesteringer, har man de senere årene i all hovedsak lagt til grunn en fordeling av nye bevilgninger med 65 pst. som lånetransaksjon og 35 pst. som ordinær utgift for denne typen virkemidler. Sjablongen gjelder blant annet for bevilgninger av kapital til Nysnø Klimainvesteringer AS.

Overfor mottaker av midler kan staten stille andre forventninger enn det som må tas høyde for i budsjettsammenheng. For eksempel vil staten overfor et selskap kunne uttrykke forventning om at en portefølje eller et fond opererer på markedsmessige betingelser sammen med private investorer og leverer avkastning til staten på hele investeringen. Samtidig kan det i budsjettet være behov for å bevilge en andel som ordinær utgift fordi man forventer en avkastning som ikke svarer til risikoen. Uavhengig av budsjetteringsmåte vil staten ved et utlån ha en fordring på hele lånebeløpet med renter på lik linje med andre långivere.

8.3 Gjennomgang av navngitte tilskuddsmottakere

Tilskuddsmidler skal normalt lyses ut og fordeles på grunnlag av åpne søknadsprosesser og kjente tildelingskriterier, slik at flere får mulighet til å søke tilskudd og alternative tilnærminger for oppnåelse av mål og samfunnseffekter kan vurderes opp mot hverandre. Tilskudd der mottakeren er navngitt i budsjettproposisjonen utgjør unntak fra bestemmelsene i økonomiregelverket. Slike unntak kan være hensiktsmessige i enkelte tilfeller, for eksempel dersom det gjelder viktige formål uten alternative tilbydere, men navngitte mottakere kan også medføre mindre effektiv måloppnåelse fordi mottakeren unntas fra konkurranse og prioritering. Det er også risiko for at grunnleggende forvaltningsprinsipper, som likebehandling, etterprøvbarhet og transparens, ikke følges ved tildeling av enkeltstående tilskudd.

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ) har gjennomført en områdegjennomgang av praksis for å navngi tilskuddsmottakere i statsbudsjettet. DFØ vurderer at omfanget av navngitte tilskudd er stort både i antall tilskudd og beløp, selv om dette er et unntak i regelverket. Det er store variasjoner mellom departementene både i omfang og måten unntaksbestemmelsen brukes. Dette skyldes til en viss grad forskjeller mellom sektorer og mottakergrupper. Flere av departementene har store porteføljer av enkeltstående tilskudd og det synes ifølge DFØ å være en for lav terskel for å navngi tilskuddsmottakere.

Navngivning av tilskuddsmottakere er et unntak som bør begrenses. Regjeringen har derfor startet et arbeid med å redusere antall navngitte tilskuddsmottakere i statsbudsjettet. Arbeidet har resultert i en reduksjon i antall enkeltstående tilskudd med i overkant av 100, fra om lag 900 i saldert budsjett for 2022 til om lag 800 i regjeringens forslag til statsbudsjett for 2023. Gitt variasjonen mellom departementene vil potensialet for reduksjon også variere. Der det er aktuelt vil tilskuddene innlemmes i nye eller eksisterende søkbare ordninger. På enkelte områder vil det ta noe tid å etablere nye søknadsbaserte ordninger, slik at arbeidet vil pågå utover 2023-budsjettet. Det vises til nærmere omtale av arbeidet med å redusere antall navngitte tilskuddsmottakere i de enkelte departementenes budsjettproposisjoner.

8.4 Overskridelse av driftsbevilgninger til investeringer

Ved behandlingen av statsbudsjettet for 2020 vedtok Stortinget å forlenge prøveordningen med utvidet innsparingsperiode ved gjennomføring av investeringer i perioden 2017–2019 til også å gjelde for perioden 2020–2022, jf. romertallsfullmakt:

«Utvidet innsparingsperiode Kongen kan gi bestemmelser om en prøveordning for budsjettårene 2020–2022 med adgang til å overskride driftsbevilgninger med inntil fem prosent til investeringsformål mot tilsvarende innsparing i løpet av de følgende fem budsjettår.»

Utprøvingen er en oppfølging av Børmer-utvalget og NOU 2015: 14 Bedre beslutningsgrunnlag, bedre styring der det bl.a. ble foreslått å utvide forvaltningens investeringsfullmakter. Begrunnelsen var at fullmakten kan bidra til god likviditetsstyring og rasjonell fremdrift, men at ordningen bør utvides til for eksempel fem år, med en lengre periode for investering og gevinstrealisering før tilbakebetaling må starte opp. Prøveordningen innebærer to års «avdragsfrihet» ved at innsparingen først må starte i år tre etter at investeringen er gjort. Med mindre prøveordningen gjøres permanent ved endring av Stortingets bevilgningsreglementet eller forlenges ytterligere, vil det ordinære kravet til tre års innsparing, jf. bevilgningsreglementet § 11, gjelde fra og med 2023.

Hvordan fullmakten er benyttet er vist som tilleggsinformasjon til hjemmelsoversikten i den årlige stortingsmeldingen om statsregnskapet. Denne viser at ordningen kun er benyttet i syv tilfeller fra 2017 til 2021, under Helse- og omsorgsdepartementet (HOD) og Nærings- og fiskeridepartementet. Ved utgangen av 2021 er det to aktive tilfeller, begge under HOD, på til sammen 37,8 mill. kroner. De øvrige sakene er ferdig innspart.

Den beskjedne bruken av fullmakten før og etter 2019 viser at utvidelsen fra tre til fem års innsparing ikke har hatt særlig betydning. Dette tilsier at utvidelsen ikke videreføres, og det fremmes derfor ikke forslag om forlengelse eller å gjøre ordningen permanent. Det innebærer at fra 2023 gjelder regelen om tre års innsparing slik det fremgår av Stortingets bevilgningsreglement. For øvrig videreføres innretningen av ordningen. Virksomhetene vil da fortsatt ha fleksibilitet, innenfor en ramme på fem prosent av driftsbevilgningen, til å dekke investeringsformål som bygningsmessige arbeider, utstyrsanskaffelser eller IKT-baserte tjenester og systemer, som virksomhetene selv prioriterer. For de utestående sakene fra 2021, og eventuelt nye som kommer til i 2022, vil kravet til innsparing over de fem følgende budsjettår bestå inntil disse er ferdig innspart.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om statsbudsjettet 2023.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om statsbudsjettet 2023 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag til vedtak om statsbudsjettet for budsjettåret 2023

I

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Utgifter:

Det kongelige hus

1

H.M. Kongen og H.M. Dronningen:

1

Apanasje

13 904 000

50

Det kongelige hoff

240 008 000

253 912 000

2

H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen:

1

Apanasje

11 572 000

11 572 000

Sum Det kongelige hus

265 484 000

Regjeringen

20

Statsministerens kontor:

1

Driftsutgifter

97 084 000

97 084 000

21

Statsrådet:

1

Driftsutgifter

176 589 000

176 589 000

24

Regjeringsadvokaten:

1

Driftsutgifter

112 828 000

21

Spesielle driftsutgifter

15 600 000

128 428 000

Sum Regjeringen

402 101 000

Stortinget og tilknyttede organ

41

Stortinget:

1

Driftsutgifter

1 053 178 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

4 200 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

155 000 000

50

Sannhets- og forsoningskommisjonen

2 900 000

70

Tilskudd til partigruppene

232 600 000

72

Tilskudd til Det Norske Nobelinstitutts bibliotek

1 500 000

73

Kontingenter, internasjonale delegasjoner

17 000 000

74

Reisetilskudd til skoler

5 400 000

1 471 778 000

42

Stortingets ombudsnemnd for Forsvaret:

1

Driftsutgifter

7 991 000

7 991 000

43

Stortingets ombud for kontroll med forvaltningen:

1

Driftsutgifter

99 038 000

99 038 000

44

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste:

1

Driftsutgifter

41 265 000

41 265 000

45

Norges institusjon for menneskerettigheter:

1

Driftsutgifter

26 857 000

26 857 000

51

Riksrevisjonen:

1

Driftsutgifter

576 820 000

75

Internasjonale organisasjoner og nettverk

28 700 000

605 520 000

Sum Stortinget og tilknyttede organ

2 252 449 000

Høyesterett

61

Høyesterett:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 410, post 01 og kap. 411, post 01

128 079 000

128 079 000

Sum Høyesterett

128 079 000

Utenriksdepartementet

Administrasjon av utenrikspolitikken

100

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter

2 430 172 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

39 868 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

34 166 000

70

Erstatning av skader på utenlandske ambassader

1 220 000

71

Hjelp til norske borgere i utlandet

207 000

90

Lån til norske borgere i utlandet

360 000

2 505 993 000

103

Regjeringens representasjon:

1

Driftsutgifter

52 830 000

52 830 000

104

Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet:

1

Driftsutgifter

10 656 000

10 656 000

Sum Administrasjon av utenrikspolitikken

2 569 479 000

Utenriksformål

115

Næringsfremme, kultur og informasjon:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 og 71

23 809 000

70

Kultur- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

27 803 000

71

Næringsfremme, kan overføres, kan nyttes under post 21

19 364 000

70 976 000

116

Internasjonale organisasjoner:

70

Pliktige bidrag

1 419 002 000

1 419 002 000

117

EØS-finansieringsordningene:

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

2 437 000 000

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

2 809 000 000

5 246 000 000

118

Utenrikspolitiske satsinger:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, 71, 72 og 73

97 387 000

50

Norges forskningsråd - utenriksområdet

49 600 000

70

Nordområdene, Russland og atomsikkerhet, kan overføres, kan nyttes under post 21

201 533 000

71

Globale sikkerhetsspørsmål, kan overføres, kan nyttes under post 21

6 861 000

72

Nedrustning, ikke-spredning og kjernefysisk sikkerhet mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

10 518 000

73

Klima, miljøtiltak og hav mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

11 385 000

74

Forskning, dialog og menneskerettigheter mv.

27 228 000

404 512 000

Sum Utenriksformål

7 140 490 000

Forvaltning av utviklingssamarbeidet

140

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter

1 732 968 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

133 383 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

38 077 000

1 904 428 000

141

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad):

1

Driftsutgifter

307 629 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

38 569 000

346 198 000

144

Norsk senter for utvekslingssamarbeid (Norec):

1

Driftsutgifter

55 422 000

70

Utvekslingsordninger, kan overføres

133 477 000

71

Rekruttering til internasjonale organisasjoner, kan overføres

50 000 000

238 899 000

Sum Forvaltning av utviklingssamarbeidet

2 489 525 000

Utviklingssamarbeidet

150

Humanitær bistand:

70

Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres

3 901 289 000

71

Verdens matvareprogram (WFP), kan overføres

430 000 000

4 331 289 000

151

Fred, sikkerhet og globalt samarbeid:

70

Fred og forsoning, kan overføres

420 260 000

71

Globale sikkerhetsspørsmål og nedrustning, kan overføres

160 060 000

72

Stabilisering av land i krise og konflikt, kan overføres

144 829 000

73

FN og globale utfordringer, kan overføres

298 138 000

74

Pliktige bidrag til FN-organisasjoner mv., kan overføres

364 700 000

1 387 987 000

152

Menneskerettigheter:

70

Menneskerettigheter, kan overføres

711 617 000

71

FNs høykommissær for menneskerettigheter (OHCHR), kan overføres

197 000 000

908 617 000

153

Flyktninger, fordrevne og vertssamfunn:

70

Flyktninger og internt fordrevne, kan overføres

1 320 000 000

71

FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR), kan overføres

630 000 000

72

Bærekraftige løsninger og vertssamfunn, kan overføres

809 504 000

2 759 504 000

159

Regionbevilgninger:

70

Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres

577 011 000

71

Europa og Sentral-Asia, kan overføres

517 634 000

72

Afghanistan, kan overføres

445 241 000

73

Ukraina og naboland, kan overføres

1 975 000 000

75

Afrika, kan overføres

2 341 193 000

76

Asia, kan overføres

517 503 000

77

Latin-Amerika og Karibia, kan overføres

195 839 000

6 569 421 000

160

Helse:

70

Helse, kan overføres

3 747 297 000

71

Verdens helseorganisasjon (WHO), kan overføres

235 500 000

72

FNs aidsprogram (UNAIDS), kan overføres

45 000 000

4 027 797 000

161

Utdanning, forskning og faglig samarbeid:

50

Norges forskningsråd - utviklingsområdet

206 650 000

70

Utdanning, kan overføres

1 096 798 000

71

Forskning, kan overføres

72 196 000

72

Kunnskapsbanken og faglig samarbeid, kan overføres

770 714 000

2 146 358 000

162

Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi:

70

Bærekraftig næringsutvikling og handel, kan overføres

324 536 000

71

Matsikkerhet, fisk og landbruk, kan overføres

1 651 966 000

72

Fornybar energi, kan overføres

816 500 000

75

Norfund - risikokapital

438 288 000

76

Norfund klimainvesteringsfond - risikokapital

250 000 000

95

Norfund - grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland

1 239 864 000

96

Norfund klimainvesteringsfond - kapitalinnskudd

750 000 000

5 471 154 000

163

Klima, miljø og hav:

70

Miljø og klima, kan overføres

1 714 431 000

71

Bærekraftige hav og tiltak mot marin forsøpling, kan overføres

223 667 000

1 938 098 000

164

Likestilling:

70

Likestilling, kan overføres

203 319 000

71

FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women), kan overføres

100 300 000

72

FNs befolkningsfond (UNFPA)

589 600 000

893 219 000

170

Sivilt samfunn:

70

Sivilt samfunn, kan overføres

2 480 665 000

2 480 665 000

171

FNs utviklingsarbeid:

70

FNs utviklingsprogram (UNDP)

414 400 000

71

FNs barnefond (UNICEF)

440 600 000

73

FN og multilateralt samarbeid, kan overføres

11 099 000

866 099 000

172

Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette:

70

Verdensbanken, kan overføres

1 276 318 000

71

Regionale banker og fond, kan overføres

988 451 000

72

Strategisk samarbeid, kan overføres

43 300 000

73

Gjeldslette, kan overføres

389 578 000

2 697 647 000

179

Flyktningtiltak i Norge:

21

Spesielle driftsutgifter

1 623 976 000

1 623 976 000

Sum Utviklingssamarbeidet

38 101 831 000

Sum Utenriksdepartementet

50 301 325 000

Kunnskapsdepartementet

Administrasjon

200

Kunnskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

382 130 000

21

Spesielle driftsutgifter

11 935 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

3 233 000

397 298 000

201

Analyse og kunnskapsgrunnlag:

21

Spesielle driftsutgifter

280 159 000

280 159 000

Sum Administrasjon

677 457 000

Grunnopplæringen

220

Utdanningsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

386 324 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

206 103 000

70

Tilskudd til læremidler mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

76 819 000

669 246 000

221

Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene:

1

Driftsutgifter

16 141 000

16 141 000

222

Statlige skoler og fjernundervisningstjenester:

1

Driftsutgifter

127 597 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 756 000

129 353 000

223

Diamanten skole:

1

Driftsutgifter

27 121 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

352 000

27 473 000

224

Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre:

70

Freds- og menneskerettighetssentre

113 658 000

71

Det europeiske Wergelandsenteret

12 004 000

125 662 000

225

Tiltak i grunnopplæringen:

1

Driftsutgifter

22 692 000

21

Spesielle driftsutgifter

117 768 000

60

Tilskudd til landslinjer

250 311 000

63

Tilskudd til samisk i grunnopplæringen, kan overføres

115 074 000

64

Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge

124 967 000

65

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg, kan overføres

331 258 000

66

Tilskudd til skoleturer i forbindelse med handlingsplan mot antisemittisme

15 886 000

67

Tilskudd til opplæring i kvensk eller finsk

9 577 000

68

Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen

318 886 000

69

Tiltak for fullføring og kvalifisering i videregående opplæring

969 456 000

74

Prosjekttilskudd

7 110 000

75

Grunntilskudd

101 736 000

2 384 721 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

1 075 393 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

1 570 634 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

22 000 000

61

Tilskuddsordning til veiledning for nyutdannede nytilsatte lærere

63 552 000

71

Tilskudd til vitensentre

94 351 000

2 825 930 000

227

Tilskudd til særskilte skoler:

63

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

41 808 000

78

Tilskudd

180 469 000

222 277 000

228

Tilskudd til private skoler mv.:

70

Private grunnskoler, overslagsbevilgning

3 515 056 000

71

Private videregående skoler, overslagsbevilgning

1 925 246 000

72

Diverse skoler som gir yrkesrettet opplæring, overslagsbevilgning

143 980 000

73

Private grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning

122 571 000

74

Private videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning

17 638 000

75

Private skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning

434 808 000

76

Andre private skoler, overslagsbevilgning

62 182 000

77

Den tysk-norske skolen i Oslo, overslagsbevilgning

32 353 000

78

Kompletterende undervisning

24 869 000

79

Toppidrett

77 715 000

81

Elevutveksling til utlandet

2 199 000

82

Kapital- og husleietilskudd til private skoler

72 619 000

84

Redusert foreldrebetaling i skolefritidsordningen ved private skoler

40 200 000

6 471 436 000

229

22. juli-senteret:

1

Driftsutgifter

22 067 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 01

30 600 000

52 667 000

230

Statlig spesialpedagogisk tjeneste:

1

Driftsutgifter

587 286 000

21

Spesielle driftsutgifter

25 659 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

10 108 000

623 053 000

Sum Grunnopplæringen

13 547 959 000

Barnehager

231

Barnehager:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

788 994 000

63

Tilskudd til tiltak for å styrke språkutviklingen blant minoritetsspråklige barn i barnehage

204 278 000

66

Tilskudd til økt barnehagedeltakelse for minoritetsspråklige barn

22 008 000

70

Tilskudd til svømming i barnehagene

74 283 000

1 089 563 000

Sum Barnehager

1 089 563 000

Høyere yrkesfaglig utdanning

240

Fagskoler:

60

Driftstilskudd til fagskoler

1 197 585 000

61

Utviklingsmidler til fagskoler, kan overføres

52 038 000

1 249 623 000

241

Felles tiltak for fagskoler:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

23 354 000

23 354 000

242

Norges grønne fagskole - Vea:

1

Driftsutgifter

31 392 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 365 000

32 757 000

Sum Høyere yrkesfaglig utdanning

1 305 734 000

Kompetansepolitikk og livslang læring

253

Folkehøyskoler:

70

Tilskudd til folkehøyskoler

1 059 818 000

71

Tilskudd til Folkehøgskolerådet

5 692 000

72

Tilskudd til Nordiska folkhögskolan

747 000

1 066 257 000

254

Studieforbund mv.:

70

Tilskudd til studieforbund

72 719 000

73

Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner

3 517 000

76 236 000

256

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse:

1

Driftsutgifter

433 017 000

21

Spesielle driftsutgifter

8 926 000

441 943 000

257

Kompetanseprogrammet:

21

Spesielle driftsutgifter

7 442 000

70

Tilskudd, kan overføres

201 253 000

208 695 000

258

Tiltak for livslang læring:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

129 317 000

129 317 000

Sum Kompetansepolitikk og livslang læring

1 922 448 000

Høyere utdanning og forskning

260

Universiteter og høyskoler:

50

Statlige universiteter og høyskoler

40 600 307 000

70

Private høyskoler

2 201 455 000

42 801 762 000

270

Studentvelferd:

74

Tilskudd til velferdsarbeid mv.

81 846 000

75

Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres

871 368 000

76

Tilskudd til energitiltak i studentboliger

141 500 000

1 094 714 000

271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen:

1

Driftsutgifter

115 236 000

21

Spesielle driftsutgifter

4 106 000

119 342 000

272

Tiltak for internasjonalisering og høyere utdanning:

51

Tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 71

96 547 000

52

Tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 72

263 228 000

71

Tilskudd til tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 51

125 868 000

72

Tilskudd til tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 52

120 132 000

605 775 000

273

Kunnskapssektorens tjenesteleverandør - Sikt:

50

Virksomhetskostnader

182 910 000

182 910 000

274

Universitetssenteret på Svalbard:

70

Tilskudd til Universitetssenteret på Svalbard

158 265 000

158 265 000

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

186 077 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

77 524 000

263 601 000

284

De nasjonale forskningsetiske komiteene:

1

Driftsutgifter

20 119 000

20 119 000

285

Norges forskningsråd:

52

Langsiktig, grunnleggende forskning

1 757 574 000

53

Sektorovergripende og strategiske satsinger

1 939 694 000

54

Forskningsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse

787 609 000

55

Virksomhetskostnader

744 217 000

5 229 094 000

286

Regionale forskningsfond:

60

Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning

122 087 000

122 087 000

287

Grunnbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter:

57

Grunnbevilgninger til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter

234 990 000

234 990 000

288

Internasjonale samarbeidstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter

48 317 000

72

Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner

312 386 000

73

EUs rammeprogram for forskning og innovasjon

3 657 681 000

74

EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett

972 334 000

75

UNESCO-kontingent

21 057 000

76

UNESCO-formål

4 481 000

5 016 256 000

289

Vitenskapelige priser:

51

Holbergprisen

17 474 000

71

Abelprisen

16 968 000

72

Kavliprisen

11 605 000

46 047 000

Sum Høyere utdanning og forskning

55 894 962 000

Sum Kunnskapsdepartementet

74 438 123 000

Kultur- og likestillingsdepartementet

Administrasjon

300

Kultur- og likestillingsdepartementet:

1

Driftsutgifter

184 961 000

21

Spesielle driftsutgifter

1 180 000

78

Tilskudd til priser og konkurranser m.m.

10 380 000

79

Til disposisjon

12 200 000

208 721 000

Sum Administrasjon

208 721 000

Frivillighetsformål

315

Frivillighetsformål:

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

10 230 000

60

Tilskudd til frivilligsentraler

221 280 000

61

Midlertidig tilskuddsordning for frivillige organisasjoner som følge av ekstraordinære strømpriser

770 000 000

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

2 025 000 000

73

Tilskudd til studieforbund m.m.

171 165 000

75

Herreløs arv til frivillige organisasjoner

7 415 000

78

Frivillighetstiltak

21 350 000

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

300 000 000

86

Idrettstiltak

35 080 000

3 561 520 000

Sum Frivillighetsformål

3 561 520 000

Kulturformål

320

Norsk kulturråd:

1

Driftsutgifter

199 202 000

51

Fond for lyd og bilde

49 080 000

55

Norsk kulturfond

926 910 000

71

Statsstipend

6 600 000

72

Kunstnerstipend m.m., kan overføres

266 620 000

73

Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning

167 330 000

74

Tilskudd til organisasjoner og kompetansesentre m.m.

353 405 000

75

Tilskudd til litteraturhus, kunstscener og kompanier m.m.

283 915 000

2 253 062 000

322

Bygg og offentlige rom:

1

Driftsutgifter

29 491 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

41 140 000

50

Kunst i offentlige rom

11 750 000

70

Nasjonale kulturbygg, kan overføres

435 600 000

517 981 000

323

Musikk og scenekunst:

1

Driftsutgifter

100 556 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

66 046 000

22

Forsvarets musikk

52 745 000

60

Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

23 830 000

70

Musikk- og scenekunstinstitusjoner

2 666 195 000

2 909 372 000

325

Allmenne kulturformål:

1

Driftsutgifter

76 079 000

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

28 389 000

52

Norges forskningsråd

15 205 000

71

Kultur som næring

45 940 000

72

Kultursamarbeid i nordområdene

13 130 000

73

Bodø - Europeisk kulturhovedstad 2024

33 000 000

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

97 900 000

78

Barne- og ungdomstiltak

60 045 000

82

Nobels Fredssenter

35 330 000

86

Talentutvikling

55 235 000

460 253 000

326

Språk- og bibliotekformål:

1

Driftsutgifter

771 155 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

17 188 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

55 838 000

73

Språktiltak

35 365 000

74

Det Norske Samlaget

22 065 000

75

Tilskudd til ordboksarbeid

13 790 000

80

Bibliotek- og litteraturtiltak

96 290 000

1 011 691 000

327

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.:

1

Driftsutgifter

78 053 000

21

Spesielle driftsutgifter

4 410 000

70

Utenlandske krigsgraver i Norge

4 095 000

71

Tilskudd til regionale pilegrimssentre

8 630 000

95 188 000

328

Museer m.m.:

70

Det nasjonale museumsnettverket

2 283 040 000

78

Andre museums- og kulturverntiltak

83 375 000

2 366 415 000

329

Arkivformål:

1

Driftsutgifter

414 658 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

4 971 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

63 610 000

78

Arkivtiltak

9 610 000

492 849 000

Sum Kulturformål

10 106 811 000

Medieformål m.m.

334

Film- og dataspillformål:

1

Driftsutgifter

126 449 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 998 000

50

Filmfondet

625 550 000

72

Insentivordningen for film- og serieproduksjoner, kan overføres

39 500 000

73

Regionale filmvirksomheter, kan overføres

114 620 000

75

Internasjonale film- og medieavtaler, kan overføres

20 060 000

78

Film- og dataspilltiltak

30 725 000

963 902 000

335

Medieformål:

1

Driftsutgifter

59 277 000

21

Spesielle driftsutgifter

2 956 000

70

Kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting

135 000 000

71

Mediestøtte

461 985 000

73

Medietiltak

22 530 000

74

Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres

22 240 000

79

Norsk rikskringkasting AS - NRK

6 819 970 000

7 523 958 000

337

Kompensasjons- og vederlagsordninger:

70

Kompensasjon for kopiering til privat bruk

54 600 000

71

Vederlagsordninger mv., kan overføres

260 430 000

315 030 000

339

Pengespill, lotterier og stiftelser:

1

Driftsutgifter

96 333 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 282 000

102 615 000

Sum Medieformål m.m.

8 905 505 000

Likestilling

350

Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda:

1

Driftsutgifter

26 496 000

26 496 000

351

Likestilling:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

20 659 000

70

Tilskudd til likestilling

54 165 000

72

Kjønns- og seksualitetsmangfold

37 750 000

73

Likestillingssentre

22 060 000

134 634 000

352

Nedsatt funksjonsevne:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71

20 682 000

70

Funksjonshemmedes organisasjoner

253 820 000

71

Universell utforming og økt tilgjengelighet, kan nyttes under post 21

32 095 000

72

Funksjonshemmedes levekår og livskvalitet

26 040 000

332 637 000

353

Likestillings- og diskrimineringsombudet:

50

Basisbevilgning

50 195 000

50 195 000

Sum Likestilling

543 962 000

Sum Kultur- og likestillingsdepartementet

23 326 519 000

Justis- og beredskapsdepartementet

Administrasjon

400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

518 368 000

23

Spesielle driftsutgifter, forskning, evaluering og kunnskapsinnhenting, kan overføres

35 392 000

50

Norges forskningsråd

61 432 000

70

Overføringer til private

18 811 000

71

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

17 857 000

651 860 000

Sum Administrasjon

651 860 000

Rettsvesen

410

Domstolene:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 01 og kap. 411, post 01

2 840 398 000

21

Spesielle driftsutgifter

101 354 000

22

Vernesaker/sideutgifter, jordskiftedomstoler, kan overføres

2 850 000

2 944 602 000

411

Domstoladministrasjonen:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 01 og kap. 410, post 01

82 700 000

82 700 000

414

Forliksråd og andre domsutgifter:

1

Driftsutgifter

278 546 000

21

Spesielle driftsutgifter

41 902 000

320 448 000

Sum Rettsvesen

3 347 750 000

Straffegjennomføring og konfliktråd

430

Kriminalomsorgen:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 431, post 01

5 105 958 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under kap. 430, post 01

108 410 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

46 849 000

60

Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres

114 991 000

70

Tilskudd

36 172 000

5 412 380 000

431

Kriminalomsorgsdirektoratet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 430, post 01

148 125 000

148 125 000

432

Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter:

1

Driftsutgifter

225 241 000

225 241 000

433

Konfliktrådet:

1

Driftsutgifter

140 546 000

60

Tilskudd til kommuner, kan overføres

10 514 000

70

Tilskudd

26 349 000

177 409 000

Sum Straffegjennomføring og konfliktråd

5 963 155 000

Politi og påtalemyndighet

440

Politiet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441, post 01 og kap. 443, post 01

19 520 757 000

22

Søk etter antatt omkomne, kan overføres

10 142 000

23

Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål

34 800 000

25

Variable utgifter ved ankomst, mottak og retur i politiets utlendingsforvaltning

104 350 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

80 842 000

46

Investeringer i Schengen IKT-systemer, kan overføres

501 084 000

48

Tildeling fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger, kan overføres

14 070 000

70

Tilskudd

52 402 000

71

Tilskudd Justismuseet

8 237 000

73

Internasjonale forpliktelser, mv., kan overføres

657 190 000

74

Midlertidig destruksjonspant for enkelte typer halvautomatiske rifler

1 000 000

20 984 874 000

441

Politidirektoratet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440, post 01

389 156 000

389 156 000

442

Politihøgskolen:

1

Driftsutgifter

654 870 000

654 870 000

443

Påtalemyndigheten i politiet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440, post 01

1 432 401 000

1 432 401 000

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

1

Driftsutgifter

1 298 959 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

95 822 000

1 394 781 000

445

Den høyere påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

317 319 000

317 319 000

446

Den militære påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

9 329 000

9 329 000

448

Grensekommissæren:

1

Driftsutgifter

6 104 000

6 104 000

Sum Politi og påtalemyndighet

25 188 834 000

Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Driftsutgifter

1 193 569 000

21

Spesielle driftsutgifter

24 940 000

22

Spesielle driftsutgifter - Nødnett, kan overføres

529 093 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

132 415 000

70

Overføringer til private

7 278 000

1 887 295 000

452

Sentral krisehåndtering:

1

Driftsutgifter

27 916 000

27 916 000

453

Sivil klareringsmyndighet:

1

Driftsutgifter

57 829 000

57 829 000

454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

893 601 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 867 529 000

2 761 130 000

455

Redningstjenesten:

1

Driftsutgifter

138 623 000

21

Spesielle driftsutgifter

29 928 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

6 522 000

71

Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten

72 832 000

72

Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester

127 781 000

73

Tilskudd til Redningsselskapet

131 676 000

507 362 000

457

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsutgifter

429 234 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

25 990 000

455 224 000

Sum Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

5 696 756 000

Andre virksomheter

460

Spesialenheten for politisaker:

1

Driftsutgifter

61 861 000

61 861 000

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.:

1

Driftsutgifter

1 279 522 000

1 279 522 000

467

Norsk Lovtidend:

1

Driftsutgifter

8 125 000

8 125 000

468

Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker:

1

Driftsutgifter

22 864 000

22 864 000

469

Vergemålsordningen:

1

Driftsutgifter

269 647 000

21

Spesielle driftsutgifter

92 239 000

361 886 000

Sum Andre virksomheter

1 734 258 000

Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m.

470

Fri rettshjelp:

1

Driftsutgifter

740 168 000

72

Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak

69 265 000

809 433 000

471

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning:

71

Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning

123 392 000

72

Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning

69 143 000

73

Stortingets rettferdsvederlagsordning

30 122 000

222 657 000

473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Driftsutgifter

78 505 000

70

Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning

430 604 000

509 109 000

475

Bobehandling:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

116 704 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 411 000

125 115 000

Sum Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m.

1 666 314 000

Svalbardbudsjettet m.m.

480

Svalbardbudsjettet:

50

Tilskudd

376 407 000

376 407 000

481

Samfunnet Jan Mayen:

1

Driftsutgifter

58 120 000

58 120 000

Sum Svalbardbudsjettet m.m.

434 527 000

Beskyttelse og innvandring

490

Utlendingsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

1 200 086 000

21

Spesielle driftsutgifter, asylmottak

1 253 819 000

22

Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse

21 862 000

23

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

6 671 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

37 783 000

46

Investeringer i Schengen IKT-systemer, kan overføres

73 235 000

60

Tilskudd til vertskommuner for asylmottak

464 246 000

70

Stønader til beboere i asylmottak

151 810 000

71

Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i asylmottak, og veiledning for au pairer

8 947 000

72

Assistert retur og reintegrering i hjemlandet, kan overføres

25 316 000

73

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak

19 903 000

74

Internasjonale forpliktelser, kontingenter mv., kan overføres

56 198 000

75

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres

30 293 000

76

Internasjonalt migrasjonsarbeid, kan overføres

26 524 000

3 376 693 000

491

Utlendingsnemnda:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

275 292 000

21

Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling, kan nyttes under post 1

7 259 000

282 551 000

Sum Beskyttelse og innvandring

3 659 244 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

48 342 698 000

Kommunal- og distriktsdepartementet

Administrasjon

500

Kommunal- og distriktsdepartementet:

1

Driftsutgifter

442 309 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

85 641 000

23

Husleie for fellesarealer m.m.

123 989 000

25

Nytt regjeringskvartal, prosjektstyring, kan overføres

4 259 000

27

Sak- og arkivløsning, kan overføres

40 652 000

30

Nytt regjeringskvartal, ombygging av Ring 1, kan overføres

205 000 000

50

Forskningsprogrammer

61 830 000

70

Diverse formål, kan overføres, kan nyttes under post 21

3 188 000

966 868 000

502

Tariffavtalte avsetninger mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

2 000 000

70

Kompetanseutvikling mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

16 500 000

71

Opplæring og utvikling av tillitsvalgte

221 900 000

72

Pensjonskostnader tjenestemannsorganisasjonene

34 050 000

274 450 000

505

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter

41 000 000

70

Tap/avskrivninger

2 000 000

90

Utlån, overslagsbevilgning

14 400 000 000

14 443 000 000

506

Yrkesskadeforsikring:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

95 000 000

95 000 000

507

Gruppelivsforsikring:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

270 000 000

270 000 000

510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

1

Driftsutgifter

697 588 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

71 687 000

22

Fellesutgifter

142 771 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

96 237 000

46

Sikringsanlegg og sperresystemer, kan overføres

11 977 000

1 020 260 000

Sum Administrasjon

17 069 578 000

Statsforvalterne

525

Statsforvalterne:

1

Driftsutgifter

1 931 161 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

185 294 000

2 116 455 000

Sum Statsforvalterne

2 116 455 000

Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen:

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

87 000 000

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

2 505 950 000

36

Kunstnerisk utsmykking, kan overføres

34 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

726 500 000

3 353 450 000

531

Eiendommer til kongelige formål:

1

Driftsutgifter

30 129 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

39 304 000

69 433 000

533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

1

Driftsutgifter

26 470 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

35 000 000

61 470 000

Sum Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

3 484 353 000

Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk

540

Digitaliseringsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

150 766 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 683 000

22

Bruk av nasjonale fellesløsninger

191 200 000

23

Utvikling og forvaltning av nasjonale fellesløsninger, kan overføres

319 870 000

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter, kan overføres

123 980 000

26

StimuLab, kan overføres

4 925 000

27

Tilsyn for universell utforming av ikt, kan overføres

26 375 000

29

Tjenesteeierfinansiert drift av Altinn, kan overføres

136 000 000

71

IT-standardisering

867 000

966 666 000

541

IT- og ekompolitikk:

22

Utvikling, gjennomføring og samordning av IT- og ekompolitikken, kan overføres, kan nyttes under post 70

15 007 000

50

Forskningsprogrammer

130 302 000

60

Bredbåndsutbygging

412 685 000

70

Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, kan nyttes under post 22

39 433 000

597 427 000

542

Internasjonalt samarbeid:

1

Driftsutgifter

4 851 000

70

Internasjonale program, kan overføres

356 897 000

361 748 000

543

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Driftsutgifter, kan overføres

244 454 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

15 607 000

70

Telesikkerhet og -beredskap, kan overføres

182 866 000

71

Funksjonell internettilgang og telefontjeneste til alle, kan overføres

10 284 000

453 211 000

Sum Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk

2 379 052 000

Personvern

545

Datatilsynet:

1

Driftsutgifter

78 127 000

78 127 000

546

Personvernnemnda:

1

Driftsutgifter

2 641 000

2 641 000

Sum Personvern

80 768 000

Distrikts- og regionalpolitikk

553

Regional- og distriktsutvikling:

61

Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling

763 728 000

63

Interreg og Arktis 2030

101 730 000

65

Omstilling

64 190 000

66

Bygdevekstavtaler, kan overføres

25 264 000

69

Mobilisering til forskningsbasert innovasjon

58 503 000

71

Investeringstilskudd for store grønne investeringer

100 000 000

74

Klynger og innovasjon

54 159 000

76

Nordisk og europeisk samarbeid, kan overføres

18 150 000

1 185 724 000

554

Kompetansesenter for distriktsutvikling:

1

Driftsutgifter

33 790 000

73

Merkur, kan overføres

61 310 000

95 100 000

Sum Distrikts- og regionalpolitikk

1 280 824 000

Samiske formål

560

Samiske formål:

50

Samisk språk, kultur og samfunnsliv

582 114 000

51

Divvun

8 003 000

55

Samisk høgskole

5 777 000

595 894 000

563

Internasjonalt reindriftssenter:

1

Driftsutgifter

6 276 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

3 009 000

9 285 000

Sum Samiske formål

605 179 000

Nasjonale minoriteter

567

Nasjonale minoriteter:

60

Romer, kan overføres

6 508 000

70

Nasjonale minoriteter, kan overføres

8 430 000

72

Det Mosaiske Trossamfund

10 511 000

73

Kvensk språk og kultur, kan overføres

10 923 000

74

Kultur- og ressurssenter for norske romer

17 168 000

75

Romanifolket/taterne, kan overføres

5 474 000

59 014 000

Sum Nasjonale minoriteter

59 014 000

Kommunesektoren mv.

571

Rammetilskudd til kommuner:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

24 942 000

60

Innbyggertilskudd

155 734 938 000

61

Distriktstilskudd Sør-Norge

837 275 000

62

Distriktstilskudd Nord-Norge

2 331 395 000

64

Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 572, post 64

950 000 000

65

Regionsentertilskudd

212 149 000

66

Veksttilskudd

173 901 000

67

Storbytilskudd

635 647 000

160 900 247 000

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner:

60

Innbyggertilskudd

42 488 556 000

62

Nord-Norge-tilskudd

735 939 000

64

Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 571, post 64

382 000 000

43 606 495 000

573

Kommunestruktur:

62

Delingskostnader

200 000 000

200 000 000

575

Ressurskrevende tjenester:

60

Toppfinansieringsordning, overslagsbevilgning

11 658 513 000

61

Tilleggskompensasjon

82 800 000

11 741 313 000

577

Tilskudd til de politiske partier:

1

Driftsutgifter

7 478 000

70

Sentrale organisasjoner

311 133 000

71

Kommunale organisasjoner

34 590 000

73

Fylkesorganisasjoner

75 584 000

75

Fylkesungdomsorganisasjoner

22 451 000

76

Sentrale ungdomsorganisasjoner

8 927 000

460 163 000

578

Valgdirektoratet:

1

Driftsutgifter

114 918 000

70

Informasjonstiltak

5 665 000

120 583 000

Sum Kommunesektoren mv.

217 028 801 000

Bolig, bomiljø og bygg

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

60

Energitiltak i utleieboliger, omsorgsboliger og sykehjem

333 500 000

70

Bostøtte, overslagsbevilgning

3 201 246 000

76

Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller, kan overføres

87 278 000

78

Boligtiltak, kan overføres

15 338 000

79

Heis og tilstandsvurdering, kan overføres

32 368 000

3 669 730 000

585

Husleietvistutvalget:

1

Driftsutgifter

37 754 000

37 754 000

587

Direktoratet for byggkvalitet:

1

Driftsutgifter

110 902 000

22

Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling, kan overføres

39 130 000

150 032 000

Sum Bolig, bomiljø og bygg

3 857 516 000

Planlegging, byutvikling og geodata

590

Planlegging og byutvikling:

65

Områdesatsing i byer, kan overføres

102 390 000

71

DOGA

48 021 000

72

Bolig- og områdeutvikling i byer, kan overføres

20 863 000

81

Kompetansetiltak, kan overføres

7 251 000

178 525 000

595

Statens kartverk:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 og 45

901 205 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1 og 45

249 589 000

30

Geodesiobservatoriet, kan overføres

9 600 000

1 160 394 000

Sum Planlegging, byutvikling og geodata

1 338 919 000

Sum Kommunal- og distriktsdepartementet

249 300 459 000

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Administrasjon

600

Arbeids- og inkluderingsdepartementet:

1

Driftsutgifter

268 234 000

268 234 000

601

Utredningsvirksomhet, forskning mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

68 925 000

22

Kunnskapsutvikling i IA-avtalen mv., kan overføres

25 200 000

23

Tiltak for redusert deltid og økt heltidsandel

14 100 000

50

Norges forskningsråd

191 035 000

70

Tilskudd

57 160 000

71

Tilskudd til bransjeprogrammer under IA-avtalen mv., kan overføres

70 000 000

72

Tilskudd til Senter for seniorpolitikk

17 700 000

73

Tilskudd til trygderettslig/EØS-rettslig forskning og kompetanseutvikling

5 285 000

449 405 000

Sum Administrasjon

717 639 000

Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

604

Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 45

166 720 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 21

169 085 000

335 805 000

605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Driftsutgifter

12 809 920 000

21

Spesielle driftsutgifter

36 780 000

22

Forsknings- og utredningsaktiviteter

62 935 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

347 890 000

13 257 525 000

606

Trygderetten:

1

Driftsutgifter

104 955 000

104 955 000

Sum Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

13 698 285 000

Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

611

Pensjoner av statskassen:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

16 500 000

16 500 000

612

Tilskudd til Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

9 977 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

88 000 000

10 065 000 000

613

Arbeidsgiveravgift til folketrygden:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

1 000 000

1 000 000

Sum Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

10 082 500 000

Tiltak for bedrede levekår mv.

621

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering:

21

Spesielle driftsutgifter

90 480 000

63

Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres

158 490 000

70

Frivillig arbeid, kan overføres

132 030 000

74

Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv.

14 930 000

395 930 000

Sum Tiltak for bedrede levekår mv.

395 930 000

Arbeidsmarked

634

Arbeidsmarkedstiltak:

1

Driftsutgifter

483 630 000

21

Forsøk med tilrettelagt videregående opplæring, kan overføres

25 000 000

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

7 137 800 000

77

Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

1 872 110 000

78

Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser

79 630 000

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

72 040 000

9 670 210 000

635

Ventelønn:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

1 900 000

1 900 000

Sum Arbeidsmarked

9 672 110 000

Arbeidsmiljø og sikkerhet

640

Arbeidstilsynet:

1

Driftsutgifter

808 320 000

21

Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud

17 280 000

825 600 000

642

Petroleumstilsynet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

329 055 000

21

Spesielle driftsutgifter

32 445 000

361 500 000

643

Statens arbeidsmiljøinstitutt:

50

Statstilskudd

163 100 000

163 100 000

646

Pionerdykkere i Nordsjøen:

72

Tilskudd, kan overføres

3 100 000

3 100 000

648

Arbeidsretten, Riksmekleren mv.:

1

Driftsutgifter

23 000 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1

540 000

70

Tilskudd til faglig utvikling

2 000 000

25 540 000

Sum Arbeidsmiljø og sikkerhet

1 378 840 000

Kontantytelser

660

Krigspensjon:

70

Tilskudd, militære, overslagsbevilgning

28 000 000

71

Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning

84 000 000

112 000 000

664

Pensjonsordningen for arbeidstakere til sjøs:

70

Tilskudd

22 900 000

22 900 000

665

Pensjonstrygden for fiskere:

70

Tilskudd

20 500 000

20 500 000

666

Avtalefestet pensjon (AFP):

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

3 630 000 000

3 630 000 000

667

Supplerende stønad til personer over 67 år og uføre flyktninger:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

435 000 000

435 000 000

Sum Kontantytelser

4 220 400 000

Integrering og mangfold

670

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

353 610 000

353 610 000

671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

61 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

45 235 000

60

Integreringstilskudd, kan overføres

15 335 940 000

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning

1 411 795 000

62

Kommunale integreringstiltak

243 515 000

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

2 485 000

71

Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner

210 060 000

72

Kvalifiseringsordninger for tolker

20 220 000

73

Tilskudd

18 940 000

17 349 190 000

672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

80 810 000

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

61 375 000

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1 523 885 000

61

Kompetansekartlegging i mottak før bosetting

785 000

1 666 855 000

Sum Integrering og mangfold

19 369 655 000

Sum Arbeids- og inkluderingsdepartementet

59 535 359 000

Helse- og omsorgsdepartementet

Helse- og omsorgsdepartementet mv.

700

Helse- og omsorgsdepartementet:

1

Driftsutgifter

275 587 000

275 587 000

701

E-helse, helseregistre mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

239 837 000

70

Norsk Helsenett SF

67 901 000

71

Medisinske kvalitetsregistre

40 614 000

73

Tilskudd til e-helse i kommunal sektor, kan overføres

20 420 000

368 772 000

702

Beredskap:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

33 997 000

22

Beredskapslagring legemidler, kan overføres, kan nyttes under post 71

110 600 000

70

Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

4 357 000

71

Tilskudd beredskapslagring smittevernutstyr, kan overføres, kan nyttes under post 22

153 472 000

302 426 000

703

Internasjonalt samarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 156 000

71

Internasjonale organisasjoner

145 917 000

72

Tilskudd til Verdens helseorganisasjon (WHO)

21 103 000

179 176 000

704

Norsk helsearkiv:

1

Driftsutgifter

67 175 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

5 181 000

72 356 000

708

Eldreombudet:

1

Driftsutgifter

5 817 000

5 817 000

709

Pasient- og brukerombud:

1

Driftsutgifter

82 798 000

82 798 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet mv.

1 286 932 000

Folkehelse mv.

710

Vaksiner mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

260 294 000

22

Salgs- og beredskapsprodukter m.m., kan overføres

276 986 000

23

Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19, kan overføres

1 920 800 000

2 458 080 000

712

Bioteknologirådet:

1

Driftsutgifter

13 329 000

13 329 000

714

Folkehelse:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79

102 802 000

22

Gebyrfinansierte ordninger

28 531 000

60

Kommunale tiltak, kan overføres, kan nyttes under post 21

87 930 000

70

Rusmiddeltiltak mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

186 480 000

74

Skolefrukt mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

21 648 000

79

Andre tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

88 935 000

516 326 000

717

Legemiddeltiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

11 901 000

70

Tilskudd

67 305 000

79 206 000

Sum Folkehelse mv.

3 066 941 000

Spesialisthelsetjenester

732

Regionale helseforetak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

19 629 000

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

1 555 946 000

71

Resultatbasert finansiering, kan overføres

611 983 000

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres

70 476 240 000

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

24 904 372 000

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

18 570 248 000

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

16 114 074 000

76

Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

36 779 324 000

77

Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning

3 624 405 000

78

Forskning og nasjonale kompetansetjenester, kan overføres

1 385 815 000

80

Kompensasjon for merverdiavgift, overslagsbevilgning

8 793 773 000

81

Protonsenter, kan overføres

225 570 000

82

Investeringslån, kan overføres

9 970 132 000

83

Byggelånsrenter, overslagsbevilgning

595 000 000

86

Driftskreditter

6 459 000 000

200 085 511 000

733

Habilitering og rehabilitering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

3 635 000

70

Behandlingsreiser til utlandet

110 650 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

3 516 000

117 801 000

734

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak:

1

Driftsutgifter

84 051 000

21

Spesielle driftsutgifter

15 124 000

70

Hjemhenting ved alvorlig psykisk lidelse mv.

3 128 000

71

Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede

308 821 000

72

Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus

13 830 000

424 954 000

737

Historiske pensjonskostnader:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

91 650 000

91 650 000

Sum Spesialisthelsetjenester

200 719 916 000

Sentral helseforvaltning

740

Helsedirektoratet:

1

Driftsutgifter

1 305 832 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

35 149 000

1 340 981 000

741

Norsk pasientskadeerstatning:

1

Driftsutgifter

236 733 000

70

Advokatutgifter

51 488 000

71

Særskilte tilskudd

25 668 000

313 889 000

742

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

1

Driftsutgifter

177 262 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

16 055 000

193 317 000

744

Direktoratet for e-helse:

1

Driftsutgifter

259 036 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

132 585 000

391 621 000

745

Folkehelseinstituttet:

1

Driftsutgifter

1 235 942 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

167 779 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

13 732 000

1 417 453 000

746

Statens legemiddelverk:

1

Driftsutgifter

375 521 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

32 482 000

408 003 000

747

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet:

1

Driftsutgifter

152 240 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

14 063 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 946 000

171 249 000

748

Statens helsetilsyn:

1

Driftsutgifter

173 893 000

173 893 000

749

Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten:

1

Driftsutgifter

42 231 000

42 231 000

Sum Sentral helseforvaltning

4 452 637 000

Helse- og omsorgstjenester i kommunene

761

Omsorgstjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

167 500 000

60

Kommunale kompetansetiltak, kan overføres

9 765 000

61

Vertskommuner

900 719 000

63

Investeringstilskudd - rehabilitering, kan overføres, kan nyttes under post 69

1 248 882 000

64

Kompensasjon for renter og avdrag

938 400 000

65

Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene, overslagsbevilgning

58 879 000

67

Utviklingstiltak

88 825 000

68

Kompetanse og innovasjon

393 707 000

69

Investeringstilskudd - netto tilvekst, kan overføres

1 014 983 000

71

Frivillig arbeid mv.

27 994 000

72

Landsbystiftelsen

90 574 000

73

Særlige omsorgsbehov

75 272 000

75

Andre kompetansetiltak

12 040 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

153 079 000

5 180 619 000

762

Primærhelsetjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

215 951 000

60

Forebyggende helsetjenester

463 975 000

61

Fengselshelsetjeneste

198 591 000

63

Allmennlegetjenester

626 441 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

60 051 000

73

Seksuell helse, kan overføres

62 284 000

74

Stiftelsen Amathea

20 470 000

1 647 763 000

765

Psykisk helse, rus og vold:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

217 166 000

60

Kommunale tjenester, kan overføres

370 942 000

62

Rusarbeid, kan overføres

443 766 000

71

Brukere og pårørende, kan overføres

164 511 000

72

Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

512 765 000

73

Utviklingstiltak mv.

158 777 000

74

Kompetansesentre, kan overføres

331 163 000

75

Vold og traumatisk stress, kan overføres

272 878 000

2 471 968 000

Sum Helse- og omsorgstjenester i kommunene

9 300 350 000

Tannhelse

770

Tannhelsetjenester:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

42 047 000

70

Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

425 194 000

467 241 000

Sum Tannhelse

467 241 000

Kunnskap og kompetanse

780

Forskning:

50

Norges forskningsråd mv.

381 211 000

381 211 000

781

Forsøk og utvikling mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79

21 986 000

79

Tilskudd, kan nyttes under post 21

57 164 000

79 150 000

783

Personell:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

33 894 000

61

Tilskudd til kommuner

218 540 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

30 073 000

282 507 000

Sum Kunnskap og kompetanse

742 868 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

220 036 885 000

Barne- og familiedepartementet

Administrasjon

800

Barne- og familiedepartementet:

1

Driftsutgifter

158 968 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 405 000

50

Norges forskningsråd

42 107 000

211 480 000

Sum Administrasjon

211 480 000

Familie og oppvekst

840

Tiltak mot vold og overgrep:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 og kap. 846, post 62

20 521 000

61

Tilskudd til incest- og voldtektssentre, overslagsbevilgning

115 617 000

70

Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under post 21 og post 61 og kap. 858, post 1

134 142 000

73

Tilskudd til senter for voldsutsatte barn, kan overføres

36 874 000

307 154 000

841

Samliv og konfliktløsning:

21

Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse, overslagsbevilgning

12 676 000

22

Opplæring, forskning, utvikling mv.

7 254 000

23

Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning

5 627 000

71

Bidragsforskott

675 000 000

700 557 000

842

Familievern:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

384 615 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

25 266 000

70

Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1

249 439 000

659 320 000

843

Adopsjonsstøtte:

70

Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning

9 500 000

9 500 000

844

Kontantstøtte:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

1 216 510 000

1 216 510 000

845

Barnetrygd:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

19 300 000 000

19 300 000 000

846

Familie- og oppveksttiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 61, post 62 og post 71

41 545 000

61

Tilskudd til inkludering av barn og unge, kan nyttes under post 71

664 430 000

62

Utvikling i kommunene

56 423 000

70

Barne- og ungdomsorganisasjoner

179 819 000

71

Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

73 036 000

79

Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv., kan overføres

11 292 000

1 026 545 000

847

EUs ungdomsprogram:

1

Driftsutgifter, kan overføres

16 081 000

16 081 000

848

Barneombudet:

1

Driftsutgifter

23 092 000

23 092 000

Sum Familie og oppvekst

23 258 759 000

Barnevernet

853

Barneverns- og helsenemndene:

1

Driftsutgifter

243 331 000

243 331 000

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet:

21

Spesielle driftsutgifter

57 021 000

22

Barnesakkyndig kommisjon

15 072 000

23

Kompetansehevingstiltak i barnevernet, kan nyttes under post 72

56 574 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 000 000

61

Utvikling i kommunene

70 475 000

62

Tilskudd til barnevernsfaglig videreutdanning, kan nyttes under post 23

27 420 000

71

Utvikling og opplysningsarbeid mv.

39 204 000

72

Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet, kan overføres, kan nyttes under post 23

119 784 000

387 550 000

855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 22

4 210 381 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

26 622 000

22

Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1

2 784 766 000

7 021 769 000

856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

1

Driftsutgifter

122 986 000

122 986 000

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten:

1

Driftsutgifter

613 810 000

21

Spesielle driftsutgifter

20 748 000

634 558 000

Sum Barnevernet

8 410 194 000

Forbrukerpolitikk

860

Forbrukerrådet:

50

Basisbevilgning

85 889 000

51

Markedsportaler

30 277 000

116 166 000

862

Stiftelsen Miljømerking i Norge:

70

Driftstilskudd

15 583 000

15 583 000

865

Forbrukerpolitiske tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 50

2 949 000

50

Forskning og undervisning, kan nyttes under post 21

6 380 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

1 730 000

79

EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk, kan overføres

7 093 000

18 152 000

868

Forbrukertilsynet:

1

Driftsutgifter

128 388 000

128 388 000

Sum Forbrukerpolitikk

278 289 000

Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

880

Den norske kirke:

70

Rammetilskudd til Den norske kirke

2 393 344 000

71

Tilskudd til Sjømannskirken - Norsk kirke i utlandet

112 921 000

2 506 265 000

881

Tilskudd til trossamfunn m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter

8 632 000

70

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning

1 008 533 000

77

Nasjonaljubileet 2030

5 150 000

78

Ymse faste tiltak

16 224 000

1 038 539 000

882

Kirkebygg og gravplasser:

60

Rentekompensasjon - kirkebygg, kan overføres

118 744 000

61

Tilskudd til fredete og verneverdige kirkebygg, kan overføres

48 945 000

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

13 465 000

181 154 000

Sum Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

3 725 958 000

Sum Barne- og familiedepartementet

35 884 680 000

Nærings- og fiskeridepartementet

Forvaltning og rammebetingelser

900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Driftsutgifter

505 650 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

66 583 000

22

Nukleære utredninger og prosjektledelse, kan overføres

10 800 000

25

Drift og forvaltning av kompensasjonsordninger

15 600 000

26

Forvaltning av grunneiendom på Svalbard, kan overføres

11 700 000

31

Miljøtiltak Svea og Lunckefjell, kan overføres

85 000 000

51

Tilskudd til Senter for hav og Arktis

5 600 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

43 500 000

71

Miljøtiltak Raufoss

4 100 000

72

Tilskudd til skipsfartsberedskap

3 900 000

73

Tilskudd til Ungt Entreprenørskap Norge

32 400 000

74

Tilskudd til Visit Svalbard AS

3 300 000

75

Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres

19 300 000

76

Tilskudd til Standard Norge

44 300 000

77

Tilskudd til tiltak for økt sjømatkonsum, kan overføres

3 100 000

81

Tilskudd til nasjonalt program for leverandørutvikling

9 418 000

864 251 000

902

Justervesenet:

1

Driftsutgifter

128 700 000

21

Spesielle driftsutgifter

100 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

9 800 000

138 600 000

903

Norsk akkreditering:

1

Driftsutgifter

55 200 000

55 200 000

904

Brønnøysundregistrene:

1

Driftsutgifter

441 500 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

33 700 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

173 850 000

649 050 000

905

Norges geologiske undersøkelse:

1

Driftsutgifter

202 500 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

73 540 000

276 040 000

906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Driftsutgifter

61 850 000

30

Sikrings- og miljøtiltak, kan overføres

11 100 000

31

Miljøtiltak Løkken, kan overføres

6 100 000

32

Miljøtiltak Folldal

16 000 000

95 050 000

907

Norsk nukleær dekommisjonering:

1

Driftsutgifter

117 050 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

395 000 000

30

Opprydding Søve

41 500 000

553 550 000

908

Institutt for energiteknikk:

70

Tilskudd til drift av atomanlegg

358 900 000

71

Tilskudd til sikring av atomanlegg

19 000 000

72

Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur

65 000 000

442 900 000

909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

73

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning

2 228 000 000

2 228 000 000

910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

457 000 000

457 000 000

911

Konkurransetilsynet:

1

Driftsutgifter

124 050 000

70

Tilskudd til konkurransefaglig forskning, kan overføres

2 100 000

126 150 000

912

Klagenemndssekretariatet:

1

Driftsutgifter

36 200 000

36 200 000

913

Dagligvaretilsynet:

1

Driftsutgifter

9 900 000

9 900 000

915

Regelrådet:

1

Driftsutgifter

11 400 000

11 400 000

916

Kystverket:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

2 127 350 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

33 700 000

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

585 900 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

196 700 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

36 100 000

70

Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø, kan overføres

33 300 000

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres

98 200 000

3 111 250 000

917

Fiskeridirektoratet:

1

Driftsutgifter

470 900 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

121 000 000

591 900 000

919

Diverse fiskeriformål:

60

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

503 000 000

61

Tilskudd til kommunale ungdomsfiskeprosjekt

2 000 000

71

Tilskudd til velferdsstasjoner

2 500 000

73

Tilskudd til kompensasjon for CO2-avgift

346 800 000

74

Erstatninger, kan overføres

1 900 000

75

Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres

28 800 000

76

Tilskudd til fiskeriforskning, kan overføres

6 900 000

77

Tilskudd til kystrekeflåten

21 000 000

912 900 000

Sum Forvaltning og rammebetingelser

10 559 341 000

Forskning og innovasjon

920

Norges forskningsråd:

50

Tilskudd til næringsrettet forskning

1 563 755 000

51

Tilskudd til marin og maritim forskning

590 900 000

2 154 655 000

922

Romvirksomhet:

50

Norsk Romsenter

91 750 000

51

Egenkapital Andøya Space, kan overføres

102 600 000

70

Kontingent i European Space Agency (ESA)

219 200 000

71

Internasjonal romvirksomhet

506 400 000

72

Nasjonale følgemidler, kan overføres

22 800 000

73

EUs romprogrammer

572 000 000

74

Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter, kan overføres

127 000 000

76

Tilskudd Andøya Space, kan overføres

26 500 000

95

Egenkapital Space Norway AS

346 919 000

2 015 169 000

923

Havforskningsinstituttet:

1

Driftsutgifter

587 000 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

429 455 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

217 700 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

30 600 000

1 264 755 000

924

Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer:

70

Tilskudd

323 400 000

323 400 000

926

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy:

1

Driftsutgifter

194 450 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

191 200 000

385 650 000

928

Annen marin forskning og utvikling:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

35 900 000

50

Tilskudd til Veterinærinstituttet

72 600 000

72

Tilskudd til Nofima AS

99 600 000

208 100 000

930

Design og arkitektur Norge:

70

Tilskudd

23 300 000

23 300 000

935

Patentstyret:

1

Driftsutgifter

298 510 000

298 510 000

936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Driftsutgifter

8 360 000

8 360 000

Sum Forskning og innovasjon

6 681 899 000

Markedsadgang og eksport

940

Internasjonaliseringstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 200 000

70

Eksportfremmetiltak

46 700 000

61 900 000

Sum Markedsadgang og eksport

61 900 000

Statlig eierskap

950

Forvaltning av statlig eierskap:

21

Spesielle driftsutgifter

33 100 000

72

Tilskudd til pensjonsforpliktelser, Mantena AS

50 000 000

83 100 000

952

Investinor AS:

50

Risikokapital

50 000 000

70

Forvaltningskostnader for særskilte oppdrag

8 000 000

95

Kapitalinnskudd

92 000 000

150 000 000

953

Nysnø Klimainvesteringer AS:

50

Risikokapital

210 000 000

95

Kapitalinnskudd

390 000 000

600 000 000

954

Petoro AS:

70

Tilskudd til administrasjon

372 300 000

372 300 000

Sum Statlig eierskap

1 205 400 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

18 508 540 000

Landbruks- og matdepartementet

Administrasjon m.m.

1100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Driftsutgifter

170 617 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 280 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - ordinære forvaltningsorganer, kan overføres, kan nyttes under post 50

2 720 000

50

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - forvaltningsorganer med særskilte fullmakter

286 000

188 903 000

Sum Administrasjon m.m.

188 903 000

Matpolitikk

1112

Veterinærinstituttet:

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap

106 696 000

106 696 000

1115

Mattilsynet:

1

Driftsutgifter

1 457 767 000

22

Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser

13 185 000

71

Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning

14 193 000

1 485 145 000

Sum Matpolitikk

1 591 841 000

Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

1136

Norsk institutt for bioøkonomi:

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap

253 743 000

253 743 000

1137

Forskning og innovasjon:

50

Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd

195 906 000

51

Grunnbevilgninger m.m., Norges forskningsråd

198 840 000

54

Næringsrettet matforskning m.m.

190 000 000

70

Innovasjonsaktivitet m.m., kan overføres

2 759 000

587 505 000

Sum Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

841 248 000

Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

1138

Støtte til organisasjoner m.m.:

70

Støtte til organisasjoner

33 640 000

71

Internasjonalt skogpolitisk samarbeid - organisasjoner og prosesser, kan overføres

1 335 000

72

Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk

6 311 000

73

Nasjonalt senter for fjellandbruk

4 000 000

45 286 000

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer:

21

Spesielle driftsutgifter, Svalbard globale frøhvelv

11 150 000

50

Miljøregistreringer i skog

4 550 000

70

Tilskudd til bevaring og bærekraftig bruk av husdyr-, plante- og skogtregenetiske ressurser, kan overføres

7 040 000

71

Tilskudd til genressursforvaltning og miljøtiltak, kan overføres

8 626 000

31 366 000

1140

Høstbare viltressurser - forvaltning og tilskudd til viltformål (Viltfondet) m.m.:

1

Driftsutgifter

13 129 000

21

Spesielle driftsutgifter

32 683 000

71

Tilskudd til viltformål, kan overføres

36 778 000

82 590 000

1141

Høstbare viltressurser - jegerprøve, tilskudd til organisasjoner m.m.:

23

Jegerprøve m.m., kan overføres

4 071 000

75

Organisasjoner - høstbare viltressurser

8 876 000

12 947 000

1142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsutgifter

245 034 000

21

Spesielle driftsutgifter, beredskapslagring av korn

20 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

12 051 000

50

Arealressurskart

7 583 000

60

Tilskudd til veterinærdekning

184 229 000

70

Tilskudd til fjellstuer

815 000

71

Tiltak for bærekraftig reindrift, kan overføres

4 992 000

72

Erstatninger ved ekspropriasjon og leie av rett til reinbeite, overslagsbevilgning

520 000

73

Tilskudd til erstatninger m.m. etter offentlige pålegg i plante- og husdyrproduksjon, overslagsbevilgning

55 610 000

74

Kompensasjon til dyreeiere som blir pålagt beitenekt

1 000 000

75

Stønad til jordbruks- og veksthusnæringen for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning

1 124 000 000

77

Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold, kan overføres

470 000 000

2 125 834 000

1148

Naturskade - erstatninger:

71

Naturskade - erstatninger, overslagsbevilgning

89 400 000

89 400 000

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket:

51

Tilskudd til Utviklingsfondet for skogbruket

4 943 000

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket, kan overføres

51 174 000

73

Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres

55 852 000

111 969 000

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 800 000

50

Tilskudd til Landbrukets utviklingsfond

2 058 553 000

70

Markedstiltak, kan overføres

335 100 000

71

Tilskudd ved avlingssvikt, overslagsbevilgning

96 500 000

73

Pristilskudd, overslagsbevilgning

5 381 935 000

74

Direkte tilskudd, kan overføres

14 195 545 000

77

Utviklingstiltak, kan overføres

319 861 000

78

Velferdsordninger, kan overføres

1 679 065 000

24 082 359 000

1151

Til gjennomføring av reindriftsavtalen:

51

Tilskudd til Reindriftens utviklingsfond

59 700 000

72

Tilskudd til organisasjonsarbeid

7 300 000

75

Kostnadssenkende og direkte tilskudd, kan overføres

108 700 000

79

Velferdsordninger, kan overføres

4 300 000

180 000 000

1152

Bionova:

50

Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket

87 540 000

87 540 000

1161

Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn:

70

Tilskudd til Statskog SFs myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver

14 946 000

75

Tilskudd til oppsyn i statsallmenninger

16 964 000

31 910 000

Sum Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

26 881 201 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

29 503 193 000

Samferdselsdepartementet

Administrasjon m.m.

1300

Samferdselsdepartementet:

1

Driftsutgifter

171 700 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

30 200 000

71

Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv.

77 800 000

72

Tilskudd til samferdselsberedskap

3 000 000

282 700 000

1301

Forskning og utvikling mv.:

21

Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv.

11 200 000

50

Samferdselsforskning, kan overføres

139 200 000

70

Pilotprosjekter for fossilfrie anleggsplasser

63 800 000

214 200 000

Sum Administrasjon m.m.

496 900 000

Luftfartsformål

1310

Flytransport:

70

Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres

942 100 000

942 100 000

1313

Luftfartstilsynet:

1

Driftsutgifter

286 500 000

286 500 000

1314

Statens havarikommisjon:

1

Driftsutgifter

90 100 000

90 100 000

1315

Tilskudd til Avinor AS:

71

Tilskudd til pålagte oppgaver

1 660 000 000

1 660 000 000

Sum Luftfartsformål

2 978 700 000

Veiformål

1320

Statens vegvesen:

1

Driftsutgifter

4 233 100 000

22

Drift og vedlikehold av riksveier, kan overføres, kan nyttes under post 29 og post 30

9 361 400 000

28

Trafikant- og kjøretøytilsyn, kan overføres

2 292 300 000

29

OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 30

3 020 000 000

30

Riksveiinvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 22 og post 29 og kap. 1332, post 66

10 155 500 000

61

Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene

414 000 000

64

Utbedring på fylkesveier for tømmertransport, kan overføres

21 000 000

65

Tilskudd til fylkesveier, kan overføres

389 600 000

66

Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer, kan overføres

22 100 000

72

Tilskudd til riksveiferjedriften, kan overføres

2 861 600 000

73

Tilskudd for reduserte bompengetakster utenfor byområdene

647 700 000

33 418 300 000

1321

Nye Veier AS:

70

Tilskudd til Nye Veier AS

6 103 100 000

6 103 100 000

1323

Vegtilsynet:

1

Driftsutgifter

19 400 000

19 400 000

Sum Veiformål

39 540 800 000

Særskilte transporttiltak

1330

Særskilte transporttiltak:

60

Utvidet TT-ordning for brukere med særskilte behov, kan overføres

316 500 000

70

Kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes

1 075 000 000

76

Reiseplanlegger og elektronisk billettering, kan overføres

82 800 000

77

Kjøp av tjenester fra Entur AS

20 000 000

78

Tettere samarbeid om data

30 400 000

1 524 700 000

1332

Transport i byområder mv.:

63

Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, kan overføres

2 145 000 000

65

Konkurransen Smartere transport, kan overføres

11 100 000

66

Tilskudd til byområder, kan overføres

3 352 300 000

5 508 400 000

Sum Særskilte transporttiltak

7 033 100 000

Jernbaneformål

1352

Jernbanedirektoratet:

1

Driftsutgifter

367 200 000

21

Spesielle driftsutgifter - utredninger, kan overføres

135 900 000

70

Kjøp av persontransport med tog, kan overføres, kan nyttes under post 71

5 207 100 000

71

Kjøp av infrastrukturtjenester - drift og vedlikehold, kan nyttes under post 70

7 838 800 000

73

Kjøp av infrastrukturtjenester - investeringer, kan nyttes under post 74

17 532 500 000

74

Tilskudd til togmateriell mv., kan overføres

201 200 000

75

Tilskudd til godsoverføring fra vei til jernbane

94 900 000

76

Tilskudd til kulturminner i jernbanesektoren

25 000 000

31 402 600 000

1354

Statens jernbanetilsyn:

1

Driftsutgifter

101 000 000

101 000 000

Sum Jernbaneformål

31 503 600 000

Posttjenester

1370

Posttjenester:

70

Kjøp av posttjenester, kan overføres

1 260 600 000

1 260 600 000

Sum Posttjenester

1 260 600 000

Sum Samferdselsdepartementet

82 813 700 000

Klima- og miljødepartementet

Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1400

Klima- og miljødepartementet:

1

Driftsutgifter

304 294 000

21

Spesielle driftsutgifter

72 636 000

50

Helhetlig profilering, grønne løsninger

10 757 000

70

Frivillige klima- og miljøorganisasjoner samt klima- og miljøstiftelser

53 907 000

71

Internasjonale organisasjoner

91 334 000

74

Tilskudd til AMAP, kan overføres

5 447 000

76

Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres

99 013 000

637 388 000

1410

Kunnskap om klima og miljø:

21

Miljødata

398 462 000

23

Mareano, kan overføres

54 121 000

50

Grunnbevilgninger under Norges forskningsråd til miljøforskningsinstituttene

227 547 000

51

Forskningsprogrammer under Norges forskningsråd

393 720 000

53

Internasjonalt samarbeid om klima- og miljøkunnskap

7 532 000

70

Nasjonale oppgaver ved miljøforskningsinstituttene

43 613 000

72

Tilskudd til NORCE - Senter for biosikkerhet

5 602 000

1 130 597 000

1411

Artsdatabanken:

1

Driftsutgifter

38 693 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

10 938 000

70

Tilskudd til å styrke kunnskap om og formidling av naturmangfoldet, kan overføres, kan nyttes under post 21

30 929 000

80 560 000

1412

Meteorologiformål:

50

Meteorologisk institutt

367 315 000

70

Internasjonale samarbeidsprosjekter

137 388 000

504 703 000

Sum Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

2 353 248 000

Klima, naturmangfold og forurensning

1420

Miljødirektoratet:

1

Driftsutgifter

767 880 000

21

Spesielle driftsutgifter

621 089 000

23

Oppdrags- og gebyrrelatert virksomhet, kan overføres

150 261 000

30

Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder, kan overføres

21 309 000

31

Tiltak i verneområder og annen natur, inkludert restaureringstiltak, kan overføres

133 509 000

32

Statlige erverv, vern av naturområder, kan overføres

215 344 000

37

Skogplanting, videreføring av pilotprosjekt for stedegne treslag, kan overføres

5 120 000

39

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 69 og 79

12 483 000

60

Tilskudd til ivaretakelse av naturmangfold i kommuneplanlegging

3 026 000

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning, kan overføres

196 528 000

62

Tilskudd til grønn skipsfart, kan overføres

40 523 000

63

Returordning for kasserte fritidsbåter

319 000

64

Skrantesykeprøver fra fallvilt

1 200 000

66

Tilskudd til kommuner for å bedre tilgangen til strandsonen langs Oslofjorden

3 000 000

69

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79

138 762 000

72

Erstatning for beitedyr tatt av rovvilt, overslagsbevilgning

148 878 000

73

Tilskudd til rovvilttiltak, kan overføres

64 751 000

74

CO2-kompensasjonsordning for industrien

4 710 000 000

75

Utbetaling for vrakpant og tilskudd til kjøretøy og fritidsbåter, overslagsbevilgning

528 000 000

76

Refusjonsordninger, overslagsbevilgning

267 500 000

77

Diverse organisasjoner og stiftelser m.m.

14 357 000

78

Friluftsformål, kan overføres

192 299 000

79

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 69

462 000

80

Tilskudd til tiltak for å ta vare på natur, kan overføres

127 364 000

81

Verdiskaping basert på naturarven, kan overføres

12 400 000

84

Internasjonalt samarbeid

5 971 000

85

Besøkssenter for natur og verdensarv, kan overføres

99 761 000

8 482 096 000

1422

Miljøvennlig skipsfart:

21

Spesielle driftsutgifter

8 486 000

70

Tilskudd til private, kan nyttes under post 21

33 962 000

42 448 000

1423

Radioaktiv forurensning i det ytre miljø:

1

Driftsutgifter

37 650 000

37 650 000

1424

Senter mot marin forsøpling:

1

Driftsutgifter

24 006 000

21

Spesielle driftsutgifter

1 026 000

71

Marin forsøpling, kan overføres

30 417 000

55 449 000

1425

Fisketiltak:

21

Spesielle driftsutgifter

300 000

70

Tilskudd til fiskeformål, kan overføres

17 165 000

17 465 000

1428

Enova SF:

50

Overføring til Klima- og energifondet

4 536 183 000

4 536 183 000

Sum Klima, naturmangfold og forurensning

13 171 291 000

Kulturminner og kulturmiljø

1429

Riksantikvaren:

1

Driftsutgifter

153 620 000

21

Spesielle driftsutgifter

31 977 000

22

Flerårige prosjekter kulturminneforvaltning, kan overføres

30 361 000

60

Kulturminnearbeid i kommunene

8 824 000

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner, kan overføres

39 026 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljøer og kulturlandskap, kan overføres

142 759 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner, kan overføres

58 554 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring, kan overføres

59 072 000

74

Tilskudd til fartøyvern, kan overføres

70 605 000

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene, kan overføres

15 557 000

77

Tilskudd til verdiskapningsarbeid på kulturminneområdet, kan overføres

8 446 000

79

Tilskudd til verdensarven, kan overføres

53 372 000

672 173 000

1432

Norsk kulturminnefond:

50

Til disposisjon for kulturminnetiltak

124 638 000

124 638 000

Sum Kulturminner og kulturmiljø

796 811 000

Nord- og polarområdene

1471

Norsk Polarinstitutt:

1

Driftsutgifter

243 751 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

113 866 000

50

Stipend

561 000

358 178 000

1472

Svalbards miljøvernfond:

50

Overføringer til Svalbards miljøvernfond

13 000 000

13 000 000

1473

Kings Bay AS:

70

Tilskudd

64 995 000

64 995 000

1474

Fram - Nordområdesenter for klima- og miljøforskning:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under postene 50 og 70

253 000

50

Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 70

25 020 000

70

Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 50

29 001 000

54 274 000

Sum Nord- og polarområdene

490 447 000

Internasjonalt klimaarbeid

1481

Klimakvoter:

1

Driftsutgifter, kan overføres

2 649 000

22

Internasjonalt samarbeid om utslippsreduksjoner, kan overføres

85 000 000

87 649 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak:

1

Driftsutgifter

101 540 000

73

Klima- og skogsatsingen, kan overføres

2 976 847 000

3 078 387 000

Sum Internasjonalt klimaarbeid

3 166 036 000

Sum Klima- og miljødepartementet

19 977 833 000

Finansdepartementet

Finansadministrasjon

1600

Finansdepartementet:

1

Driftsutgifter

423 537 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

96 382 000

70

Forskning på og allmennopplysning om finansmarkedet

14 300 000

534 219 000

1602

Finanstilsynet:

1

Driftsutgifter

464 518 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

36 000 000

500 518 000

1605

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring:

1

Driftsutgifter

909 884 000

22

Opplæringskontoret OK stat

11 200 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

17 900 000

938 984 000

Sum Finansadministrasjon

1 973 721 000

Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

1610

Tolletaten:

1

Driftsutgifter

1 697 395 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

134 800 000

1 832 195 000

1618

Skatteetaten:

1

Driftsutgifter

7 379 848 000

21

Spesielle driftsutgifter

222 400 000

22

Større IT-prosjekter, kan overføres

549 400 000

23

Spesielle driftsutgifter, a-ordningen

100 088 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

146 300 000

50

Skatte- og avgiftsforskning

6 400 000

8 404 436 000

1619

Skatteklagenemnda:

1

Driftsutgifter

73 803 000

73 803 000

Sum Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

10 310 434 000

Offisiell statistikk

1620

Statistisk sentralbyrå:

1

Driftsutgifter

691 423 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

219 308 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

3 700 000

914 431 000

Sum Offisiell statistikk

914 431 000

Andre formål

1632

Kompensasjon for merverdiavgift:

61

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning

30 200 000 000

72

Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning

2 500 000 000

32 700 000 000

1633

Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

9 300 000 000

9 300 000 000

1645

Statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter:

23

Spesielle driftsutgifter til administrasjon av statlig garantiordning for små og mellomstore bedrifter

4 000 000

4 000 000

Sum Andre formål

42 004 000 000

Statsgjeld, renter og avdrag mv.

1650

Statsgjeld, renter mv.:

89

Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

11 529 700 000

11 529 700 000

1651

Statsgjeld, avdrag og innløsning:

98

Avdrag på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

78 457 000 000

78 457 000 000

Sum Statsgjeld, renter og avdrag mv.

89 986 700 000

Sum Finansdepartementet

145 189 286 000

Forsvarsdepartementet

1700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter

671 512 000

21

Spesielle driftsutgifter, overslagsbevilgning

144 941 000

22

IKT-virksomhet, kan overføres

531 645 000

43

Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres

5 991 000

52

Overføringer til statlige forvaltningsorganer

4 300 000

53

Risikokapital, NATOs innovasjonsfond

13 300 000

60

Overføringer til kommuner og fylkeskommuner

1 550 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

82 210 000

73

Forskning og utvikling, kan overføres

96 097 000

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter, kan overføres

653 361 000

79

Militær støtte til Ukraina, kan overføres, kan nyttes under kap. 1710, post 01 og 47, kap. 1720, post 01 og kap. 1760, post 01 og 45

572 000 000

90

Kapitalinnskudd, NATOs innovasjonsfond

24 680 000

2 801 587 000

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter, kan overføres

5 505 151 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres

3 993 600 000

9 498 751 000

1716

Forsvarets forskningsinstitutt:

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

252 010 000

252 010 000

1720

Forsvaret:

1

Driftsutgifter

35 432 556 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

44 305 000

35 476 861 000

1735

Etterretningstjenesten:

21

Spesielle driftsutgifter

2 955 881 000

2 955 881 000

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45

2 106 718 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres

147 690 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

21 296 264 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel, kan overføres

470 000 000

75

Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 44

123 208 000

24 143 880 000

1791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

703 934 000

703 934 000

Sum Forsvarsdepartementet

75 832 904 000

Olje- og energidepartementet

Administrasjon

1800

Olje- og energidepartementet:

1

Driftsutgifter

210 637 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 50, 71 og 72

36 000 000

50

Overføring til andre forvaltningsorganer, kan overføres

5 000 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv.

8 800 000

71

Norsk Oljemuseum

15 300 000

72

Tilskudd til petroleums- og energiformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

4 000 000

279 737 000

Sum Administrasjon

279 737 000

Petroleum

1810

Oljedirektoratet:

1

Driftsutgifter

329 000 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

105 000 000

23

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres

65 400 000

499 400 000

Sum Petroleum

499 400 000

Energi og vannressurser

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Driftsutgifter

724 500 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

75 500 000

22

Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 45, 60 og 72

263 000 000

23

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres

67 600 000

25

Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser

110 000 000

26

Reguleringsmyndigheten for energi

67 500 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 22

25 000 000

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 72

113 000 000

62

Tilbakeføring av produksjonsavgift fra landbasert vindkraft

82 500 000

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 60

6 000 000

73

Tilskudd til utjevning av overføringstariffer

20 000 000

74

Tilskudd til museums- og kulturminnetiltak, kan overføres

7 000 000

75

Stønad til husholdninger for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning

44 700 000 000

46 261 600 000

Sum Energi og vannressurser

46 261 600 000

Klima, industri og teknologi

1850

Klima, industri og teknologi:

50

Forskning og teknologiutvikling for fremtidens energisystem

993 500 000

70

Gassnova SF

97 500 000

71

Teknologisenter Mongstad

161 000 000

72

Langskip - fangst og lagring av CO2, kan overføres

3 580 000 000

75

Norwegian Energy Partners

34 500 000

4 866 500 000

Sum Klima, industri og teknologi

4 866 500 000

Sum Olje- og energidepartementet

51 907 237 000

Ymse

2309

Tilfeldige utgifter:

1

Driftsutgifter

9 950 000 000

9 950 000 000

Sum Ymse

9 950 000 000

Statsbankene

2410

Statens lånekasse for utdanning:

1

Driftsutgifter

418 306 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 01

15 610 000

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

8 509 308 000

70

Utdanningsstipend, overslagsbevilgning

3 773 257 000

71

Andre stipend, overslagsbevilgning

531 804 000

72

Rentestøtte, overslagsbevilgning

2 720 001 000

73

Avskrivninger, overslagsbevilgning

918 015 000

74

Tap på utlån

415 500 000

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

37 413 186 000

54 714 987 000

2412

Husbanken:

1

Driftsutgifter

365 661 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

11 810 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

63 528 000

71

Tap på lån

27 000 000

72

Rentestøtte

800 000

90

Nye lån, overslagsbevilgning

20 807 000 000

21 275 799 000

2421

Innovasjon Norge:

50

Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

798 650 000

70

Basiskostnader

169 500 000

71

Innovative næringsmiljøer, kan overføres

115 500 000

74

Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres

541 500 000

75

Grønn plattform, kan nyttes under post 50, 71 og 76

207 900 000

76

Miljøteknologi, kan overføres

400 846 000

90

Lån fra statskassen til utlånsvirksomhet, overslagsbevilgning

65 200 000 000

67 433 896 000

2426

Siva SF:

70

Tilskudd

11 600 000

71

Tilskudd til testfasiliteter

188 300 000

72

Risikokapital

35 000 000

90

Lån, overslagsbevilgning

70 000 000

95

Kapitalinnskudd

65 000 000

369 900 000

2429

Eksportkredittordningen:

90

Utlån

6 000 000 000

6 000 000 000

Sum Statsbankene

149 794 582 000

Statlig petroleumsvirksomhet

2440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

30

Investeringer

28 300 000 000

28 300 000 000

Sum Statlig petroleumsvirksomhet

28 300 000 000

Statens forvaltningsbedrifter

2445

Statsbygg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-5 820 000 000

2 Driftsutgifter

2 270 404 000

3 Avskrivninger

1 548 000 000

4 Renter av statens kapital

1 677 000 000

-324 596 000

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

262 700 000

31

Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

61 200 000

32

Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter, kan overføres

277 000 000

33

Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

6 139 450 000

34

Videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter, kan overføres

850 000 000

39

Byggelånsrenter, kan overføres

490 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

326 266 000

49

Kjøp av eiendommer, kan overføres

805 976 000

8 887 996 000

2460

Eksportfinansiering Norge:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-193 000 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

290 286 000

97 286 000

25

Forvaltning av midlertidig lånegarantiordning ifb. krigen i Ukraina

500 000

90

Utbetaling ifølge trekkfullmakt - alminnelig garantiordning

1 000 000 000

1 097 786 000

2470

Statens pensjonskasse:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning

-675 000 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

544 000 000

3 Avskrivninger

85 000 000

4 Renter av statens kapital

1 000 000

5 Til investeringsformål

30 000 000

-15 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

140 945 000

125 945 000

Sum Statens forvaltningsbedrifter

10 111 727 000

Folketrygden

Foreldrepenger

2530

Foreldrepenger:

70

Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning

24 690 000 000

71

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning

750 000 000

72

Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning

610 000 000

73

Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning

41 000 000

26 091 000 000

Sum Foreldrepenger

26 091 000 000

Arbeidsliv

2540

Stønad under arbeidsledighet til fiskere og fangstmenn:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

80 000 000

80 000 000

2541

Dagpenger:

70

Dagpenger, overslagsbevilgning

9 057 800 000

9 057 800 000

2542

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.:

70

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning

755 000 000

755 000 000

Sum Arbeidsliv

9 892 800 000

Sosiale formål

2620

Stønad til enslig mor eller far:

70

Overgangsstønad, overslagsbevilgning

1 520 000 000

72

Stønad til barnetilsyn til enslig mor eller far i arbeid, overslagsbevilgning

104 000 000

73

Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning

15 000 000

1 639 000 000

2650

Sykepenger:

70

Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning

45 780 000 000

71

Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning

1 470 000 000

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

1 731 000 000

75

Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning

2 729 000 000

76

Tilskudd til ekspertbistand og kompetansetiltak for sykmeldte, kan overføres

105 300 000

51 815 300 000

2651

Arbeidsavklaringspenger:

70

Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning

35 800 000 000

71

Tilleggsstønad, overslagsbevilgning

166 000 000

72

Legeerklæringer

460 000 000

36 426 000 000

2655

Uførhet:

70

Uføretrygd, overslagsbevilgning

118 030 000 000

75

Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning

76 000 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning

34 000 000

118 140 000 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.:

70

Grunnstønad, overslagsbevilgning

1 585 000 000

71

Hjelpestønad, overslagsbevilgning

1 820 000 000

72

Stønad til servicehund

9 390 000

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

117 000 000

74

Tilskudd til biler

750 000 000

75

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler

4 040 000 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

355 000 000

77

Ortopediske hjelpemidler

2 070 000 000

78

Høreapparater

915 000 000

79

Aktivitetshjelpemidler til personer over 26 år

56 780 000

11 718 170 000

2670

Alderdom:

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning

88 390 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

178 030 000 000

72

Inntektspensjon, overslagsbevilgning

15 610 000 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning

7 300 000 000

289 330 000 000

2680

Etterlatte:

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning

1 150 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

840 000 000

72

Særtillegg, overslagsbevilgning

92 000 000

74

Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning

300 000

75

Stønad til barnetilsyn til gjenlevende i arbeid, overslagsbevilgning

2 900 000

2 085 200 000

2686

Stønad ved gravferd:

70

Stønad ved gravferd, overslagsbevilgning

295 000 000

295 000 000

Sum Sosiale formål

511 448 670 000

Helsetjenester

2711

Spesialisthelsetjeneste mv.:

70

Spesialisthjelp

2 607 400 000

71

Psykologhjelp

418 000 000

72

Tannbehandling

2 550 000 000

76

Private laboratorier og røntgeninstitutt

1 198 500 000

6 773 900 000

2751

Legemidler mv.:

70

Legemidler

12 825 500 000

71

Legeerklæringer

19 000 000

72

Medisinsk forbruksmateriell

2 188 000 000

15 032 500 000

2752

Refusjon av egenbetaling:

72

Egenandelstak

8 114 000 000

8 114 000 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.:

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71

524 000 000

70

Allmennlegehjelp

7 046 750 000

71

Fysioterapi, kan nyttes under post 62

1 474 400 000

72

Jordmorhjelp

85 000 000

73

Kiropraktorbehandling

215 000 000

75

Logopedisk og ortoptisk behandling

240 000 000

9 585 150 000

2756

Andre helsetjenester:

70

Helsetjenester i annet EØS-land

15 000 000

71

Helsetjenester i utlandet mv.

455 000 000

72

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

275 000 000

745 000 000

2790

Andre helsetiltak:

70

Bidrag

242 000 000

242 000 000

Sum Helsetjenester

40 492 550 000

Sum Folketrygden

587 925 020 000

Statens pensjonsfond utland

2800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring til fondet

1 384 301 000 000

1 384 301 000 000

Sum Statens pensjonsfond utland

1 384 301 000 000

Totale utgifter:

3 358 329 183 000

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Inntekter:

Inntekter under departementene

Regjeringen

3024

Regjeringsadvokaten:

1

Erstatning for utgifter i rettssaker

21 300 000

21 300 000

Sum Regjeringen

21 300 000

Stortinget og tilknyttede organ

3041

Stortinget:

1

Salgsinntekter

5 700 000

3

Leieinntekter

2 300 000

8 000 000

3051

Riksrevisjonen:

1

Refusjon innland

2 000 000

2

Refusjon utland

300 000

2 300 000

Sum Stortinget og tilknyttede organ

10 300 000

Utenriksdepartementet

3100

Utenriksdepartementet:

1

Diverse gebyrer ved utenriksstasjonene

29 700 000

2

Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene

170 000 000

5

Refusjon spesialutsendinger mv.

45 040 000

90

Tilbakebetaling av nødlån fra utlandet

318 000

245 058 000

Sum Utenriksdepartementet

245 058 000

Kunnskapsdepartementet

3220

Utdanningsdirektoratet:

1

Inntekter ved oppdrag

2 478 000

2 478 000

3222

Statlige skoler og fjernundervisningstjenester:

2

Salgsinntekter mv.

20 986 000

20 986 000

3223

Diamanten skole:

2

Salgsinntekter mv.

685 000

685 000

3225

Tiltak i grunnopplæringen:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

76 128 000

76 128 000

3230

Statlig spesialpedagogisk tjeneste:

1

Inntekter ved oppdrag

25 750 000

2

Salgsinntekter mv.

7 514 000

33 264 000

3242

Norges grønne fagskole - Vea:

2

Salgsinntekter mv.

6 261 000

61

Refusjon fra fylkeskommuner

379 000

6 640 000

3256

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse:

1

Inntekter ved oppdrag

1 649 000

2

Inntekter fra refusjoner mv.

28 108 000

29 757 000

3271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen:

1

Inntekter ved oppdrag

4 120 000

2

Salgsinntekter mv.

665 000

4 785 000

3275

Tiltak for høyere utdanning og forskning:

1

Inntekter ved oppdrag

10 000

10 000

3288

Internasjonale samarbeidstiltak:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

16 414 000

16 414 000

Sum Kunnskapsdepartementet

191 147 000

Kultur- og likestillingsdepartementet

3300

Kultur- og likestillingsdepartementet:

1

Ymse inntekter

96 000

96 000

3320

Norsk kulturråd:

1

Ymse inntekter

4 676 000

4 676 000

3322

Bygg og offentlige rom:

1

Ymse inntekter

149 000

2

Inntekter ved oppdrag

34 342 000

34 491 000

3323

Musikk og scenekunst:

1

Ymse inntekter

372 000

2

Billett- og salgsinntekter m.m.

31 040 000

31 412 000

3325

Allmenne kulturformål:

1

Ymse inntekter

2 341 000

2 341 000

3326

Språk- og bibliotekformål:

1

Ymse inntekter

22 675 000

2

Inntekter ved oppdrag

17 564 000

40 239 000

3327

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.:

1

Ymse inntekter

33 130 000

2

Inntekter ved oppdrag

4 426 000

37 556 000

3329

Arkivformål:

1

Ymse inntekter

2 341 000

2

Inntekter ved oppdrag

5 505 000

7 846 000

3334

Film- og dataspillformål:

1

Ymse inntekter

6 439 000

2

Inntekter ved oppdrag

7 412 000

13 851 000

3335

Medieformål:

2

Inntekter ved oppdrag

3 120 000

3 120 000

3339

Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser:

2

Gebyr - lotterier

8 695 000

4

Gebyr - stiftelser

180 000

7

Inntekter ved oppdrag

7 539 000

16 414 000

Sum Kultur- og likestillingsdepartementet

192 042 000

Justis- og beredskapsdepartementet

3400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Diverse inntekter

6 073 000

2

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

1 079 000

7 152 000

3410

Domstolene:

1

Rettsgebyr

270 861 000

2

Saks- og gebyrinntekter jordskiftedomstolene

20 850 000

3

Diverse refusjoner

1 760 000

4

Vernesaker jordskiftedomstolene

2 426 000

295 897 000

3411

Domstoladministrasjonen:

3

Diverse refusjoner

300 000

300 000

3430

Kriminalomsorgen:

2

Arbeidsdriftens inntekter

108 421 000

3

Andre inntekter

22 804 000

4

Tilskudd

2 647 000

133 872 000

3432

Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter:

3

Andre inntekter

1 173 000

1 173 000

3433

Konfliktrådet:

2

Refusjoner

6 000

6 000

3440

Politiet:

1

Gebyr - pass og våpen

718 795 000

2

Refusjoner mv.

222 506 000

3

Salgsinntekter

51 651 000

4

Gebyr - vaktselskap og etterkontroll av deaktiverte skytevåpen

4 828 000

6

Gebyr - utlendingssaker

304 187 000

7

Gebyr - sivile gjøremål

721 078 000

8

Refusjoner fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger

94 100 000

2 117 145 000

3442

Politihøgskolen:

2

Diverse inntekter

17 147 000

3

Inntekter fra Justissektorens kurs- og øvingssenter

11 228 000

28 375 000

3444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

2

Refusjoner

19 237 000

19 237 000

3451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Gebyr

128 403 000

2

Refusjoner driftsutgifter Nødnett

35 795 000

3

Diverse inntekter

27 467 000

4

Refusjoner større utstyrsanskaffelser og vedlikehold Nødnett

78 909 000

5

Abonnementsinntekter og refusjoner Nødnett

514 236 000

6

Refusjoner

7 425 000

792 235 000

3453

Sivil klareringsmyndighet:

1

Gebyr

1 750 000

1 750 000

3454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Refusjoner

29 968 000

29 968 000

3457

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Inntekter

35 338 000

35 338 000

3469

Vergemålsordningen:

1

Vergemåls-/representantordning, ODA-godkjente utgifter

8 550 000

8 550 000

3470

Fri rettshjelp:

1

Tilkjente saksomkostninger m.m.

4 571 000

2

Fri rettshjelp, ODA-godkjente utgifter

5 668 000

10 239 000

3473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Diverse inntekter

5 000

5 000

3481

Samfunnet Jan Mayen:

1

Refusjoner og andre inntekter

6 836 000

6 836 000

3490

Utlendingsdirektoratet:

1

Assistert retur fra Norge for asylsøkere med avslag, ODA-godkjente utgifter

2 763 000

3

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter

54 546 000

4

Asylmottak, ODA-godkjente utgifter

1 233 956 000

5

Refusjonsinntekter

2 678 000

6

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter

18 715 000

7

Tolk og oversettelse, ODA-godkjente utgifter

20 769 000

8

Internasjonalt migrasjonsarbeid og reintegrering i hjemlandet, ODA-godkjente utgifter

28 167 000

1 361 594 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

4 849 672 000

Kommunal- og distriktsdepartementet

3505

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Gebyrinntekter, lån

37 000 000

90

Tilbakebetaling av lån

8 100 000 000

8 137 000 000

3506

Yrkesskadeforsikring:

1

Premieinntekter

80 000 000

80 000 000

3507

Gruppelivsforsikring:

1

Premieinntekter

103 000 000

103 000 000

3510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

2

Diverse inntekter

42 427 000

3

Brukerbetaling

70 350 000

112 777 000

3525

Statsforvalterne:

1

Inntekter ved oppdrag

185 294 000

185 294 000

3533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

2

Diverse inntekter

5 140 000

5 140 000

3540

Digitaliseringsdirektoratet:

3

Diverse inntekter

2 285 000

5

Bruk av nasjonale fellesløsninger

191 200 000

7

Tjenesteeierfinansiert drift av Altinn

136 000 000

329 485 000

3542

Internasjonalt samarbeid:

1

Refusjon fra Utenriksdepartementet

2 713 000

2 713 000

3543

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Diverse gebyrer

309 000

309 000

3563

Internasjonalt reindriftssenter:

2

Diverse inntekter

3 009 000

3 009 000

3585

Husleietvistutvalget:

1

Gebyrer

2 736 000

2 736 000

3587

Direktoratet for byggkvalitet:

4

Gebyrer

34 875 000

85

Diverse inntekter

115 000

34 990 000

3595

Statens kartverk:

1

Gebyrinntekter tinglysing

488 000 000

2

Salg og abonnement m.m.

122 302 000

3

Samfinansiering

179 120 000

789 422 000

Sum Kommunal- og distriktsdepartementet

9 785 875 000

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

3605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Administrasjonsvederlag

10 595 000

4

Tolketjenester

4 510 000

5

Oppdragsinntekter mv.

19 880 000

34 985 000

3634

Arbeidsmarkedstiltak:

85

Innfordring av feilutbetalinger, arbeidsmarkedstiltak

5 000 000

5 000 000

3635

Ventelønn mv.:

1

Refusjon statlig virksomhet mv.

1 900 000

1 900 000

3640

Arbeidstilsynet:

4

Kjemikaliekontroll, gebyrer

5 150 000

6

Refusjoner

3 600 000

7

Byggesaksbehandling, gebyrer

23 695 000

8

Refusjon utgifter regionale verneombud

17 910 000

85

Tvangsmulkt

7 175 000

86

Overtredelsesgebyrer

29 450 000

86 980 000

3642

Petroleumstilsynet:

2

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet

8 475 000

3

Gebyr tilsyn

82 215 000

90 690 000

3671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

4

Tilskudd til integreringsprosjekter i asylmottak i regi av frivillige organisasjoner, ODA-godkjente utgifter

12 240 000

12 240 000

3672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

39 415 000

39 415 000

Sum Arbeids- og inkluderingsdepartementet

271 210 000

Helse- og omsorgsdepartementet

3701

E-helse, helseregistre mv.:

2

Diverse inntekter

4 653 000

4 653 000

3704

Norsk helsearkiv:

2

Diverse inntekter

3 237 000

3 237 000

3710

Vaksiner mv.:

3

Vaksinesalg

279 686 000

279 686 000

3714

Folkehelse:

4

Gebyrinntekter

13 040 000

13 040 000

3732

Regionale helseforetak:

80

Renter på investeringslån

326 000 000

85

Avdrag på investeringslån f.o.m. 2008

725 000 000

90

Avdrag på investeringslån t.o.m. 2007

591 100 000

1 642 100 000

3740

Helsedirektoratet:

2

Diverse inntekter

21 689 000

4

Gebyrinntekter

41 051 000

5

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

87 000 000

149 740 000

3741

Norsk pasientskadeerstatning:

2

Diverse inntekter

7 312 000

50

Premie fra private

17 518 000

24 830 000

3742

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

50

Premie fra private

2 380 000

2 380 000

3745

Folkehelseinstituttet:

2

Diverse inntekter

204 674 000

204 674 000

3746

Statens legemiddelverk:

2

Diverse inntekter

36 834 000

4

Registreringsgebyr

87 067 000

123 901 000

3747

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet:

2

Diverse inntekter

18 837 000

4

Gebyrinntekter

40 569 000

59 406 000

3748

Statens helsetilsyn:

2

Diverse inntekter

1 000 000

1 000 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

2 508 647 000

Barne- og familiedepartementet

3841

Samliv og konfliktløsning:

1

Gebyrinntekter for fastsettelse av bidrag

25 381 000

70

Refusjon fra bidragspliktige

190 000 000

215 381 000

3842

Familievern:

1

Diverse inntekter

828 000

828 000

3847

EUs ungdomsprogram:

1

Tilskudd fra Europakommisjonen

5 964 000

5 964 000

3855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Diverse inntekter

3 392 000

2

Barnetrygd

3 959 000

60

Kommunale egenandeler

2 566 885 000

2 574 236 000

3856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

121 979 000

121 979 000

3858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten:

1

Diverse inntekter

544 000

544 000

3868

Forbrukertilsynet:

2

Tilskudd

2 629 000

2 629 000

Sum Barne- og familiedepartementet

2 921 561 000

Nærings- og fiskeridepartementet

3900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Ymse inntekter og refusjoner knyttet til ordinære driftsutgifter

188 000

3

Inntekter fra forvaltning av grunneiendom på Svalbard

11 700 000

70

Garantipremie fra garantiordning luftfart

39 000 000

50 888 000

3902

Justervesenet:

1

Gebyrinntekter

18 010 000

3

Inntekter fra salg av tjenester

28 115 000

4

Oppdragsinntekter

100 000

46 225 000

3903

Norsk akkreditering:

1

Gebyrinntekter og andre inntekter

48 665 000

48 665 000

3904

Brønnøysundregistrene:

1

Gebyrinntekter

567 400 000

2

Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter

33 085 000

600 485 000

3905

Norges geologiske undersøkelse:

3

Oppdragsinntekter og andre inntekter

74 975 000

74 975 000

3906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Leie av bergrettigheter og eiendommer

100 000

2

Behandlingsgebyrer

800 000

86

Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt

1 000 000

1 900 000

3909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

1

Tilbakeføring av tilskudd

3 000 000

3 000 000

3910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR

233 195 000

2

Maritime personellsertifikater

21 135 000

3

Diverse inntekter

500 000

4

Gebyrer for skip i NIS

66 475 000

86

Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt

4 800 000

326 105 000

3911

Konkurransetilsynet:

3

Refusjoner og andre inntekter

200 000

86

Lovbruddsgebyr

100 000

300 000

3912

Klagenemndssekretariatet:

1

Klagegebyr

900 000

2

Refusjoner og andre inntekter

200 000

87

Overtredelsesgebyr

100 000

1 200 000

3916

Kystverket:

2

Andre inntekter

13 800 000

13 800 000

3917

Fiskeridirektoratet:

1

Diverse inntekter

1 200 000

5

Saksbehandlingsgebyr

30 315 000

86

Forvaltningssanksjoner

10 000 000

41 515 000

3923

Havforskningsinstituttet:

1

Oppdragsinntekter

436 140 000

436 140 000

3926

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy:

1

Oppdragsinntekter

191 010 000

191 010 000

3935

Patentstyret:

1

Inntekter av informasjonstjenester

4 800 000

2

Inntekter knyttet til NPI

4 600 000

3

Gebyrer immaterielle rettigheter

105 735 000

115 135 000

3936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Gebyrer

700 000

700 000

3940

Internasjonaliseringstiltak:

71

Tilbakebetaling av støtte ved kapitalvareeksport

4 500 000

4 500 000

3950

Forvaltning av statlig eierskap:

96

Salg av aksjer

25 000 000

25 000 000

3951

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS:

90

Avdrag

20 900 000

20 900 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

2 002 443 000

Landbruks- og matdepartementet

4100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Refusjoner m.m.

135 000

135 000

4115

Mattilsynet:

1

Gebyr m.m.

206 109 000

2

Driftsinntekter og refusjoner m.m.

6 288 000

212 397 000

4136

Norsk institutt for bioøkonomi:

30

Husleie

19 915 000

19 915 000

4141

Høstbare viltressurser - jegerprøve, tilskudd til organisasjoner m.m.:

1

Jegerprøve, gebyr m.m.

4 071 000

4 071 000

4142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsinntekter, refusjoner m.m.

47 853 000

47 853 000

4150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

85

Markedsordningen for korn

50 000

50 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

284 421 000

Samferdselsdepartementet

4300

Samferdselsdepartementet:

1

Refusjon fra Utenriksdepartementet

700 000

700 000

4312

Avinor AS:

90

Avdrag på lån

444 400 000

444 400 000

4313

Luftfartstilsynet:

1

Gebyrinntekter

167 600 000

167 600 000

4320

Statens vegvesen:

1

Salgsinntekter m.m.

172 300 000

2

Diverse gebyrer

450 000 000

3

Refusjoner fra forsikringsselskaper

125 800 000

4

Billettinntekter fra riksveiferjedriften

689 900 000

1 438 000 000

4330

Særskilte transporttiltak:

1

Gebyrer

20 000 000

20 000 000

4331

Infrastrukturfond:

95

Tilbakebetaling av fondskapital

100 000 000 000

100 000 000 000

4352

Jernbanedirektoratet:

1

Diverse inntekter

4 500 000

4 500 000

4354

Statens jernbanetilsyn:

1

Gebyrer for tilsyn med tau- og kabelbaner og fornøyelsesinnretninger

14 400 000

14 400 000

Sum Samferdselsdepartementet

102 089 600 000

Klima- og miljødepartementet

4400

Klima- og miljødepartementet:

2

Diverse inntekter

496 000

3

Refusjon fra Utenriksdepartementet

30 473 000

30 969 000

4411

Artsdatabanken:

2

Diverse inntekter

442 000

442 000

4420

Miljødirektoratet:

1

Oppdrag og andre diverse inntekter

10 269 000

4

Gebyrer, forurensningsområdet

56 895 000

6

Gebyrer, statsforvalterembetenes miljøvernavdelinger

37 595 000

7

Gebyrer, kvotesystemet

4 720 000

9

Internasjonale oppdrag

37 878 000

40

Salg av eiendom og festetomter i statlig sikrede friluftsområder

1 500 000

50

Overføringer fra andre statlige regnskaper

6 000 000

154 857 000

4423

Radioaktiv forurensning i det ytre miljø:

1

Gebyrer, radioaktiv forurensning

1 079 000

1 079 000

4429

Riksantikvaren:

2

Refusjoner og diverse inntekter

2 303 000

9

Internasjonale oppdrag

4 023 000

6 326 000

4471

Norsk Polarinstitutt:

1

Salgs- og utleieinntekter

7 018 000

3

Inntekter fra diverse tjenesteyting

68 808 000

21

Inntekter, Antarktis

15 372 000

91 198 000

4481

Salg av klimakvoter:

1

Salgsinntekter

2 594 562 000

2 594 562 000

Sum Klima- og miljødepartementet

2 879 433 000

Finansdepartementet

4600

Finansdepartementet:

2

Diverse refusjoner

50 000

50 000

4602

Finanstilsynet:

3

Saksbehandlingsgebyr

13 200 000

86

Vinningsavståelse og overtredelsesgebyr mv.

500 000

13 700 000

4605

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring:

1

Økonomitjenester

166 400 000

2

Opplæringskontoret OK stat

17 200 000

183 600 000

4610

Tolletaten:

1

Særskilt vederlag for tolltjenester

7 900 000

2

Andre inntekter

2 300 000

4

Diverse refusjoner

1 100 000

5

Refusjon fra Avinor AS

26 800 000

85

Tvangsmulkt og overtredelsesgebyr

23 000 000

61 100 000

4618

Skatteetaten:

1

Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr

42 000 000

3

Andre inntekter

6 500 000

5

Gebyr for utleggsforretninger

109 000 000

7

Gebyr for bindende forhåndsuttalelser

5 000 000

11

Gebyr på kredittdeklarasjoner

3 100 000

85

Inngått på tapsførte lån mv.

240 000 000

86

Bøter, inndragninger mv.

2 118 000 000

87

Trafikantsanksjoner

60 000 000

88

Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret

230 000 000

89

Overtredelsesgebyr

5 000 000

2 818 600 000

4620

Statistisk sentralbyrå:

2

Oppdragsinntekter

222 808 000

85

Tvangsmulkt

10 000 000

232 808 000

4634

Kompensasjon for inntektssvikt som følge av virusutbruddet:

85

Tilskudd til støtteberettigete virksomheter - tilbakebetaling

1 000 000

86

Lønnsstøtte til foretak rammet av smitteverntiltak - tilbakebetaling

1 000 000

2 000 000

Sum Finansdepartementet

3 311 858 000

Forsvarsdepartementet

4700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter

9 916 000

2

IKT-virksomhet, inntekter

95 920 000

105 836 000

4710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsinntekter

4 765 741 000

47

Salg av eiendom

557 000 000

5 322 741 000

4720

Forsvaret:

1

Driftsinntekter

878 719 000

878 719 000

4760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsinntekter

33 519 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter

1 486 933 000

48

Fellesfinansierte investeringer, inntekter

470 000 000

1 990 452 000

4791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsinntekter

591 001 000

591 001 000

4799

Militære bøter:

86

Militære bøter

500 000

500 000

Sum Forsvarsdepartementet

8 889 249 000

Olje- og energidepartementet

4800

Olje- og energidepartementet:

70

Garantiprovisjon, Gassco

1 700 000

1 700 000

4810

Oljedirektoratet:

1

Gebyrinntekter

29 400 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

65 400 000

94 800 000

4820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Gebyrinntekter

42 000 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

67 653 000

40

Flom- og skredforebygging

38 000 000

147 653 000

Sum Olje- og energidepartementet

244 153 000

Ymse inntekter

5309

Tilfeldige inntekter:

29

Ymse

400 000 000

400 000 000

5310

Statens lånekasse for utdanning:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

5 000 000

29

Termingebyrer

1 938 000

89

Purregebyrer

78 555 000

90

Redusert lån og rentegjeld

13 410 403 000

93

Omgjøring av utdanningslån til stipend

7 925 645 000

21 421 541 000

5312

Husbanken:

1

Gebyrer m.m.

8 000 000

11

Diverse inntekter

92 700 000

90

Avdrag

13 893 000 000

13 993 700 000

5325

Innovasjon Norge:

70

Låneprovisjoner

73 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

63 300 000 000

92

Låneordning for pakkereisearrangører - avdrag

38 000 000

63 411 000 000

5326

Siva SF:

70

Låne- og garantiprovisjoner

7 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

70 000 000

77 000 000

5329

Eksportkredittordningen:

70

Gebyrer m.m.

20 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

8 800 000 000

8 820 000 000

5341

Avdrag på utestående fordringer:

95

Avdrag på lån til andre stater

700 000

98

Avdrag på egenbeholdning statsobligasjoner

6 000 000 000

6 000 700 000

5351

Overføring fra Norges Bank:

85

Overføring

8 600 000 000

8 600 000 000

Sum Ymse inntekter

122 723 941 000

Sum Inntekter under departementene

263 421 910 000

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

591 700 000 000

2 Driftsutgifter

-47 800 000 000

3 Lete- og feltutviklingsutgifter

-1 200 000 000

4 Avskrivninger

-27 000 000 000

5 Renter av statens kapital

-2 400 000 000

513 300 000 000

30

Avskrivninger

27 000 000 000

80

Renter av statens kapital

2 400 000 000

542 700 000 000

Sum Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

542 700 000 000

Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forvaltningsbedrifter i samband med nybygg, anlegg mv.

5460

Eksportfinansiering Norge:

71

Tilbakeføring fra gamle garantiordninger

12 000 000

77

Inntekter fra midlertidig lånegarantiordning ifb. krigen i Ukraina

1 000 000

90

Avdrag på lån knyttet til bruk av trekkfullmakt under Alminnelig garantiordning

1 000 000

14 000 000

5470

Statens pensjonskasse:

30

Avsetning til investeringsformål

30 000 000

30 000 000

5491

Avskrivning på statens kapital i statens forvaltningsbedrifter:

30

Avskrivninger

1 633 000 000

1 633 000 000

Sum Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forvaltningsbedrifter i samband med nybygg, anlegg mv.

1 677 000 000

Skatter og avgifter

5501

Skatter på formue og inntekt:

70

Trinnskatt mv.

95 378 000 000

72

Fellesskatt mv. fra personlige skattytere

137 120 000 000

74

Selskapsskatter mv. fra upersonlige skattytere utenom petroleum

155 600 000 000

75

Formuesskatt

9 700 000 000

76

Kildeskatt på utbytte

5 500 000 000

77

Kildeskatt på rentebetalinger

50 000 000

78

Kildeskatt på royaltybetalinger

500 000

79

Kildeskatt på leiebetalinger for visse fysiske eiendeler

110 000 000

403 458 500 000

5502

Finansskatt:

70

Skatt på lønn

2 500 000 000

71

Skatt på overskudd

2 500 000 000

5 000 000 000

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum:

71

Ordinær skatt på formue og inntekt

251 300 000 000

72

Særskatt på oljeinntekter

595 100 000 000

74

Arealavgift mv.

1 200 000 000

847 600 000 000

5508

Avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen:

70

CO2-avgift i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen

7 300 000 000

7 300 000 000

5509

Avgift på utslipp av NOX i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen:

70

Avgift

1 000 000

1 000 000

5511

Tollinntekter:

70

Toll

4 000 000 000

71

Auksjonsinntekter fra tollkvoter

285 000 000

4 285 000 000

5521

Merverdiavgift:

70

Merverdiavgift

392 950 000 000

392 950 000 000

5526

Avgift på alkohol:

70

Avgift på alkohol

15 000 000 000

15 000 000 000

5531

Avgift på tobakkvarer mv.:

70

Avgift på tobakkvarer mv.

7 450 000 000

7 450 000 000

5536

Avgift på motorvogner mv.:

71

Engangsavgift

7 290 000 000

72

Trafikkforsikringsavgift

11 000 000 000

73

Vektårsavgift

300 000 000

75

Omregistreringsavgift

1 575 000 000

20 165 000 000

5538

Veibruksavgift på drivstoff:

70

Veibruksavgift på bensin

4 360 000 000

71

Veibruksavgift på autodiesel

8 910 000 000

72

Veibruksavgift på naturgass og LPG

4 000 000

13 274 000 000

5540

Avgift på kraftproduksjon:

70

Avgift på kraftproduksjon

23 600 000 000

23 600 000 000

5541

Avgift på elektrisk kraft:

70

Avgift på elektrisk kraft

9 910 000 000

9 910 000 000

5542

Avgift på mineralolje mv.:

70

Grunnavgift på mineralolje mv.

500 000 000

71

Avgift på smøreolje mv.

110 000 000

610 000 000

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.:

70

CO2-avgift

14 934 000 000

71

Svovelavgift

3 000 000

14 937 000 000

5546

Avgift på forbrenning av avfall:

70

CO2-avgift

360 000 000

360 000 000

5547

Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier:

71

Tetrakloreten (PER)

1 000 000

1 000 000

5548

Miljøavgift på visse klimagasser:

70

Avgift på hydrofluorkarboner (HFK) og perfluorkarboner (PFK)

450 000 000

71

Avgift på SF6

45 000 000

495 000 000

5549

Avgift på utslipp av NOX:

70

Avgift på utslipp av NOX

50 000 000

50 000 000

5550

Miljøavgift på plantevernmidler:

70

Miljøavgift på plantevernmidler

65 000 000

65 000 000

5551

Avgifter knyttet til mineralvirksomhet:

70

Avgift knyttet til andre undersjøiske naturforekomster enn petroleum

1 200 000

71

Årsavgift knyttet til mineraler

10 500 000

11 700 000

5552

Avgift på produksjon av fisk:

70

Avgift på produksjon av fisk

700 000 000

700 000 000

5553

Avgift på viltlevende marine ressurser:

70

Avgift på viltlevende marine ressurser

100 000 000

100 000 000

5554

Avgift på landbasert vindkraft:

70

Avgift på landbasert vindkraft

471 200 000

471 200 000

5557

Avgift på sukker mv.:

70

Avgift på sukker mv.

200 000 000

200 000 000

5559

Avgift på drikkevareemballasje:

70

Grunnavgift på engangsemballasje

2 300 000 000

71

Miljøavgift på kartong

60 000 000

72

Miljøavgift på plast

40 000 000

73

Miljøavgift på metall

10 000 000

74

Miljøavgift på glass

5 000 000

2 415 000 000

5561

Flypassasjeravgift:

70

Flypassasjeravgift

1 850 000 000

1 850 000 000

5565

Dokumentavgift:

70

Dokumentavgift

12 400 000 000

12 400 000 000

5568

Sektoravgifter under Kultur- og likestillingsdepartementet:

71

Årsavgift - stiftelser

27 775 000

73

Refusjon - Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS

46 845 000

75

Kino- og videogramavgift

32 000 000

106 620 000

5570

Sektoravgifter under Kommunal- og distriktsdepartementet:

70

Sektoravgifter Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

262 613 000

262 613 000

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og inkluderingsdepartementet:

70

Petroleumstilsynet - sektoravgift

131 025 000

131 025 000

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdepartementet:

70

Legemiddeldetaljistavgift

68 385 000

72

Avgift utsalgssteder utenom apotek

2 700 000

73

Legemiddelleverandøravgift

223 000 000

74

Tilsynsavgift

3 770 000

75

Sektoravgift tobakk

18 952 000

316 807 000

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet:

71

Avgifter immaterielle rettigheter

160 000 000

72

Kontroll- og tilsynsavgift akvakultur

33 100 000

73

Årsavgift Merkeregisteret

8 600 000

74

Fiskeriforskningsavgift

345 600 000

75

Tilsynsavgift Justervesenet

26 700 000

76

Kontrollavgift fiskeflåten

46 500 000

77

Sektoravgifter Kystverket

984 433 000

1 604 933 000

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet:

70

Forskningsavgift på landbruksprodukter

190 000 000

72

Jeger- og fellingsavgifter

93 000 000

283 000 000

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet:

70

Sektoravgifter under Svalbards miljøvernfond

13 012 000

72

Fiskeravgifter

18 686 000

73

Påslag på nettariffen til Klima- og energifondet

690 000 000

721 698 000

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet:

70

Finanstilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene

508 318 000

508 318 000

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet:

70

Bidrag til kulturminnevern i regulerte vassdrag

55 000 000

71

Konsesjonsavgifter fra vannkraftutbygging

185 000 000

72

Dam- og beredskapstilsyn

72 000 000

312 000 000

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser:

70

Avgift på frekvenser mv.

394 000 000

394 000 000

Sum Skatter og avgifter

1 789 300 414 000

Renter og utbytte mv.

5603

Renter av statens kapital i statens forvaltningsbedrifter:

80

Renter av statens faste kapital

2 168 000 000

2 168 000 000

5605

Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer:

80

Av statskassens foliokonto i Norges Bank

5 879 300 000

81

Av verdipapirer og bankinnskudd i utenlandsk valuta

200 000

82

Av innenlandske verdipapirer

1 710 800 000

83

Av alminnelige fordringer

120 000 000

84

Av driftskreditt til statsbedrifter

746 200 000

86

Renter av lån til andre stater

100 000

89

Garantiprovisjon

40 000 000

8 496 600 000

5607

Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

80

Renter

1 842 000 000

1 842 000 000

5612

Renter fra Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS:

80

Renter

11 900 000

11 900 000

5613

Renter fra Siva SF:

80

Renter

11 700 000

11 700 000

5614

Renter under Eksportfinansiering Norge:

80

Renter fra lån til Alminnelig garantiordning

129 000 000

81

Renter fra Norwegian Air Shuttle ASA

68 000 000

197 000 000

5615

Husbanken:

80

Renter

5 244 000 000

5 244 000 000

5616

Kommunalbanken AS:

85

Aksjeutbytte

652 000 000

652 000 000

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning:

80

Renter

9 714 332 000

9 714 332 000

5619

Renter av lån til Avinor AS:

80

Renter

8 500 000

8 500 000

5625

Renter og utbytte fra Innovasjon Norge:

80

Renter på lån fra statskassen

675 000 000

81

Rentemargin, innovasjonslåneordningen

22 000 000

82

Låneordning for pakkereisearrangører - renter

3 600 000

85

Utbytte, lavrisikolåneordningen

100 000 000

800 600 000

5629

Renter fra eksportkredittordningen:

80

Renter

830 000 000

830 000 000

5631

Aksjer i AS Vinmonopolet:

85

Statens overskuddsandel

93 600 000

86

Utbytte

2 000

93 602 000

5652

Statskog SF - utbytte:

85

Utbytte

20 000 000

20 000 000

5656

Aksjer under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

85

Utbytte

30 220 400 000

30 220 400 000

5672

Bane NOR SF - utbytte:

85

Utbytte

63 000 000

63 000 000

5680

Statnett SF:

85

Utbytte

882 000 000

882 000 000

5685

Aksjer i Equinor ASA:

85

Utbytte

15 000 000 000

15 000 000 000

5692

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank:

85

Utbytte

86 400 000

86 400 000

5693

Utbytte av aksjer i diverse selskaper mv.:

85

Utbytte fra Folketrygdfondet

700 000

700 000

Sum Renter og utbytte mv.

76 342 734 000

Folketrygden

5700

Folketrygdens inntekter:

71

Trygdeavgift

176 310 500 000

72

Arbeidsgiveravgift

244 916 000 000

421 226 500 000

5701

Diverse inntekter:

71

Refusjon ved yrkesskade

800 000 000

80

Renter

1 000 000

86

Innkreving feilutbetalinger

1 400 000 000

87

Diverse inntekter

24 383 000

88

Hjelpemiddelsentraler mv.

83 000 000

2 308 383 000

5704

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs:

70

Dividende

195 000 000

195 000 000

5705

Refusjon av dagpenger:

70

Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs

23 000 000

71

Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge

200 000

72

Innkreving av forskutterte dagpenger

450 000 000

473 200 000

Sum Folketrygden

424 203 083 000

Statens pensjonsfond utland

5800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring fra fondet

257 048 499 000

257 048 499 000

Sum Statens pensjonsfond utland

257 048 499 000

Statslånemidler

5999

Statslånemidler:

90

Lån

3 635 543 000

3 635 543 000

Sum Statslånemidler

3 635 543 000

Totale inntekter:

3 358 329 183 000

Statslån o.a.

II

Andre fullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2023 kan:

ta opp nye langsiktige innenlandske statslån til et beløp inntil 125 000 mill. kroner.

ha utestående kortsiktige markedslån til et beløp inntil 100 000 mill. kroner.

ta imot innskudd i form av kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, og fra institusjoner som kan bli pålagt å plassere likviditet som kontolån til staten.

inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler, samt foreta sikkerhetsplasseringer knyttet til slike avtaler.

Utenriksdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 100 post 01

kap. 3100 post 05

kap. 140 post 01

kap. 3140 post 05

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under kap. 100 Utenriksdepartementet, post 90 Lån til norske borgere i utlandet, ved behov for bistand fra aktuelle transportselskaper ved evakuering av norske borgere i kriserammede land. Fullmakten gjelder i de tilfeller og på de betingelser som gjelder for denne typen bistand.

overskride bevilgningene under kap. 117 EØS-finansieringsordningene, post 77 EØS- finansieringsordningen 2014–2021, og post 78 Den norske finansieringsordningen 2014–2021, med en samlet øvre ramme på 525 mill. kroner som følge av usikkerhet i fremdrift og valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser gjennom avtale inngått med EU.

overskride bevilgningen under kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 70 Verdensbanken med inntil 18 mill. kroner som følge av valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser som dekkes av bevilgningen på posten.

overskride bevilgningen under kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond med inntil 19 mill. kroner som følge av valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser som dekkes av bevilgningen på posten.

overskride bevilgningen under kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette, med inntil 15 mill. kroner som følge av valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser som dekkes av bevilgningen på posten.

IV

Valutatap (disagio)/ Valutagevinst (agio)

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2023 gis fullmakt til å utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning valutatap (disagio)/valutagevinst (agio) som følge av justering av midlene ved utenriksstasjonene under kap. 100/3100 Utenriksdepartementet og kap. 140/3140 Utenriksdepartementet, postene 89 Valutatap (disagio)/Valutagevinst (agio).

V

Bruk av opptjente rentemidler

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt kan benyttes til tiltak som avtales mellom Utenriksdepartementet og den enkelte mottaker.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2023 kan gi tilsagn om:

støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

117

EØS-finansieringsordningene

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021

3 424 mill. kroner

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021

2 733 mill. kroner

162

Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi

70

Bærekraftig næringsutvikling og handel

100 mill. kroner

72

Fornybar energi

100 mill. kroner

tilskudd til en global finansieringsordning for kvinne- og barnehelse med inntil 5 400 mill. kroner samlet i perioden 2015–2023 under kap. 160 Helse, post 70 Helse.

tilskudd til Vaksinekoalisjonen CEPI med inntil 1 600 mill. kroner under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Inntil 1 000 mill. kroner gis i direkte støtte til CEPI i årene 2017–2021, og inntil 600 mill. kroner i årene 2021–2025. Hele eller deler av disse midlene har fra 2019 kunnet gå via en finansieringsmekanisme forvaltet av Verdensbanken eller IFFIm.

tilskudd til Vaksinekoalisjonen CEPI med inntil 1 000 mill. kroner samlet i perioden 2022-2026 under kap. 160 Helse, post 70 Helse.

tilskudd til Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM) med inntil 2 000 mill. kroner samlet i perioden 2023-2025 under kap. 160 Helse, post 70 Helse.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation (IFFlm) med inntil 2 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Tilsagnet skal finansiere epidemi- og pandemibekjempelse gjennom Vaksinekoalisjonen CEPI.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) med inntil 4 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisitation (IFFIm) med inntil 1 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike Stortinget sitt vedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.

tilskudd til Vaksinealliansen Gavi med inntil 6 250 mill. kroner i perioden 2021–2025 under kap. 160 Helse, post 70 Helse.

tilskudd til Det globale partnerskapet for utdanning (GPE) med inntil 1 850 mill. kroner i perioden 2021–2025 under kap. 161 Utdanning, forskning og faglig samarbeid, post 70 Utdanning.

tilskudd til Education Cannot Wait (ECW) for utdanning i krise og konflikt med inntil 500 mill. kroner samlet, fordelt på 380 mill. kroner under kap. 161 Utdanning, forskning og faglig samarbeid, post 70 Utdanning i perioden 2023-2026 og 120 mill. kroner under kap. 150 Humanitær bistand, post 70 Nødhjelp og humanitær bistand i perioden 2023-2025.

tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) med inntil 2 800 mill. kroner i perioden 2020–2023 under kap. 163 Klima, miljø og hav, post 70 Miljø og klima.

VII

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2023 kan inngå avtaler om forsikringsansvar for utstillinger ved visningsinstitusjoner i utlandet innenfor en total ramme for gamle og nye garantier på inntil 500 mill. kroner. Forsikringsansvaret omfatter tap og skade under transport, lagring og i visningsperioden.

VIII

Toårige budsjettvedtak

Stortinget samtykker i at Norge kan slutte seg til toårige budsjettvedtak i FAO, WHO, ILO, UNIDO, OECD, WTO, IAEA, IEA, Havbunnsmyndigheten, Den internasjonale havrettsdomstolen, Mekanismen for internasjonale straffedomstoler (MICT) og for regulært bidrag til FN.

Andre fullmakter

IX

Ettergivelse av fordringer

Stortinget samtykker i at Kongen i 2023 kan ettergi statlige fordringer på utviklingsland i samsvar med kriteriene i handlingsplanen av 2004 Om gjeldslette for utvikling innenfor den resterende ramme på 834 mill. kroner under Eksportfinansiering Norges (Eksfin) gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp på ettergivelsestidspunktet inklusive påløpte renter, belastes gjeldsplanens ramme og ettergis uten bevilgning over bistandsbudsjettet. Rammen belastes ikke ved en eventuell ettergivelse av statlige fordringer på Sudan som stammer fra den norske skipseksportkampanjen (1976–1980), jf. Prop. 110 S (2012–2013).

X

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2023 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av norske medlemskapskontingenter, pliktige bidrag og andre bidrag til internasjonale organisasjoner Norge er medlem av, kan foretas en gang i året.

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året dersom avtaler om samfinansiering med andre givere innenfor utviklingssamarbeidet tilsier det.

Eventuelle utbetalinger av regjeringens gave til TV-aksjoner kan i sin helhet utbetales som et engangsbeløp.

Utbetalinger av tilskudd til Climate Investment Funds (CIF) kan foretas i samsvar med fondets prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger av tilskudd til fond forvaltet av Verdensbankgruppen, Det internasjonale pengefondet (IMF), Afrikabanken, Asiabanken, Den interamerikanske utviklingsbanken, Den europeiske bank for gjenoppbygging og utvikling (EBRD), Nordisk utviklingsfond (NDF) og Det internasjonale fond for jordbruksutvikling (IFAD) kan foretas i henhold til regelverket til det enkelte fond.

Utbetalinger av tilskudd til Ukraine Trust Fund for Military Career Transition forvaltet av NATO, kan foretas i henhold til fondets regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til akutt nødhjelpsarbeid kan i enkelte tilfeller foretas for opptil ett år frem i tid når dette er påkrevd for å sikre raske og nødvendige investeringer.

Utbetalinger til Vaksinealliansen Gavi, Vaksinekoalisjonen CEPI og Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM) kan foretas årlig i tråd med organisasjonens finanseringsstrategi og regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) kan foretas i samsvar med fondets strategi og prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger under kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 72 Fornybar energi av samlet tilskudd på inntil 300 mill. kroner til garantiinstrumenter for fornybar energi i utviklingsland kan skje i samsvar med regelverket til den enkelte garantiinstitusjonen.

Tilskudd under kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 70 Bærekraftig næringsutvikling og handel, post 71 Matsikkerhet, fisk og landbruk, post 72 Fornybar energi, og kap. 163 Klima, miljø og hav, post 71 Bærekraftige hav og tiltak mot marin forsøpling, kan utbetales til avsetning for tap ved utlåns-, egenkapital- eller garantiinstrumenter hos tilskuddsmottaker.

Utbetalinger av tilskudd til fondsforvalter for fellesfond i FN kan skje i henhold til regelverket for det enkelte fond.

XI

Bruk av gjeldsbrev og raskere trekk på gjeldsbrev

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2023 kan fravike Bevilgningsreglementet § 3 annet ledd ved utstedelse av gjeldsbrev i forbindelse med kapitalpåfyllinger under Det internasjonale utviklingsfondet, Det asiatiske utviklingsfondet, Det afrikanske utviklingsfondet og Den globale miljøfasiliteten.

XII

Deltakelse i kapitaløkninger og fondspåfyllinger i internasjonale banker og fond

Stortinget samtykker i at:

Norge deltar, i forbindelse med formalisering av Sør-Sudans medlemskap i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB), i en selektiv kapitaløkning i banken, med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen UA 0,57 mill. (UA tilsvarer IMFs spesielle trekkrettigheter SDR). Innbetalingen foretas i løpet av årene 2016–2023, og belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond. Kapitaløkningen innebærer også en økning i den norske statsgarantien i AfDB med UA 8,93 mill. Garantiøkningen ble i sin helhet utløst ved første innbetaling av kapitaløkning i 2016.

Norge deltar i den 5. kapitaløkningen i Den internasjonale bank for rekonstruksjon og utvikling (IBRD) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av inntil USD 47,6 mill. i perioden 2020–2023, som belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 70 Verdensbanken. Den norske statsgarantien i IBRD økes samtidig med inntil USD 354 mill. Økningen i statsgarantien vil skje i takt med de årlige kapitalinnskuddene.

Norge deltar i kapitaløkningen i Det internasjonale finansieringsinstituttet (IFC) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av inntil USD 38,1 mill. innbetalt over perioden 2020–2025 som belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 70 Verdensbanken.

Norge deltar i den åttende kapitalpåfyllingen i Den globale miljøfasiliteten (GEF) med en innbetalt andel på 780 mill. kroner i perioden 1. juli 2022–30. juni 2025. Innbetalingene belastes kap. 163 Klima, miljø og hav, post 70 Miljø og klima.

Norge deltar i den 12. kapitalpåfylling i Det internasjonale fond for jordbruksutvikling (IFAD-12) med et bidrag på inntil 648 mill. kroner for perioden 2022–2024, innbetalt i tre bidrag på 216 mill. kroner per år. Innbetalingene belastes kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 71 Matsikkerhet, fisk og landbruk.

Norge deltar i den 7. generelle kapitaløkningen i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av UA 56,78 mill. (UA tilsvarer IMFs spesielle trekkrettigheter SDR) i perioden 2020–2027. Innbetalingene foretas i åtte like årlige beløp og belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond. Kapitaløkningen innebærer også en økning i den norske statsgarantien i AfDB med UA 889,52 mill. Garantiøkningen ble i sin helhet utløst ved første innbetaling av kapitaløkning i 2020. Forpliktelser inngås i SDR, og kronebeløpet må valutajusteres i forbindelse med årlige utbetalinger.

Norge deltar i den 13. påfyllingen av Den asiatiske utviklingsbankens fond for de fattigste landene for fireårsperioden 2021–2024, med til sammen 201,1 mill. kroner. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den femte kapitalpåfyllingen i Nordisk utviklingsfond (Nordic Development Fund, NDF) med totalt 97,3 mill. euro, innbetalt i ti årlige bidrag tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet, for perioden 2022–2031.

Norge deltar i påfyllingsforhandlingene i det multilaterale fondet under Montrealprotokollen for perioden 2021–2023, og vil støtte fondet med et beløp som ikke overskrider støtten for forrige treårsperiode. Støtten for forrige treårsperiode var på totalt 54,6 mill. kroner. Innbetalingene belastes kap. 163 Klima, miljø og hav, post 70 Miljø og klima.

Norge deltar i den 20. giverlandspåfyllingen av Det internasjonale utviklingsfondet (IDA20) med et bidrag på til sammen 3 294,5 mill. kroner for perioden 2023–2025, innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 70 Verdensbanken.

Norge deltar, i forbindelse med den 20. kapitalpåfyllingen av Det internasjonale utviklingsfondet (IDA20) for perioden 2023–2025, i det internasjonale gjeldsletteinitiativet for de fattigste landene, Heavily Indebted Poor Countries Initiative (HIPC), med et bidrag på 54,4 mill. kroner innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

Norge deltar i den 16. påfyllingen av giverlandsbidrag til Den afrikanske utviklingsbankens fond for de fattigste landene, Afrikafondet (AfDF16), med et bidrag på til sammen inntil 2 247 mill. kroner for perioden 2023–2025, innbetalt i tre like årlige beløp. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar, i forbindelse med den 16. påfyllingen av AfDF16 for perioden 2023–2025, i Det internasjonale gjeldsletteinitiativet for de fattigste landene, Heavily Indebted Poor Countries Initiative (HIPC), med et bidrag på til sammen 98,6 mill. kroner til «Grant Compensation» som er kompensasjon til Afrikafondet for at land med gjeldsproblemer delvis mottar gaver framfor lån på myke vilkår. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

XIII

Det internasjonale gjeldsletteinitiativet (MDRI)

Stortinget samtykker i at:

Norge i 2023 kan utstede en bindende forpliktelse til Det internasjonale utviklingsfondet (IDA) og Det afrikanske utviklingsfondet (AfDF) for Norges bidrag til Det internasjonale gjeldsletteinitiativet (MDRI) i perioden 1. juli 2031 til 30. juni 2033 for Det internasjonale utviklingsfondet og i perioden 1. januar 2033 til 31. desember 2035 for Det afrikanske utviklingsfondet.

Norge deltar, i forbindelse med den 16. påfyllingen av AfDF-16 for perioden 2023-2025, i Det internasjonale gjeldsletteinitiativet (MDRI), med et bidrag på til sammen 357,5 mill. kroner. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

Norge deltar i forbindelse med kapitalpåfyllingen i det internasjonale utviklingsfondet (IDA 20) for perioden 2023-2025, i det internasjonale gjeldsletteinitiativet, Multilateral Debt Relief Initiative (MDRI) med til sammen 691,8 mill. kroner. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

XIV

Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen

Stortinget samtykker til at Utenriksdepartementet i 2023 kan:

føre utlegg som skal viderefaktureres kunde og tilhørende innbetalinger mot mellomværende med statskassen.

føre utbetalinger knyttet til refunderbart depositum for utenriksstasjonenes leide eiendommer mot mellomværende med statskassen. Fullmakten gis for inntil 50 mill. kroner for Utenriksdepartementets totale føringer av depositum, for å ta høyde for pris- og kurssvingninger i stedlige boligmarkeder.

Kunnskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 200 post 01

kap. 3200 post 02

kap. 220 post 01

kap. 3220 post 02

kap. 222 post 01

kap. 3222 post 02

kap. 223 post 01

kap. 3223 post 02

kap. 230 post 01

kap. 3230 post 02

kap. 242 post 01

kap. 3242 post 02 og 61

kap. 256 post 01

kap. 3256 post 02

kap. 271 post 01

kap. 3271 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633 post 1 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningene til oppdragsvirksomhet på 21-postene mot tilsvarende merinntekter.

avhende fast eiendom, jf. Instruks om avhending av statlig eiendom mv., og bruke inntekter fra salg av eiendommer ved de selvforvaltende universitetene til kjøp, vedlikehold og bygging av andre lokaler til undervisnings- og forskningsformål ved den samme virksomheten.

gi Norges forskningsråd fullmakt til å kjøpe og avhende eiendommer. Salgsinntektene blir ført til eiendomsfondet til Norges forskningsråd.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2023 kan:

gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

67 mill. kroner

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

280 mill. kroner

270

Studentvelferd

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

1 693 mill. kroner

gi tilsagn om å utbetale 20 pst. av tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen over kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 68 Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen påfølgende budsjettår, når endelig regnskap foreligger.

gi tilsagn om å utbetale utdanningsstøtte for første halvår 2024 (andre halvdelen av undervisningsåret 2023–24) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2023 (første halvdelen av undervisningsåret 2023–24), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, postene 70 Utdanningsstipend, 71 Andre stipend, 72 Rentestøtte og 90 Økt lån og rentegjeld samt kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning, post 80 Renter.

gi tilsagn om å omgjøre lån til stipend første halvår 2024 (andre halvdelen av undervisningsåret 2023–24) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2023 (første halvdelen av undervisningsåret 2023–24), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 50 Avsetning til utdanningsstipend.

Andre fullmakter

IV

Gebyr for privatisteksamen

Stortinget samtykker i at privatister som melder seg opp til eksamen, og kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringslova § 3-5, skal betale et gebyr per prøve. Gebyret skal betales til fylkeskommunen. Privatister som melder seg opp til eksamen, skal betale 1 251 kroner dersom privatisten ikke har prøvd seg i faget tidligere som privatist eller elev, og 2 503 kroner ved forbedringsprøver. Kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringslova § 3-5, skal betale 1 066 kroner per prøve dersom kandidaten ikke har gått opp tidligere, og 2 138 kroner ved senere forsøk.

V

Fullmakt for universitet og høyskoler til å delta i selskap

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2023 kan gi universitet og høyskoler fullmakt til å:

opprette nye selskap og delta i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke overskudd av oppdragsvirksomhet til kapitalinnskudd ved opprettelse av nye selskap eller ved deltagelse i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke utbytte fra selskap som virksomheten har kjøpt aksjer i eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

bruke inntekt fra salg av aksjer i selskap som virksomheten har ervervet med overskudd fra oppdragsvirksomhet eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

VI

Foreldrebetaling i barnehage

Stortinget samtykker i at:

maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud blir fastsatt til 3 000 kroner per måned og 33 000 kroner per år fra 1. januar 2023, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 1.

inntektsgrensen for fritak i foreldrebetalingen i barnehage for 20 timer settes til 615 590 kroner per år fra 1. august 2023, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 3.

VII

Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2023 kan gi Statens lånekasse for utdanning fullmakt til å inntektsføre utestående midler mot Konverteringsfondet i samme periode som konvertering av lån til stipend blir gjort, og mot Lånekassens mellomværende med statskassen. Mellomværendet utlignes i påfølgende periode når oppgjøret blir overført fra Konverteringsfondet.

VIII

Fullmakt til Forskingsrådet

Stortinget samtykker i at Forskningsrådet i 2023 kan nytte bevilgninger som er overført til Forskningsrådet til forskningsformål i 2023 eller tidligere budsjettår, til å dekke forpliktelsene til forskningsprosjekt med andre formål innenfor Forskningsrådets portefølje innenfor en samlet ramme på 3 500 mill. kroner.

Kultur- og likestillingsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kultur- og likestillingsdepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 300 post 01

kap. 3300 post 01

kap. 320 post 01

kap. 3320 postene 01 og 03

kap. 322 post 01

kap. 3322 post 01

kap. 322 post 21

kap. 3322 post 02

kap. 323 post 01

kap. 3323 post 01

kap. 323 post 21

kap. 3323 post 02

kap. 325 post 01

kap. 3325 post 01

kap. 326 post 01

kap. 3326 post 01

kap. 326 post 21

kap. 3326 post 02

kap. 327 post 01

kap. 3327 post 01

kap. 327 post 21

kap. 3327 post 02

kap. 329 post 01

kap. 3329 post 01

kap. 329 post 21

kap. 3329 post 02

kap. 334 post 01

kap. 3334 post 01

kap. 334 post 21

kap. 3334 post 02

kap. 335 post 21

kap. 3335 post 02

kap. 339 post 01

kap. 3339 postene 02 og 04

kap. 339 post 01

kap. 5568 post 71

kap. 339 post 21

kap. 3339 post 07

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kultur- og likestillingsdepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

322

Bygg og offentlige rom

50

Kunst i offentlige rom

5,8 mill. kroner

70

Nasjonale kulturbygg

416,7 mill. kroner

334

Film- og dataspillformål

72

Insentivordningen for film- og serieproduksjoner

100,0 mill. kroner

Andre fullmakter

IV

Fastsetting av fordelingsnøkler for visse tilskudd

Stortinget samtykker i at:

det ordinære offentlige driftstilskuddet til musikk- og scenekunstinstitusjoner på kap. 323 Musikk og scenekunst, post 70 Musikk- og scenekunstinstitusjoner, skal fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen.

fordelingsnøkkelen ikke gjelder tilskuddet til Dansens hus, Den Nationale Scene, Den Norske Opera og Ballett, Det Norske Teatret, Musikkselskapet Harmonien, Nationaltheatret og Oslo-Filharmonien.

V

Fastsetting av gebyrer og avgifter m.m.

Stortinget samtykker i at for 2023 skal avgiften per videogram for omsetning i næring være 3,50 kroner.

VI

Fastsetting av langsiktige rammer for mediestøtten

Den direkte mediestøtten, jf. kap. 335 Medieformål, post 71 Mediestøtte, skal for årene 2024–2026 justeres hvert år i takt med pris- og lønnsvekst.

NRKs økonomiske ramme, jf. kap. 335 Medieformål, post 79 Norsk rikskringkasting AS – NRK, skal for årene 2024–2026 justeres hvert år i takt med lønns- og prisvekst.

Andre vedtak

VII

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 402, 1. mars 2022 oppheves.

Vedtak nr. 66, 10. november 2020 oppheves.

Justis- og beredskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 61 post 01

kap. 3061 post 03

kap. 400 post 01

kap. 3400 post 01

kap. 410 post 01

kap. 3410 postene 02 og 03

kap. 410 post 22

kap. 3410 post 04

kap. 411 post 01

kap. 3411 post 03

kap. 430 post 01

kap. 3430 postene 03 og 04

kap. 430 post 21

kap. 3430 post 02

kap. 431 post 01

kap. 3430 postene 03 og 04

kap. 432 post 01

kap. 3432 post 03

kap. 433 post 01

kap. 3433 post 02

kap. 440 post 01

kap. 3440 postene 02, 03 og 04

kap. 441 post 01

kap. 3440 post 02

kap. 442 post 01

kap. 3442 postene 02 og 03

kap. 443 post 01

kap. 3440 post 02

kap. 444 post 01

kap. 3444 post 02

kap. 451 post 01

kap. 3451 postene 02, 03 og 06

kap. 451 post 22

kap. 3451 post 05

kap. 451 post 45

kap. 3451 post 04

kap. 454 post 01

kap. 3454 post 01

kap. 455 post 01

kap. 3455 post 01

kap. 457 post 01

kap. 3457 post 01

kap. 473 post 01

kap. 3473 post 01

kap. 481 post 01

kap. 3481 post 01

kap. 490 post 01

kap. 3490 post 05

kap. 491 post 01

kap. 3491 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 01 Driftsutgifter med inntil 75 pst. av inntekter ved salg av sivilforsvarsanlegg og fast eiendom. Inntekter inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2023 kan overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 21 Spesielle driftsutgifter med inntil 34 mill. kroner dersom det oppstår en situasjon med ekstraordinær stor skogbrannfare og/eller mange skogbranner, og det i den forbindelse er nødvendig med innsats for slokking og beredskap utover det som må påregnes i et normalår. Fullmakten gjelder uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2023 kan bestille varer utover den gitte bevilgning, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

440

Politiet

01

Driftsutgifter

250,0 mill. kroner

V

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2023 kan gi tilsagn om støtte utover gitte bevilgninger på kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 76 Internasjonalt migrasjonsarbeid, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

VI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2023 kan starte opp, herunder pådra staten forpliktelser utover budsjettåret, i investeringsprosjektet utvidelse av Romerike fengsel, avdeling Ullersmo. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen på 619,6 mill. kroner. Kostnadsrammen er oppgitt i 2023-kroner. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

VII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2023 under kap. 430 Kriminalomsorgen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å anskaffe brukerutstyr til investeringsprosjektet utvidelse av Romerike fengsel, avdeling Ullersmo. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen for brukerutstyr på 89,1 mill. kroner. Kostnadsrammen er oppgitt i 2023-kroner. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2023 under kap. 440 Politiet, post 46 Investeringer i Schengen IKT-systemer og kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 46 Investeringer i Schengen IKT-systemer, kan starte opp, herunder pådra staten forpliktelser utover budsjettåret, i investeringsprosjektet implementering av Schengen IKT-systemer, som Norge har forpliktet seg til gjennom Schengen-avtalen og Dublinavtalen. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen på 2 187 mill. kroner. Kostnadsrammen er oppgitt i 2023-kroner. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

IX

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2023 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre anskaffelse av nye redningshelikoptre mv. under kap. 454 Redningshelikoptertjenesten, post 01 Driftsutgifter og post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen på 15 261 mill. kroner. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å oppjustere kostnadsrammen i takt med prisstigningen.

X

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2023 over kap. 410 Domstolene, post 01 Driftsutgifter, kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inngåelse av leieavtaler i forbindelse med rehabilitering av Bergen tinghus innenfor en samlet ramme på 278 mill. kroner. Rammen er oppgitt i 2023-kroner. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere rammen i senere år.

Andre fullmakter

XI

Videreføring av bobehandling

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2023 kan bestemme at det under ordningen med utgifter til fortsatt bobehandling pådras forpliktelser utover gitt bevilgning under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 10 mill. kroner, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 33 mill. kroner.

XII

Nettobudsjetteringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2023 kan:

trekke politiets direkte utgifter til oppbevaring, tilsyn og salg av beslag fra salgsinntekten, før det overskytende inntektsføres under kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

trekke salgsomkostninger ved salg av faste eiendommer fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 473 Statens sivilrettsforvaltning, post 01 Driftsutgifter, inntektene ved avholdelse av kurs og konferanser i regi av Konkursrådet, samt inntekter fra rådets øvrige virksomhet.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, tilbakebetalte inntekter under ordningen med utgifter til bobehandling.

XIII

Stortingets rettferdsvederlagsordning

Stortingets utvalg for rettsferdsvederlag får i 2023 fullmakt til å tilstå rettferdsvederlag av statskassen med inntil 250 000 kroner for hver enkelt søknad, men slik at grensen er 500 000 kroner for HIV-ofre og 300 000 kroner for tidligere barn i barnehjem, offentlige fosterhjem og spesialskoler. Søknader der utvalget anbefaler å innvilge erstatning som er høyere enn nevnte beløp, fremmes for Stortinget til avgjørelse. Det samme gjelder søknader som etter utvalgets vurdering reiser spørsmål av særlig prinsipiell art.

XIV

Avhending av sivilforsvarsanlegg

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2023 kan overdra sivilforsvarsanlegg til en verdi av inntil 500 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

XV

Innkvartering av utlendinger som søker beskyttelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2023 kan inngå avtaler med varighet utover 2023 om midlertidig drift av innkvartering for utlendinger som søker beskyttelse i Norge. Dersom behovet for innkvartering av asylsøkere og flyktninger blir større enn forutsatt i statsbudsjettet for 2023 eller det oppstår behov for å gjennomføre tiltak for forsvarlig innkvartering utover det som der er lagt til grunn, samtykker Stortinget i at Justis- og beredskapsdepartementet kan øke innkvarteringskapasiteten eller iverksette nødvendige tiltak, selv om dette medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak eller post 70 Stønader til beboere i asylmottak. Summen av overskridelser på postene kan ikke overstige 3,0 mrd. kroner i 2023, og forpliktelsene utover 2023 skal ikke overstige en samlet ramme på 3,0 mrd. kroner.

XVI

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Domstolsadministrasjonen i 2023 kan postere sideutgifter som forskutteres i henhold til rettsgebyrloven, mot mellomværendet med statskassen.

Andre vedtak

XVII

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 540, 15. mars 2018 oppheves.

Kommunal- og distriktsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 500 post 01

kap. 3500 post 01

kap. 510 post 01

kap. 3510 postene 02 og 03

kap. 525 post 01

kap. 3525 post 02

kap. 525 post 21

kap. 3525 post 01

kap. 533 post 01

kap. 3533 post 02

kap. 540 post 01

kap. 3540 post 03

kap. 540 post 21

kap. 3540 post 03

kap. 540 post 22

kap. 3540 post 05

kap. 540 post 23

kap. 3540 post 03

kap. 540 post 27

kap. 3540 post 04

kap. 540 post 29

kap. 3540 post 07

kap. 554 post 01

kap. 3554 post 01

kap. 563 post 21

kap. 3563 post 02

kap. 585 post 01

kap. 3585 post 01

kap. 587 post 01

kap. 3587 post 04

kap. 595 post 01

kap. 3595 postene 02 og 03

kap. 595 post 21

kap. 3595 postene 02 og 03

kap. 595 post 45

kap. 3595 post 04

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Forskudd på rammetilskudd

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan utgiftsføre uten bevilgning:

inntil 1 000 mill. kroner på kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2024 til kommuner.

inntil 400 mill. kroner på kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2024 til fylkeskommuner.

IV

Samfinansiering

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan gi Statens kartverk fullmakt til å sette i gang samfinansierte prosjekter før finansieringen i sin helhet er innbetalt til Statens kartverk, forutsatt at det er inngått en bindende avtale med betryggende sikkerhet om innbetaling mellom partene. Fullmakten begrenses oppad til 90 mill. kroner og gjelder utgifter ført på kap. 595 Statens kartverk, post 21 Spesielle driftsutgifter mot inntekter ført på kap. 3595 Statens kartverk, post 03 Samfinansiering.

V

Fullmakt til å overskride bevilgninger til investeringstiltak

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med inntil 250 mill. kroner, mot dekning i reguleringsfondet.

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med beløp som tilsvarer netto gevinst fra salg av eiendommer.

VI

Fullmakt til å omdisponere bevilgninger til investeringstiltak

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan omdisponere

under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, mellom postene 31 og 33 og mellom postene 30 og 34.

under kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, fra post 01 til 45.

under kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen, fra post 01 til 45.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 30, 31, 33, 45 og 49.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 32 og 34, samt post 49 i de tilfeller det er aktuelt å kjøpe en eiendom som ledd i gjennomføringen av brukerfinansierte byggeprosjekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan gi Statens kartverk fullmakt til å foreta bestillinger av kartgrunnlag utover gitt bevilgning under kap. 595 Statens kartverk, post 21 Spesielle driftsutgifter, men slik at rammen for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 40 mill. kroner.

VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan foreta bestillinger og pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre byggeprosjekter og andre investeringsprosjekter som bevilges under kap. 500 Kommunal- og distriktsdepartementet, kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen og kap. 2445 Statsbygg, innenfor vedtatte kostnadsrammer.

IX

Brukerfinansierte byggeprosjekter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan:

sette i gang byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter, uten at disse er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, når leietakeren har de husleiemidlene det er behov for innenfor gjeldende budsjettrammer.

foreta bestillinger og pådra staten forpliktelser utover budsjettåret, innenfor en samlet ramme på 1 400 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser, ved gjennomføring av brukerfinansierte byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter og post 34 Videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter.

X

Kostnadsramme ombygging av Ring 1

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan starte opp arbeidet med ombygging av Ring 1 innenfor en kostnadsramme på 3 100 mill. kroner (kroneverdi per 1. juli 2023).

XI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

540

Digitaliseringsdirektoratet

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter

124,1 mill. kroner

567

Nasjonale minoriteter

74

Kultur- og ressurssenter for norske romer

4,1 mill. kroner

581

Bolig- og bomiljøtiltak

78

Boligtiltak

15,2 mill. kroner

590

Planlegging og byutvikling

72

Bolig- og områdeutvikling i byer

22,8 mill. kroner

Andre fullmakter

XII

Husbankens låneramme

Stortinget samtykker i at Husbanken i 2023 kan gi tilsagn om lån for 21 mrd. kroner. Lånene vil bli utbetalt i 2023 og senere år.

XIII

Tilskudd uten krav om tilbakebetaling

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan:

tildele midler til fylkeskommunene som tilskudd uten krav om tilbakebetaling under kap. 553 Regional- og distriktsutvikling, post 61 Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling, post 62 Kompetansepiloter, post 63 Interreg og Arktis 2030, post 65 Omstilling og post 69 Mobilisering til forskningsbasert innovasjon.

tildele midler til Innovasjon Norge og Forskningsrådet som tilskudd uten krav om tilbakebetaling under kap. 553 Regional- og distriktsutvikling, post 71 Investeringstilskudd for store grønne investeringer og post 74 Klynger og innovasjon.

XIV

Overføring av udisponert beløp

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet gis fullmakt til å overføre udisponert beløp på kap. 567 Nasjonale minoriteter, post 75 Romanifolket/taterne fra 2023 til 2024.

XV

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan gi Husbanken fullmakt til å føre utbetalinger knyttet til utlegg i låne- og tilskuddsforvaltningen samt tilhørende refusjoner mot mellomværendet med statskassen.

XVI

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen i Statsbygg

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan gi Statsbygg fullmakt til å:

foreta posteringer til og fra reguleringsfondet som del av mellomværendet med statskassen.

føre inn- og utbetalinger knyttet til bruksavhengige driftskostnader og tilleggsavtaler mot mellomværendet med statskassen.

føre utlegg som skal viderefaktureres kunde og tilhørende innbetalinger mot mellomværendet med statskassen.

føre innbetalinger knyttet til delfinansiering av investeringsprosjekter fra oppdragsgiver mot mellomværendet med statskassen. Innbetalingene nettoføres på investeringspostene i takt med når investeringskostnadene påløper.

XVII

Diverse fullmakter vedrørende eiendom

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2023 kan:

godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Statsbygg eller av statlige virksomheter som ikke har egen salgsfullmakt, for inntil 750 mill. kroner.

godkjenne kjøp av eiendom finansiert ved salgsinntekter, innsparte midler eller midler fra reguleringsfondet for inntil 300 mill. kroner totalt, utover bevilgningen på kap. 2445 Statsbygg, post 49.

korrigere Statsbyggs balanse i de tilfellene hvor prosjekterings- og investeringsmidler ført på kap. 2445 Statsbygg blir overført til andre budsjettkapitler eller prosjektene ikke blir realisert.

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 605 post 01

kap. 3605 postene 01, 04 og 05

kap. 640 post 01

kap. 3640 postene 06 og 07

kap. 640 post 21

kap. 3640 post 08

kap. 642 post 01

kap. 3642 post 06

kap. 642 post 21

kap. 3642 post 02

kap. 670 post 01

kap. 3670 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2023 kan:

omdisponere inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 01 Driftsutgifter til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634, post 78 Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser på inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, post 78.

omdisponere fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634, post 79 Funksjonsassistanse i arbeidslivet på inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, post 79.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2023 kan overskride bevilgningen under kap. 2470 Statens pensjonskasse, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med inntil 50 mill. kroner mot dekning i reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

3 017,9 mill. kroner

77

Varig tilrettelagt arbeid

1 050,4 mill. kroner

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

41,4 mill. kroner

VI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for gjennomføring av forsøk med velferdsobligasjoner

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2023 kan gi tilsagn som pådrar staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre forsøk med velferdsobligasjoner innenfor en samlet ramme på inntil 10 mill. kroner inkludert tidligere tilsagn på kap. 621 Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering, post 63 Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte.

Andre fullmakter

VII

Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2023 kan gi Arbeids- og velferdsetaten fullmakt til å:

postere utgifter som Arbeids- og velferdsetaten betaler på vegne av Statens pensjonskasse mot mellomværendet konto 715510 Statens pensjonskasse. Konto 715510 utlignes ved at Statens pensjonskasse resultatfører og rapporterer de utbetalte ytelsene i sitt regnskap.

postere utgifter som Arbeids- og velferdsetaten betaler på vegne av ikke-statlige aktører knyttet til AFP-ordningen og kommunal tilleggspensjon mot mellomværendet med statskassen.

VIII

Avskrivninger under Statens pensjonskasse

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet fra 2023 kan gi Statens pensjonskasse fullmakt til å starte avskrivning av et anleggsmiddel fra det tidspunktet dette tas i bruk, og dermed avvike hovedregelen om at forvaltningsbedriftene starter avskrivning av anleggsmidler året etter at de er tatt i bruk, jf. St.prp. nr. 48 (2004–2005) og Innst. S. nr. 187 (2004–2005) Om bevilgningsreglementet.

Andre vedtak

IX

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 869, 4. mai 2021 og nr. 907, 11. mai 2021 oppheves.

Folketrygden

Andre fullmakter

II

Stortinget samtykker i at med virkning fra 1. januar 2023 skal følgende ytelser i folketrygden gis etter disse satsene¹:

kroner

1a.

Grunnstønad for ekstrautgifter grunnet varig sykdom, skade eller lyte etter lovens § 6-3 (laveste sats)

8 462

1b.

Ved ekstrautgifter utover laveste sats, kan grunnstønaden forhøyes til

12 916

1c.

eller til

16 925

1d.

eller til

24 931

1e.

eller til

33 788

1f.

eller til

42 201

2a.

Hjelpestønad etter lovens § 6-4 til de som må ha særskilt tilsyn og pleie grunnet varig sykdom, skade eller lyte

15 161

2b.

Forhøyet hjelpestønad etter lovens § 6-5 til barn under 18 år som må ha særskilt tilsyn og pleie

30 322

2c.

eller til

60 644

2d.

eller til

90 966

3.

Behovsprøvet gravferdsstønad opptil

26 999

4.

Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a)²

for første barn

52 428

for to barn

68 400

for tre og flere barn

77 520

¹ Satsene under 1, 2 og 4 er årsbeløp for ytelsene.

² Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a) gjelder fra 1.1.2016 stønad til barnetilsyn for enslige forsørgere og etterlatte som er i arbeid. Stønaden dekker 64 pst. av dokumenterte utgifter til barnetilsyn. Beløpene i tabellen er maksimale refusjonssatser. Stønaden er inntektsprøvet.

Helse- og omsorgsdepartementet

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 701 post 21

kap. 3701 post 02

kap. 703 post 21

kap. 3703 post 02

kap. 704 post 21

kap. 3704 post 02

kap. 710 post 22

kap. 3710 post 03

kap. 714 post 22

kap. 3714 post 04

kap. 740 postene 01 og 21

kap. 3740 postene 02 og 04

kap. 741 post 01

kap. 3741 postene 02 og 50

kap. 742 post 01

kap. 3742 post 50

kap. 745 post 01

kap. 3710 post 03

kap. 745 post 01

kap. 3714 post 04

kap. 745 postene 01 og 21

kap. 3745 post 02

kap. 746 postene 01 og 21

kap. 3746 post 02 og 04

kap. 746 post 01

kap. 5572 post 74

kap. 747 postene 01 og 21

kap. 3747 postene 02 og 04

kap. 748 post 01

kap. 3748 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2023 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

710

Vaksiner mv.

21

Spesielle driftsutgifter

500 mill. kroner

22

Salgs- og beredskapsprodukter m.m.

200 mill. kroner

23

Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19

500 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap

Post

Betegnelse

Samlet ramme

761

Omsorgstjeneste

79

Andre tilskudd

1,0 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Investeringslån og driftskredittramme til regionale helseforetak

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2023 aktiverer investeringslån og driftskredittrammen til regionale helseforetak i statens kapitalregnskap.

VI

Oppgjørsordninger under Helfo (nettoføring)

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2023 i tilknytning til oppgjørsordninger som forvaltes av Helfo, kan føre utgifter og inntekter uten bevilgninger over kap. 740 Helsedirektoratet på følgende poster:

post 60 Oppgjørsordning gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger

post 61 Oppgjørsordning covid-19-vaksinering

post 70 Oppgjørsordning helsetjenester i annet EØS-land

post 71 Oppgjørsordning h-reseptlegemidler

post 72 Oppgjørsordning fritt behandlingsvalg

post 73 Oppgjørsordning Statens pensjonskasse

Netto mellomregning føres ved årets slutt i kapitalregnskapet for hver av ordningene.

VII

Fullmakt til føring mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet kan gi Folkehelseinstituttet fullmakt til regnskapsføring av legemiddeldetaljistavgiften mot mellomværendet med statskassen.

VIII

Fullmakt til å donere eller kassere koronavaksiner

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2023 får fullmakt til at vaksinedoser som ikke er planlagt brukt i Norge og som det ikke vurderes som hensiktsmessig å beholde i et beredskapslager, kan doneres eller kasseres.

Andre vedtak

IX

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 847, nr. 848, nr. 849, nr. 850 og nr. 851, 8. juni 2017 og nr. 153, 3. desember 2020 oppheves.

Barne- og familiedepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Barne- og familiedepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 842 post 01

kap. 3842 post 01

kap. 847 post 01

kap. 3847 post 01

kap. 855 post 01

kap. 3855 postene 01, 02 og 60

kap. 856 post 01

kap. 3856 post 01

kap. 858 post 01

kap. 3858 post 01

kap. 868 post 01

kap. 3868 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Andre fullmakter

III

Satser for barnetrygd

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet i henhold til lov 8. mars 2002 nr. 4 om barnetrygd § 10 kan for 2023 betale ut barnetrygd til barn i alderen 0 år til og med måneden før fylte 6 år med 20 112 kroner per år.

Arbeids- og velferdsdirektoratet kan for 2023 betale ut barnetrygd til barn i alderen 6 år til og med måneden før fylte 18 år med 12 648 kroner per år.

Utvidet stønad til enslige forsørgere utbetales med 1 054 kroner per måned fra 1. januar til og med 28. februar 2023. Dette tilsvarer 12 648 kroner per år. Fra 1. mars 2023 til og med 31. desember 2023 kan Arbeids- og velferdsdirektoratet utbetale utvidet barnetrygd med 2 016 kroner per måned. Dette tilsvarer 24 192 kroner per år.

Enslige forsørgere som fyller vilkårene for rett til utvidet stønad etter barnetrygdloven og full overgangsstønad etter folketrygdloven, og som har barn i alderen 0–3 år, har rett til et småbarnstillegg på 7 920 kroner per år. Dette tillegget gjelder per enslige forsørger, uavhengig av hvor mange barn i alderen 0–3 år vedkommende faktisk forsørger.

IV

Satser for kontantstøtte

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2023 i henhold til lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre § 7 kan betale ut kontantstøtte med disse beløpene for barn i alderen 13–23 måneder:

Avtalt oppholdstid i barnehage per uke

Kontantstøtte i prosent av full sats

Kontantstøtte per barn i alderen 13–23 måneder

Ikke bruk av barnehageplass

100

7 500

Til og med 8 timer

80

6 000

Fra 9 til og med 16 timer

60

4 500

Fra 17 til og med 24 timer

40

3 000

Fra 25 til og med 32 timer

20

1 500

33 timer eller mer

0

0

V

Sats for engangsstønad ved fødsel og adopsjon

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2023 i henhold til lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd § 14-17 kan betale ut 90 300 kroner per barn i engangsstønad ved fødsel og adopsjon.

Nærings- og fiskeridepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 900 post 01

kap. 3900 post 01

kap. 900 post 26

kap. 3900 post 03

kap. 902 post 01

kap. 3902 postene 01 og 03 og kap. 5574 post 75

kap. 902 post 21

kap. 3902 post 04

kap. 903 post 01

kap. 3903 post 01

kap. 904 post 01

kap. 3904 post 02

kap. 904 post 21

kap. 3904 post 02

kap. 905 post 21

kap. 3905 post 03

kap. 910 post 01

kap. 3910 post 03

kap. 912 post 01

kap. 3912 post 01

kap. 916 post 01

kap. 3916 post 02 og kap. 5574 post 77

kap. 916 post 45

kap. 3916 post 02 og kap. 5574 post 77

kap. 917 post 01

kap. 3917 post 01

kap. 923 post 21

kap. 3923 post 01

kap. 926 post 21

kap. 3926 post 01

kap. 935 post 01

kap. 3935 post 04

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 917, post 22, kap. 919, post 76 og kap. 923, post 22, slik at summen av overskridelser tilsvarer merinntekter under kap. 5574, post 74.

nytte inntil 10 mill. kroner av salgsinntekter fra salg av fiskerihavner under kap. 3916, post 02 til følgende formål under kap. 916, post 30:

dekning av salgsomkostninger forbundet med salget.

oppgradering og vedlikehold av fiskerihavner.

III

Utbetalinger under garantiordninger (trekkfullmakter)

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan:

foreta utbetalinger til Eksportfinansiering Norge uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under alminnelig garantiordning overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 18 000 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 90 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – alminnelig garantiordning.

foreta utbetalinger til Eksportfinansiering Norge uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under byggelånsgarantiordningen overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 600 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 91 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – byggelånsgarantiordning.

foreta utbetalinger til Eksportfinansiering Norge uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under Garantiordning for kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge (skipsgarantiordningen) overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 150 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 92 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – skipsgarantiordning.

IV

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 71 Miljøtiltak Raufoss, for miljøtiltak innenfor gitt garantiramme på 168 mill. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorarer og utgifter til faglig bistand ved salg av statlige aksjeposter, samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i selskapene.

overskride bevilgningen under kap. 2429 Eksportkredittordningen, post 90 Utlån, men slik at utlån i 2023 ikke overstiger 26 mrd. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 905 Norges geologiske undersøkelse, post 21 Spesielle driftsutgifter, kap. 923 Havforskningsinstituttet, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 926 Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy, post 21 Spesielle driftsutgifter i forbindelse med gjennomføringen av bestemte oppdragsprosjekter, mot tilsvarende kontraktsfestede innbetalinger til disse prosjektene under henholdsvis kap. 3905 Norges geologiske undersøkelse, post 03 Oppdragsinntekter og andre inntekter, kap. 3923 Havforskningsinstituttet, post 01 Oppdragsinntekter og kap. 3926 Havforsknings-instituttet, forskningsfartøy, post 01 Oppdragsinntekter. Ved beregning av beløp som kan overføres til 2024 under de nevnte utgiftsbevilgninger, skal alle ubrukte merinntekter og mindreinntekter regnes med, samt eventuell inndekning av foregående års overskridelse på posten.

overskride bevilgningen under kap. 916 Kystverket, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 70 mill. kroner per aksjon dersom det er nødvendig å sette i verk tiltak mot akutt forurensing uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

V

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Kongen i 2023 kan overskride bevilgningen under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten med inntil 5 mrd. kroner ved utøvelse av statens forkjøpsrett ved overdragelser av andeler i utvinningstillatelser på norsk kontinentalsokkel.

VI

Fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan utgiftsføre uten bevilgning under:

kap. 954 Petoro AS, post 71 Erstatninger, erstatning til Norges Bank som omfatter netto rentetap og andre dokumenterte kostnader grunnet avvik i varslet og faktisk innbetaling av valuta fra SDØE til Norges Bank, jf. avtale om overføring og kjøp av valuta fra SDØE til Norges Bank.

kap. 2440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, post 90 Lån til Norpipe Oil AS, inntil 25 mill. kroner til utlån til Norpipe Oil AS.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan:

inngå forpliktelser for inntil 7,5 mill. kroner til utredninger og lignende ut over bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

gi Norsk nukleær dekommisjonering og Institutt for energiteknikk fullmakt til å foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger innenfor en samlet ramme på inntil 450 mill. kroner under kap. 907 Norsk nukleær dekommisjonering, post 21 Spesielle driftsutgifter.

gi Norsk nukleær dekommisjonering fullmakt til å inngå kontrakter for inntil 150 mill. kroner til opprydding ved Søve gruver under kap. 907 Norsk nukleær dekommisjonering, post 30 Opprydding Søve.

gi Kystverket fullmakt til å forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning under kap. 916 Kystverket, post 30 Nyanlegg og større vedlikehold for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget med samlet ramme for gamle og nye forpliktelser med inntil 745 mill. kroner.

VIII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

916

Kystverket

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg

36,1 mill. kroner

70

Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø

90 mill. kroner

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner

90 mill. kroner

954

Petoro AS

70

Tilskudd til administrasjon

35 mill. kroner

2421

Innovasjon Norge

50

Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

400 mill. kroner

75

Grønn plattform

420 mill. kroner

76

Miljøteknologi

630 mill. kroner

2426

Siva SF

71

Tilskudd til testfasiliteter

55 mill. kroner

gi tilsagn om tilskudd på 125,9 mill. euro i tillegg til eksisterende bevilgning, for å delta i de frivillige programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA. Samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar skal likevel ikke overstige 173,7 mill. euro.

gi tilsagn om tilskudd til tapsavsetning for norsk deltakelse i InvestEU med inntil 1 300 mill. kroner under kap. 924 Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer, post 70 Tilskudd, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene.

IX

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier for inntil 160 mill. kroner for lån til realinvesteringer og driftskapital, men slik at total ramme for nytt og gammelt ansvar ikke overstiger 685 mill. kroner.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 145 000 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utlandet innenfor Alminnelig garantiordning og inkludert Gammel alminnelig ordning.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 3 150 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utviklingsland, samt innenfor en øvre rammebegrensning på syv ganger det til enhver tid innestående beløp på ordningens grunnfond.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 7 000 mill. kroner ved byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 20 000 mill. kroner ved etablering av langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 10 000 mill. kroner ved kjøp av skip fra verft i Norge når disse skipene skal brukes i Norge.

X

Garantifullmakt og fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan inngå standardavtaler for leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard med garantier overfor långiver som har pant i bygg som står på statens grunn. Garantiansvar kan kun utløses dersom staten sier opp avtalen eller nekter overføring av leierett. Samlet garantiramme for avtalene begrenses oppad til 25 mill. kroner. Det kan utgiftsføres utbetalinger knyttet til garantiene uten bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 86 Lånesikringsordning, bolig- og næringsformål på Svalbard, innenfor en ramme på 10 mill. kroner.

XI

Dekning av forsikringstilfeller

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan:

gi tilsagn til Institutt for energiteknikk og Statsbygg om dekning av forsikringsansvar for inntil 80 000 000 euro overfor tredjeperson for instituttets og Statsbyggs ansvar etter lov av 12. mai 1972 nr. 28 om atomenergivirksomhet, kapittel III.

inngå avtaler om forsikringsansvar under beredskapsordningen for statlig varekrigsforsikring innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 2 000 mill. kroner.

XII

Utlånsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende innovasjonslån innenfor en ramme på 3 000 mill. kroner, herav 400 mill. kroner til skip i nærskipsfart og fiskefartøy og 900 mill. kroner til grønne vekstlån.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye lån under lavrisikolåneordningen innenfor en ramme på 2 500 mill. kroner.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om lån under eksportkredittordningen uten en øvre ramme.

gi tilsagn om lån til Institutt for energiteknikk på inntil 40 mill. kroner under kap. 908 Institutt for energiteknikk, post 72 Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur. Utbetaling av lånet aktiveres i statens kapitalregnskap

XIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til miljøtiltak

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan:

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 190 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak på Løkken.

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 120 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak i Svea og Lunckefjell.

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 225 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak i gruveområdet i Folldal.

XIV

Fullmakt til å overføre ubrukte midler i reguleringsfond

Stortinget samtykker til at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å overføre eventuelt mindreforbruk til forvaltning av eksportkredittordningen i et reguleringsfond, begrenset slik at maksimalt innestående på reguleringsfondet ved utløpet av budsjettåret er 5 pst. av bevilgningen på kap. 2460, post 24 i 2023.

XV

Forpliktelser under avsetningsinstruksen og øvrige driftsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, knyttet til:

løpende forretningsvirksomhet i interessentskapene, samt deltakelse i annen virksomhet som har tilknytning til leting og utvinning av petroleum.

avsetning av statens petroleum etter avsetningsinstruksen gitt Equinor ASA.

XVI

Utbyggingsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, hvor øvre grense for statens forholdsmessige andel for det enkelte prosjekt/fase utgjør inntil 5 mrd. kroner knyttet til deltakelse i:

utbyggingsprosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel.

utviklingsprosjekter under Gassled eller andre interessentskap.

XVII

Forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift og for anlegg og drift er behandlet

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten knyttet til kontraktsmessige forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift er godkjent eller før tillatelse til anlegg og drift er gitt, herunder forpliktelser knyttet til en pre-interessentskapsfase.

Andre fullmakter

XVIII

Fullmakt til å bortfeste

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan bortfeste hjemfalte gruveeiendommer til museale formål vederlagsfritt.

XIX

Fullmakt til å erverve og avhende aksjer og opsjoner

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan gi Eksportfinansiering Norge anledning til å erverve og avhende aksjer og opsjoner med formål å få dekning for krav i misligholds- og gjenvinningssaker. Eierskapet skal være midlertidig.

XX

Endringer i statlige eier- og låneposter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner kan:

redusere eierskapet i Akastor ASA helt eller delvis.

redusere eierskapet i Aker Solutions ASA helt eller delvis.

redusere deltakelsen i hybridlån og obligasjonslån utstedt av Norwegian Air Shuttle ASA helt eller delvis.

XXI

Salgsfullmakt og nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan avhende ikke-aktive gruveeiendommer. Utgifter knyttet til eventuell avhending kan trekkes fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 3900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 30 Inntekter fra salg av gruveeiendom.

XXII

Fullmakt til å forvalte statens eierinteresser i holdingselskap

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å:

benytte holdingselskapet for å forvalte eierandeler som følge av misligholds- og gjenvinningssaker under Alminnelig garantiordning. Alminnelig garantiordning kan også gi lån til holdingselskapet eller overføre andre verdier for oppkapitalisering. Holdingselskapet skal være midlertidig.

plassere aksjer eller andre verdier tilhørende Alminnelig garantiordning i holdingselskapet.

overføre utbytte fra holdingselskapet tilbake til Alminnelig garantiordning.

overføre inntekter fra salg av aksjer eid av holdingselskapet til Alminnelig garantiordning.

avvikle holdingselskapet, samt tilbakeføre eventuelle midler til eller dekke eventuelt kapitalbehov fra Alminnelig garantiordning.

XXIII

Overføring av eiendomsrett mot bruksrett

Stortinget samtykker i at Nærings og fiskeridepartementet i 2023 kan godkjenne overføring av eiendomsrett fra en rettighetshavergruppe hvor Petoro AS som forvalter av SDØE er en av rettighetshaverne, til en annen rettighetshavergruppe. Det forutsettes at Petoro AS som forvalter av SDØE er sikret tilstrekkelig bruksrett. Denne fullmakt vil gjelde for de prosjekter hvor Olje- og energidepartementet har fullmakt til å godkjenne plan for utbygging/anlegg og drift, samt ved mindre endringer for prosjekter hvor plan for utbygging/anlegg og drift allerede er godkjent. Fullmakten gis under forutsetning av at overføring av eiendomsrett ikke har prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

XXIV

Overdragelse av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan godkjenne overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler for Petoro AS som forvalter av SDØE der det antas at ressursene i utvinningstillatelsen på tidspunkt for overdragelsen er mindre enn 3 millioner Sm3 oljeekvivalenter.

XXV

Overdragelse og samordning av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan godkjenne at Petoro AS kan delta i:

overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler i interessentskap hvor en rettighetshaver velger å tre ut av interessentskapet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

forenklet samordning av utvinningstillatelser med SDØE-andeler.

ny/endret plan for utbygging og drift av forekomster innenfor et samordnet område med SDØE-deltakelse.

overdragelse av deltakerandeler for å oppnå fortsatt harmonisering av deltakerandeler i utvinningstillatelser som er samordnet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

XXVI

Overdragelse av andeler i rørledninger mv.

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan godkjenne nødvendige transaksjoner for overdragelse av andeler for Petoro AS som forvalter av SDØE for å innlemme rørledninger og transportrelaterte anlegg med SDØE-andel i Gassled eller andre interessentskap. Statens andel i Gassled eller andre interessentskap skal justeres for å gjenspeile innlemmelsen.

XXVII

Regnskapsføring av kontantinnkallinger mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan gi Petoro AS fullmakt til å postere inn- og utbetalinger for Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (SDØE) mot mellomværendet med statskassen. Mellomværendet omfatter over-/underinnkalling av kontanter fra operatørselskapene (differansen mellom kontantinnkalling og avregning fra operatør), arbeidskapital, avregning fra operatør, merverdiavgift og mellomværende med betalingsformidler m.m.

XXVIII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2023 kan gi Kystverket fullmakt til å postere a konto innbetalinger som Kystverket mottar knyttet til oljevernaksjoner mv. mot mellomværendet med statskassen. Når endelig oppgjør er avklart, gjøres mellomværendet opp og inntektsføres på kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

Landbruks- og matdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1115 post 01

kap. 4115 post 02

kap. 1137 post 54

kap. 5576 post 70

kap. 1141 post 23

kap. 4141 post 01

kap. 1142 post 01

kap. 4142 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – ordinære forvaltningsorganer, med et beløp som tilsvarer merinntektene fra salg av eiendom, avgrenset oppad til 25 mill. kroner. Ubenyttede merinntekter fra salg av eiendom kan regnes med ved utregning av overførbart beløp under bevilgningen.

III

Forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2023 kan overskride bevilgningen under kap. 1142 Landbruksdirektoratet, post 1 Driftsutgifter, med opp til 0,5 mill. kroner i forbindelse med forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer

70

Tilskudd til bevaring og bærekraftig bruk av husdyr-, plante- og skogtregenetiske ressurser

8,2 mill. kroner

1142

Landbruksdirektoratet

77

Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold

400,0 mill. kroner

78

Tilskudd til omstilling ved avvikling av pelsdyrhold

25,0 mill. kroner

1148

Naturskade - erstatninger

71

Naturskade - erstatninger

49,4 mill. kroner

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket

104,2 mill. kroner

1152

Bionova

50

Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket

90,0 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Salg av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2023 kan selge innkjøpt og opprinnelig statseiendom for inntil 25,0 mill. kroner. Departementet kan trekke utgifter ved salget fra salgsinntektene før disse inntektsføres.

VI

Fullmakt til å fravike Instruks om avhending av statlig eiendom m.v.

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet kan fravike Avhendingsinstruksen og overføre eiendommen Løken gård direkte til Øystre Slidre kommune vederlagsfritt.

VII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2023 kan gi Landbruksdirektoratet fullmakt til regnskapsføring av a konto forskudd til slakteri og meieri, og til forskningsavgift, omsetningsavgift og overproduksjonsavgift, mot mellomværendet med statskassen.

Samferdselsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1313 post 01

kap. 4313 post 02

kap. 1320 postene 01, 22, 28 og 30

kap. 4320 post 01

kap. 1320 post 28

kap. 4320 post 02

kap. 1320 post 22

kap. 4320 post 03

kap. 1320 post 72

kap. 4320 post 04

kap. 1352 post 01

kap. 4352 post 01

kap. 1354 post 01

kap. 4354 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1320

Statens vegvesen

64

Utbedring på fylkesveier for tømmertransport

21 mill. kroner

66

Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer

10 mill. kroner

1352

Jernbanedirektoratet

74

Tilskudd til togmateriell mv.

750 mill. kroner

IV

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2023 kan:

starte opp, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn i dette investeringsprosjektet:

Virksomhet

innenfor en kostnadsramme på:

Kjøp av 25 nye lokal- og regiontog

Norske tog AS

3 728 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektet. Kostnadsrammen er oppgitt i 2023-kroner. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å pris- og valutakursjustere kostnadsrammen i senere år.

gjennomføre dette tidligere godkjente investeringsprosjektet, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn:

Under kap./post

innenfor endret kostnadsramme på:

E6/rv. 827 Bognes–Skarberget og Drag–Kjøpsvik

1320/30

1 041 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektet. Kostnadsrammen er oppgitt i 2023-kroner. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å pris- og valutakursjustere kostnadsrammen i senere år.

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

2024

2025

2026

2027

1352

Jernbanedirektoratet

73

Kjøp av infrastrukturtjenester – investeringer

57 860 mill. kroner

15 780 mill. kroner

14 900 mill. kroner

14 030 mill. kroner

13 150 mill. kroner

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn, for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

30

Riksveiinvesteringer: prosjekter uten kostnadsramme

7 700 mill. kroner

3 465 mill. kroner

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn, for planlegging mv. av prosjekter med kostnadsanslag over 1 000 mill. kroner, men der kostnadsramme ikke er lagt frem for Stortinget inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

1320

Statens vegvesen

30

Riksveiinvesteringer: Planlegging, forberedende arbeider og grunnerverv

750 mill. kroner

V

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drift- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2023 kan:

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn, inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

22

Drift og vedlikehold av riksveier

15 400 mill. kroner

4 800 mill. kroner

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd, inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

2024

2025

2026

2027

1352

Jernbanedirektoratet

71

Kjøp av infrastrukturtjenester – drift og vedlikehold

25 860 mill. kroner

7 050 mill. kroner

6 660 mill. kroner

6 270 mill. kroner

5 880 mill. kroner

VI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for kjøp av transporttjenester

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2023 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

72

Tilskudd til riksveiferjedriften

19 500 mill. kroner

3 200 mill. kroner

1352

Jernbanedirektoratet

70

Kjøp av persontransport med tog

8 200 mill. kroner

1 900 mill. kroner

VII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for Nye Veier AS

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2023 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1321

Nye Veier AS

70

Tilskudd til Nye Veier AS

24 400 mill. kroner

6 100 mill. kroner

Andre fullmakter

VIII

Salg og bortfeste av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2023 kan selge og bortfeste fast eiendom inntil en verdi av 50 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle.

IX

Restverdisikring for eksisterende materiell, oppgraderinger av eksisterende materiell og investeringer i nytt materiell

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2023 for det togmateriellet som inngår i statens kjøp av persontransporttjenester med tog på kap. 1352 Jernbanedirektoratet, post 70 Kjøp av persontransport med tog, kan:

gi en restverdigaranti for bokførte verdier på inntil 7 993 mill. kroner

gi ytterligere restverdigaranti til oppgraderinger og nyinvesteringer innenfor en ramme på inntil 11 954 mill. kroner. Det legges til grunn 75 pst. restverdigaranti.

X

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2023 kan gi Statens vegvesen fullmakt knyttet til forpliktelser ved forskutteringer som skal føres opp i statens kapitalregnskap konto 840013 Deposita og avsetninger under Samferdselsdepartementet med motpostering mellomværende med statskassen.

XI

Fullmakt til å valutakursjustere kostnadsramme

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet kan valutakursjustere den tidligere vedtatte kostnadsrammen på 8 054 mill. kroner (2022-kroner) for kjøp av nye langdistansetog.

XII

Fastsette takst for lette nullutslippskjøretøy

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet kan, dersom det er vedtatt av lokale myndigheter, fastsette en takst for lette nullutslippskjøretøy i takstgruppe 1 på inntil 70 pst. av ordinær takst i eksisterende og fremtidige bompengeprosjekter.

Andre vedtak

XIII

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 1240, 15. juni 2021, oppheves.

Klima- og miljødepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1400 post 01

kap. 4400 post 02

kap. 1420 post 01

kap. 4420 post 01 og 50

kap. 1420 post 23

kap. 4420 postene 04, 06 og 09

kap. 1423 post 01

kap. 4423 post 01

kap. 1429 post 01

kap. 4429 postene 02 og 09

kap. 1471 post 01

kap. 4471 postene 01 og 03

kap. 1471 post 21

kap. 4471 post 21

kap. 1472 post 50

kap. 5578 post 70

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 01 Driftsutgifter, til dekning av honorar, transaksjonskostnader og utgifter til faglig bistand i forbindelse med salg av klimakvoter.

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Internasjonalt samarbeid om utslippsreduksjoner, med et beløp som svarer til inntekter fra salg av klimakvoter under statens kvotekjøpsprogram som er regnskapsført på kap. 4481 Salg av klimakvoter, post 01 Salgsinntekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Kjøp av klimakvoter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2023 kan inngå avtaler om kjøp av klimakvoter innenfor en samlet ramme på 1 150 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser under kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Internasjonalt samarbeid om utslippsreduksjoner. I tillegg videreføres fullmakten om at Klima- og miljødepartementet kan gi tilsagn om 16 mill. kroner i kjernestøtte til Global Green Institute (GGGI) fra kvotekjøpsprogrammet fordelt på årene 2022 og 2023.

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2023 kan gjøre bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1411

Artsdatabanken

21

Spesielle driftsutgifter

12 mill. kroner

1420

Miljødirektoratet

31

Tiltak i verneområder og annen natur, inkludert restaureringstiltak

8 mill. kroner

32

Statlige erverv, vern av naturområder

516,2 mill. kroner

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1411

Artsdatabanken

70

Tilskudd til å styrke kunnskap om og formidling av naturmangfoldet

10,6 mill. kroner

1420

Miljødirektoratet

30

Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder

45 mill. kroner

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning

319,7 mill. kroner

62

Tilskudd til grønn skipsfart

156,2 mill. kroner

78

Friluftsformål

3 mill. kroner

80

Tilskudd til tiltak for å ta vare på natur

8 mill. kroner

1424

Senter mot marin forsøpling

71

Marin forsøpling

15 mill. kroner

1428

Enova SF

50

Overføring til Klima- og energifondet

400 mill. kroner

1429

Riksantikvaren

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner

56,0 mill. kroner

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljøer og kulturlandskap

34 mill. kroner

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

11 mill. kroner

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

12 mill. kroner

74

Tilskudd til fartøyvern

19 mill. kroner

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene

1,5 mill. kroner

77

Tilskudd til verdiskapningsarbeid på kulturminneområdet

4 mill. kroner

79

Tilskudd til verdensarven

20 mill. kroner

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

73

Klima- og skogsatsingen

1 706 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2023 kan pådra forpliktelser for fremtidige år til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger under kap. 1420 Miljødirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 17,5 mill. kroner.

Andre fullmakter

VIII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2023 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas én gang i året for FNs klima- og skogprogram, FNs kontor for narkotika og kriminalitet (UNODC), Verdensbankens Forest Carbon Partnership Facility, Forest Investment Program, BioCarbon Fund plus og Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).

Utbetalinger av kjernebidrag til Global Green Growth Institute kan foretas i henhold til organisasjonens regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) og til fond forvaltet av FNs Multi Partner Trust Fund, Inter-American Development Bank (IDB) og Perus nasjonale miljøfond Profonanpe kan foretas i henhold til regelverket for det enkelte fond.

IX

Utbetalinger av tilskudd for fremtidige utslippsreduksjoner

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2023 gis unntak fra forutsetningene i stortingsvedtaket av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger gjennom at tilskudd til Emergent Forest Financing Accelerator kan utbetales med det formål å betale for fremtidige verifiserte utslippsreduksjoner.

X

Utbetaling av tilskudd til offentlig-privat samarbeid

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2023 får unntak fra forutsetningene i stortingsvedtaket fra 8. november 1984 om at utbetaling av gitte bevilgninger kun skal skje ved behov, slik at det kan utbetales tilskudd til risikoreduksjon for investeringer i avskogingsfri og bærekraftig råvareproduksjon i tråd med kriteriene for kap. 1482 Internasjonale klima- og utviklingstiltak, post 73 Klima- og skogsatsingen.

XI

Utbetaling av renter på tilskudd

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt fra Norge under Klima- og skogsatsingen på kap. 1482, post 73, kan benyttes til tiltak etter avtale mellom Klima- og miljødepartementet og den enkelte mottaker.

XII

Omgjøring av betingede lån til tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2023 kan gi Enova SF fullmakt til å omgjøre betingede lån fra Klima- og energifondet til tilskudd etter forhåndsdefinerte og forutsigbare vilkår.

Finansdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 41 post 01

kap. 3041 post 01

kap. 51 post 01

kap. 3051 post 02

kap. 1600 postene 01 og 21

kap. 4600 post 02

kap. 1605 post 01

kap. 4605 post 01

kap. 1605 postene 01 og 22

kap. 4605 post 02

kap. 1610 post 01

kap. 4610 postene 01, 04 og 05

kap. 1618 post 01

kap. 4618 post 03

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen til oppdragsvirksomhet på kap. 1620 Statistisk sentralbyrå, post 21 Spesielle driftsutgifter, med et beløp som tilsvarer merinntektene på kap. 4620 Statistisk sentralbyrå, post 02 Oppdragsinntekter.

Ubrukte merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med ved utregning av overførbart beløp på posten.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen og berører derfor også kap. 1633, post 01.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2023 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1610

Tolletaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 mill. kroner

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35 mill. kroner

IV

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2023 kan gjennomføre investeringsprosjekter innenfor kostnadsrammer som vist nedenfor:

Betegnelse

Etat

Samlet ramme

Dialogbasert skattemelding (Sirius)

Skatteetaten

777,6 mill. kroner

Nytt IT-system for merverdiavgift (Memo)

Skatteetaten

564,6 mill. kroner

Modernisering av innkreving – steg 1

Skatteetaten mfl.

1 933,8 mill. kroner

Treff-prosjektet

Tolletaten

843,5 mill. kroner

Fullmaktene gjelder også forpliktelser som pådras for senere budsjettår og innenfor kostnadsrammene for prosjektene. Finansdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammene i senere år.

V

Garantifullmakt

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2023 kan gi garanti for grunnkapitalen til Den nordiske investeringsbank innenfor en samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 1 617 872 455 euro.

VI

Fullmakt til å dekke utgifter til videre bobehandling

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2023 kan bestemme at det under ordningen med oppfølging av statens krav i konkursbo pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 45,8 mill. kroner. Utbetalinger dekkes av bevilgningen under kap. 1618 Skatteetaten, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Andre fullmakter

VII

Fullmakt til å rette opp uoppklarte differanser og feilposteringer i tidligere års statsregnskap

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2023 i enkeltsaker kan korrigere uoppklarte differanser i regnskapene og feilposteringer i statsregnskapet som gjelder tidligere års regnskaper, ved postering over konto for forskyvninger i balansen i statsregnskapet i det inneværende års regnskap. Fullmakten gjelder inntil 1 mill. kroner.

VIII

Nettoposteringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2023 kan trekke direkte utgifter i forbindelse med auksjonssalg fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 4610 Tolletaten, post 02 Andre inntekter.

IX

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2023 kan gi Skatteetaten fullmakt til å:

inntektsføre statens andel av skatteinngangen i statsregnskapet i samme periode som dette blir rapportert fra skatteregnskapet, og mot skatteregnskapets mellomværende med statskassen. Mellomværendet utlignes i påfølgende periode når oppgjøret blir overført fra skatteregnskapet.

føre uplasserte innbetalinger mot mellomværendet med statskassen. Etter at kravene er fastsatt og registrert i regnskapssystemet, blir innbetalingene resultatført i statsregnskapet og mellomværendet utlignet.

føre midler Skatteetaten har krevet inn på vegne av andre aktører, mot mellomværendet med statskassen i de tilfeller Skatteetaten sender midlene videre. Mellomværendet utlignes i perioden Skatteetaten sender midlene videre til aktuell aktør.

Forsvarsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2023 kan benytte alle merinntekter til å overskride enhver utgiftsbevilgning under Forsvarsdepartementet, med følgende unntak:

Inntekter fra militære bøter kan ikke benyttes som grunnlag for overskridelse.

Inntekter ved salg av større materiell kan benyttes med inntil 75 pst. til overskridelse av bevilgningen under kapittel 1760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kapittel 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2023 kan:

foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1700

Forsvarsdepartementet

01

Driftsutgifter

34 mill. kroner

1720

Forsvaret

01

Driftsutgifter

9 190 mill. kroner

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

01

Driftsutgifter

1 100 mill. kroner

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

220 mill. kroner

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

103 820 mill. kroner

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

470 mill. kroner

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 mill. kroner

gi Forsvarets forskningsinstitutt fullmakt til å ha økonomiske forpliktelser på inntil 60 mill. kroner ut over det som dekkes av egne avsetninger.

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitt bevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1700

Forsvarsdepartementet

73

Forskning og utvikling

500 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2023 kan trekke salgsomkostninger ved salg av materiell og fast eiendom fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kapittel 4760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter og kapittel 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg, post 47 Salg av eiendom.

VI

Personell

Stortinget samtykker i at:

Forsvarsdepartementet i 2023 kan fastsette lengden på førstegangstjenesten, repetisjonstjenesten og heimevernstjenesten slik det går frem av Prop. 1 S (2022–2023).

enheter oppsatt med frivillig heimevernspersonell kan overføres til forsvarsgrener og fellesinstitusjoner, og benyttes i operasjoner i utlandet.

VII

Investeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2023 kan:

starte opp følgende nye investeringsprosjekter:

Prosjekt

Kostnadsramme

Prosjekt 1103 Utvidet mellomløsning Ula-klassen

4 139 mill. kroner

Program Mime – leveransebølge 2

3 038 mill. kroner

Prosjekt 2591 Kommandoplassmateriell

679 mill. kroner

og endre omfang og kostnadsramme for følgende investeringsprosjekt:

Prosjekt

Kostnadsramme

Prosjekt 1092 Oppgradering av kamp- og støttevogner til Hæren

1 046 mill. kroner

Fullmaktene under punkt 1 gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektene. Forsvarsdepartementet gis fullmakt til å pris- og valutajustere kostnadsrammene i senere år.

endre tidligere godkjente prosjekter som anført i Prop. 1 S (2022–2023), herunder endrede kostnadsrammer.

starte opp og gjennomføre materiellinvesteringsprosjekter med en kostnadsramme under 500 mill. kroner.

starte opp og gjennomføre eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) med en kostnadsramme under 200 mill. kroner.

nytte bevilgningen på den enkelte investeringspost, hhv. post 44, 45, 47 og 48 fritt mellom formål, bygg- og eiendomskategorier, anskaffelser og prosjekter som presentert i Prop. 1 S (2022–2023).

gjennomføre konsept- og definisjonsfasen av planlagte materiellanskaffelser.

igangsette planlegging og prosjektering av eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) innenfor rammen av bevilgningen på de respektive poster.

inkludere gjennomføringskostnader i eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter på post 47.

VIII

Fullmakter vedrørende fast eiendom

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2023 kan:

avhende fast eiendom uansett verdi til markedspris når det ikke foreligger annet statlig behov for eiendommen. Eiendommene skal normalt legges ut for salg i markedet, men kan selges direkte til fylkeskommuner eller kommuner til markedspris, innenfor EØS-avtalens bestemmelser. Dersom eiendommene er aktuelle for frilufts- eller kulturformål kan de selges på samme vilkår til Statskog SF hvis ikke fylkeskommuner eller kommuner ønsker å kjøpe eiendommene. Likeledes kan eiendommer som er nødvendige for å oppfylle samfunnets målsetting om å opprettholde en selvfinansiert sivil luftfart, selges direkte til Avinor AS. Dette gjelder følgende eiendomskategorier:

rullebaner, taksebaner med tilhørende sikkerhetsområder, flyoppstillingsplasser og andre arealer og infrastruktur for flyoperasjoner

terminal innrettet mot det service- og tjenestebehov som forbrukere og myndigheter har bruk for

områder for kollektiv og privat tilbringertjeneste

kontorer og lignende

eiendommer for fremtidig utbygging

avhende fast eiendom til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Tidspunkt for belastning av utgiftsbevilgninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2023 kan belaste utgiftsbevilgninger for bestillinger gjennom NSPA (NATO Support and Procurement Agency), andre internasjonale organisasjoner eller andre lands myndigheter fra det tidspunkt materiell blir bestilt, selv om levering først skjer senere i budsjettåret eller i et etterfølgende budsjettår.

X

Uttak fra lager av materiell som er utgiftsført tidligere år

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2023 kan fravike Bevilgningsreglementets bestemmelser om kontant- og ettårsprinsippet ved uttak fra lager som er utgiftsført på kapittel 1720 i tidligere budsjettår til anvendelse på Forsvarsdepartementets kapitler 1700, 1735 og 1791, samt Justis- og beredskapsdepartementets kapittel 481.

XI

Kjøp/innløsing av boliger med fellesgjeld

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet gjennom Forsvarsbygg i 2023 kan kjøpe/innløse boliger med fellesgjeld, slik at samlet gjeld knyttet til eierskap av slike boliger ikke overstiger 100 mill. kroner.

XII

Deltakelse i NATOs innovasjonsfond

Stortinget samtykker i at regjeringen slutter seg til NATOs innovasjonsfond, med en samlet økonomisk forpliktelse over 15 år på opp til 37 mill. euro.

Olje- og energidepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2023 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1810 post 23

kap. 4810 post 02

kap. 1820 post 23

kap. 4820 post 02

kap. 1820 post 45

kap. 4820 post 03

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2023 kan pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 mill. kroner

1810

Oljedirektoratet

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

22

Flom- og skredforebygging

150 mill. kroner

25

Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser

50 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2023 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

72

Tilskudd til petroleums- og energiformål

6 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

130 mill. kroner

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 mill. kroner

1850

Klima, industri og teknologi

70

Gassnova SF

20 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Utbyggingsprosjekter på norsk kontinentalsokkel

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2023 kan godkjenne prosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel under følgende forutsetninger:

Prosjektet må ikke ha prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

Øvre grense for de samlede investeringer per prosjekt utgjør 15 mrd. kroner.

Hvert enkelt prosjekt må vise akseptabel samfunnsøkonomisk lønnsomhet og være rimelig robust mot endringer i prisutviklingen for olje og naturgass.

Vedlegg 1
Oversikt over utgifter og inntekter i statsbudsjettet for budsjetterminen 2023

1 000 kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Driftsutgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

Det kongelige hus

265 484

25 476

-

240 008

-

Regjeringen

402 101

402 101

-

-

-

Stortinget og tilknyttede organ

2 252 449

1 809 349

155 000

288 100

-

Høyesterett

128 079

128 079

-

-

-

Utenriksdepartementet

50 301 325

6 546 669

72 243

41 692 189

1 990 224

Kunnskapsdepartementet

74 438 123

6 655 306

69 414

67 713 403

-

Kultur- og likestillingsdepartementet

23 326 519

2 446 586

119 448

20 760 485

-

Justis- og beredskapsdepartementet

48 342 698

42 233 865

2 882 141

3 226 692

-

Kommunal- og distriktsdepartementet

249 300 459

7 029 822

3 766 175

224 104 462

14 400 000

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

59 535 359

25 920 714

562 210

33 052 435

-

Helse- og omsorgsdepartementet

220 036 885

8 625 577

18 678

211 392 630

-

Barne- og familiedepartementet

35 884 680

8 997 330

2 000

26 885 350

-

Nærings- og fiskeridepartementet

18 508 540

7 521 848

1 156 550

9 001 223

828 919

Landbruks- og matdepartementet

29 503 193

1 998 716

14 771

27 489 706

-

Samferdselsdepartementet

82 813 700

20 089 800

10 155 500

52 568 400

-

Klima- og miljødepartementet

19 977 833

3 252 859

387 765

16 337 209

-

Finansdepartementet

145 189 286

22 143 186

338 700

44 250 400

78 457 000

Forsvarsdepartementet

75 832 904

48 052 338

25 913 545

1 842 341

24 680

Olje- og energidepartementet

51 907 237

2 054 137

25 000

49 828 100

-

Ymse

9 950 000

9 950 000

-

-

-

Statsbankene

149 794 582

795 777

79 138

19 364 481

129 555 186

Statlig petroleumsvirksomhet

28 300 000

-

28 300 000

-

-

Statens forvaltningsbedrifter

10 111 727

-241 810

9 353 537

-

1 000 000

Folketrygden

587 925 020

-

-

587 925 020

-

Statens pensjonsfond utland

1 384 301 000

-

-

1 384 301 000

-

Sum utgifter

3 358 329 183

226 437 725

83 371 815

2 822 263 634

226 256 009

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folketrygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføringer fra Statens pensjonsfond utland)

2 450 821 592

424 203 083

2 875 024 675

2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

2 544 148 154

587 925 020

3 132 073 174

Driftsutgifter

226 437 725

-

226 437 725

Nybygg, anlegg mv.

83 371 815

-

83 371 815

Overføringer til andre

850 037 614

587 925 020

1 437 962 634

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

1 384 301 000

-

1 384 301 000

3. Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-93 326 562

-163 721 937

-257 048 499

4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland

257 048 499

-

257 048 499

5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

163 721 937

-163 721 937

-

1 000 kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Drifts- inntekter

Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv.

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbake- betalinger mv.

Skatt på formue og inntekt

408 458 500

-

-

408 458 500

-

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

421 226 500

-

-

421 226 500

-

Tollinntekter

4 285 000

-

-

4 285 000

-

Merverdiavgift

392 950 000

-

-

392 950 000

-

Avgifter på alkohol

15 000 000

-

-

15 000 000

-

Avgifter på tobakk

7 450 000

-

-

7 450 000

-

Avgifter på motorvogner

20 165 000

-

-

20 165 000

-

Andre avgifter

86 090 914

-

-

86 090 914

-

Sum skatter og avgifter

1 355 625 914

-

-

1 355 625 914

-

Renter av statens forvaltningsbedrifter

2 168 000

-

-

2 168 000

-

Øvrige inntekter av statens forvaltningsbedrifter

1 676 000

-

1 663 000

13 000

-

Sum inntekter av statens forvaltningsbedrifter

3 844 000

-

1 663 000

2 181 000

-

Renter fra statsbankene

16 500 632

-

-

16 500 632

-

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

10 883 000

-

-

10 883 000

-

Utbytte ekskl. Equinor ASA

32 118 102

-

-

32 118 102

-

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forvaltningsbedrifter og Equinor ASA)

59 501 734

-

-

59 501 734

-

Inntekter under departementene

34 852 027

22 824 389

2 573 348

9 454 290

-

Overføring fra Norges Bank

8 600 000

-

-

8 600 000

-

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

-

-

-

-

-

Sum andre inntekter

43 452 027

22 824 389

2 573 348

18 054 290

-

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

542 700 000

513 300 000

27 000 000

2 400 000

-

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

854 901 000

-

-

854 901 000

-

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

15 000 000

-

-

15 000 000

-

Sum petroleumsinntekter

1 412 601 000

513 300 000

27 000 000

872 301 000

-

Tilbakebetalinger

222 620 466

-

-

-

222 620 466

Statens pensjonsfond utland

257 048 499

-

-

257 048 499

-

Sum inntekter

3 354 693 640

536 124 389

31 236 348

2 564 712 437

222 620 466

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folketrygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

Lånetransaksjoner:

6. Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

226 256 009

-

226 256 009

Utlån til statsbanker

129 555 186

-

129 555 186

Gjeldsavdrag

78 457 000

-

78 457 000

Andre utlån, aksjetegning mv.

18 243 823

-

18 243 823

7. Tilbakebetalinger mv.

222 620 466

-

222 620 466

8. Utlån mv. (netto) (6 - 7)

3 635 543

-

3 635 543

9. Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8 - 5)

-160 086 394

163 721 937

3 635 543

Vedlegg 2
Statsbudsjettet

Tabell 2.1 Hovedtallene i statsbudsjettet for perioden 2017–2023

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2022

Anslag regnskap 2022

Forslag 2023

2017

2018

2019

2020

2021

Driftsutgifter og investeringer ekskl. petroleumsvirksomhet

210 329
218 699
226 495
233 088
249 851
263 211
281 712
281 751

Driftsresultat statens forvaltnings-

bedrifter

-176
-428
-335
-549
-2 821
-1 108
-1 086
-242

Renter av statsgjeld

8 833
10 636
9 796
10 463
9 760
10 251
10 251
11 530

Overføringer til andre

1 035 317
1 066 683
1 115 829
1 281 925
1 302 654
1 282 709
1 339 214
1 426 433

Utgifter ekskl. lån og petroleums-virksomhet

1 254 303
1 295 590
1 351 785
1 524 928
1 559 444
1 555 063
1 630 089
1 719 472

Inntekter ekskl. lån, oljeskatter og petroleumsvirksomhet

1 031 477
1 077 078
1 124 162
1 154 402
1 190 476
1 254 986
1 325 644
1 462 424

Oljekorrigert overskudd

-222 826
-218 513
-227 623
-370 525
-368 969
-300 076
-304 445
-257 048

Overført fra Statens pensjonsfond utland

231 394
225 514
228 564
417 426
390 066
300 076
304 445
257 048

Overskudd før lånetransaksjoner

8 568
7 001
941
46 901
21 097
0
0
0

Oljeskatter

71 177
117 287
140 379
35 408
91 849
168 311
580 201
854 901

Utbytte fra Equinor ASA

8 398
14 984
20 057
15 030
10 494
13 000
26 700
15 000

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

114 836
141 242
122 809
83 988
209 902
122 700
588 600
542 700

Utgifter til statlig petroleumsvirksomhet

-26 564
-22 555
-26 331
-27 601
-24 732
-26 500
-26 700
-28 300

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

167 847
250 959
256 915
106 825
287 513
277 511
1 168 801
1 384 301

Overskudd før overføring til Statens pensjonsfond utland

-54 979
32 446
29 292
-263 701
-81 456
-22 565
864 356
1 127 253

Utlån og avdrag, brutto

163 595
148 491
187 253
207 255
221 288
210 661
217 986
226 256

Tilbakebetalinger

120 138
204 612
115 117
141 342
137 931
115 065
118 279
222 620

Utlån, netto

43 456
-56 120
72 137
65 913
83 358
95 596
99 707
3 636

Overskudd før lånetransaksjoner

8 568
7 001
941
46 901
21 097
0
0
0

Samlet finansieringsbehov

34 888
-63 122
71 195
19 012
62 261
95 596
99 707
3 636

Tabell 2.2 Samlede utgifter etter departement 2017–2023

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2017

2018

2019

2020

2021

2022 ¹

2023 ²

Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

3 003
3 438
3 242
2 813
2 864
3 003
3 048

Utenriksdepartementet

37 353
37 089
40 729
44 104
44 645
47 725
50 301

Kunnskapsdepartementet

58 242
79 218
78 913
77 379
78 380
71 576
74 438

Kultur- og likestillingsdepartementet

13 694
14 126
12 979
23 206
25 867
21 959
23 327

Justis- og beredskapsdepartementet

57 272
39 199
41 450
42 053
44 305
46 029
48 343

Kommunal- og distriktsdepartementet

187 390
188 927
198 397
225 179
224 391
230 232
249 300

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

35 828
36 826
43 653
40 478
48 355
46 428
59 535

Helse- og omsorgsdepartementet

158 223
165 686
177 147
192 370
214 729
204 777
220 037

Barne- og familiedepartementet

28 020
27 600
31 197
31 991
33 894
34 057
35 885

Nærings- og fiskeridepartementet

11 098
17 203
12 344
24 966
27 744
17 912
18 509

Landbruks- og matdepartementet

18 283
20 181
19 765
20 609
20 920
23 665
29 503

Samferdselsdepartementet

71 827
66 632
72 503
81 750
86 470
81 127
82 814

Klima- og miljødepartementet

9 858
13 210
14 183
17 540
16 476
17 870
19 978

Finansdepartementet

101 208
98 266
121 740
140 983
134 913
63 563
145 189

Forsvarsdepartementet
52 429
56 945
60 181
61 851
67 591
69 051
75 833

Olje- og energidepartementet

14 312
5 446
4 056
4 008
5 691
6 992
51 907

Ymse

0
1
0
0
0
4 750
9 950

Statsbankene

106 972
109 815
124 802
136 150
150 030
142 672
149 795

Statlig petroleumsvirksomhet

26 564
22 555
26 331
27 601
24 732
26 500
28 300

Statens forvaltningsbedrifter

3 053
4 056
4 301
23 249
4 602
8 459
10 112

Folketrygden

449 831
460 219
477 454
532 396
548 867
553 874
587 925

Statens pensjonsfond utland

167 847
250 959
256 915
115 935
287 513
347 511
1 384 301

Utgifter i alt

1 612 308
1 717 595
1 822 283
1 866 608
2 092 977
2 069 735
3 358 329

¹ Saldert budsjett 2022.

² Forslag 2023 Prop. 1 S (2022–2023).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.3 Driftsutgifter (postene 1–29) etter departement 2017–2023

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2017

2018

2019

2020

2021

2022 1

2023 2

Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

2 002
2 141
2 223
2 157
2 179
2 298
2 365

Utenriksdepartementet

5 544
5 245
5 226
5 016
5 023
5 379
6 547

Kunnskapsdepartementet

5 252
6 292
6 662
7 168
7 353
6 896
6 655

Kultur- og likestillingsdepartementet

2 001
2 105
2 264
2 242
2 291
2 392
2 447

Justis- og beredskapsdepartementet

35 767
34 839
36 334
36 358
38 151
40 179
42 234

Kommunal- og distriktsdepartementet

5 556
5 564
6 086
6 294
6 555
6 879
7 030

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

18 844
18 643
17 180
19 852
25 223
24 291
25 921

Helse- og omsorgsdepartementet

5 656
5 906
6 445
6 964
11 097
10 084
8 626

Barne- og familiedepartementet

7 886
8 186
8 316
8 448
8 686
9 019
8 997

Nærings- og fiskeridepartementet

4 302
4 589
4 851
4 420
4 785
7 236
7 522

Landbruks- og matdepartementet

1 795
1 847
1 910
1 884
1 918
1 966
1 999

Samferdselsdepartementet

15 121
15 708
17 333
17 868
17 879
17 605
20 090

Klima- og miljødepartementet

2 807
2 902
3 065
3 230
3 183
3 178
3 253

Finansdepartementet

16 225
17 015
18 052
19 563
20 784
21 746
22 143

Forsvarsdepartementet

35 847
39 197
40 246
40 684
44 070
43 601
48 052

Olje- og energidepartementet

1 672
1 730
1 872
1 723
1 752
1 922
2 054

Ymse

0
1
0
0
0
4 750
9 950

Statsbankene

738
756
762
805
788
772
796

Statlig petroleumsvirksomhet

0
0
0
0
0
0
0

Statens forvaltningsbedrifter

-176
-428
-335
-549
-2 821
-1 108
-242

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

166 839
172 236
178 493
184 128
198 897
209 086
226 438

1 Saldert budsjett 2022.

2 Forslag 2023 Prop. 1 S (2022–2023).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.4 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) etter departement 2017–2023

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2017

2018

2019

2020

2021

2022 1

2023 ²

Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

543
726
362
133
110
147
155

Utenriksdepartementet

261
124
114
41
50
59
72

Kunnskapsdepartementet

20
65
79
141
239
70
69

Kultur- og likestillingsdepartementet

36
26
34
72
91
117
119

Justis- og beredskapsdepartementet

1 388
2 398
3 322
3 514
2 032
3 113
2 882

Kommunal- og distriktsdepartementet

2 574
2 494
3 033
3 661
2 295
2 733
3 766

Arbeids- og inkluderingsdepartementet
523
608
485
491
521
567
562

Helse- og omsorgsdepartementet

7
17
21
17
27
18
19

Barne- og familiedepartementet

7
0
16
5
6
8
2

Nærings- og fiskeridepartementet

532
1 129
522
437
633
1 410
1 157

Landbruks- og matdepartementet

20
24
4
47
33
15
15

Samferdselsdepartementet

17 356
15 854
14 924
14 600
14 111
12 732
10 156

Klima- og miljødepartementet

610
647
628
626
613
630
388

Finansdepartementet

213
245
331
437
284
367
339

Forsvarsdepartementet

15 927
17 113
19 090
20 257
22 533
24 372
25 914

Olje- og energidepartementet

15
16
18
21
26
25
25

Ymse

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

55
76
48
69
62
70
79

Statlig petroleumsvirksomhet

26 564
22 555
26 331
27 601
24 732
26 500
28 300

Statens forvaltningsbedrifter

3 228
4 474
4 636
3 842
4 467
6 564
9 354

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

69 878
68 590
73 998
76 012
72 864
79 517
83 372

1 Saldert budsjett 2022.

2 Forslag 2023 Prop. 1 S (2022–2023).

3 Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.5 Overføringer til andre (postene 50–89) etter departement 2017–2023

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2017

2018

2019

2020

2021

2022 ¹

2023 ²

Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

459
571
657
523
575
558
528

Utenriksdepartementet

30 234
30 278
33 773
37 486
38 331
40 298
41 692

Kunnskapsdepartementet

52 970
72 861
72 171
70 069
70 788
64 610
67 713

Kultur- og likestillingsdepartementet

11 657
11 995
10 681
20 891
23 484
19 450
20 760

Justis- og beredskapsdepartementet

20 118
1 962
1 795
2 180
4 121
2 737
3 227

Kommunal- og distriktsdepartementet

179 257
180 868
189 277
215 224
215 525
209 220
224 104

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

12 388
12 208
12 474
12 980
14 200
21 570
33 052

Helse- og omsorgsdepartementet

152 560
159 763
170 682
185 389
203 605
194 675
211 393

Barne- og familiedepartementet

20 127
19 415
22 864
23 538
25 202
25 030
26 885

Nærings- og fiskeridepartementet

6 095
8 812
6 646
16 472
16 985
8 682
9 001

Landbruks- og matdepartementet

16 469
18 309
17 852
18 678
18 969
21 684
27 490

Samferdselsdepartementet

31 651
35 070
40 246
49 282
54 280
50 790
52 568

Klima- og miljødepartementet

6 441
9 661
10 491
13 684
12 680
14 062
16 337

Finansdepartementet

33 695
37 107
39 256
56 988
39 840
41 451
44 250

Forsvarsdepartementet

656
635
845
910
987
1 078
1 842

Olje- og energidepartementet

5 084
1 946
2 166
2 263
3 913
5 046
49 828

Ymse

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

14 460
15 629
16 295
21 808
19 626
18 144
19 364

Statlig petroleumsvirksomhet

0
0
0
0
0
0
0

Statens forvaltningsbedrifter

0
10
0
11 626
437
3
0

Folketrygden

449 831
460 219
477 454
532 396
548 867
553 874
587 925

Statens pensjonsfond utland

167 847
250 959
256 915
106 825
287 513
277 511
1 384 301

Utgifter i alt

1 211 996
1 328 278
1 382 539
1 399 213
1 599 928
1 570 471
2 822 264

1 Saldert budsjett 2022.

2 Forslag 2023 Prop. 1 S (2022–2023).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.6 Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99) etter departement 2017–2023

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2017

2018

2019

2020

2021

2022 1

2023 2

Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

0
0
0
0
0
0
0

Utenriksdepartementet

1 315
1 444
1 616
1 560
1 241
1 990
1 990

Kunnskapsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Kultur- og likestillingsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Justis- og beredskapsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Kommunal- og distriktsdepartementet

3
0
1
0
16
11 400
14 400

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

4 074
5 367
13 514
7 156
8 411
0
0

Helse- og omsorgsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Barne- og familiedepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Nærings- og fiskeridepartementet

169
2 673
325
3 636
5 341
585
829

Landbruks- og matdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Samferdselsdepartementet

7 700
0
0
0
200
0
0

Klima- og miljødepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Finansdepartementet

51 074
43 899
64 101
63 995
74 005
0
78 457

Forsvarsdepartementet

0
0
0
0
0
0
25

Olje- og energidepartementet

7 541
1 754
0
0
0
0
0

Ymse

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

91 719
93 354
107 697
113 467
129 554
123 686
129 555

Statlig petroleumsvirksomhet

0
0
0
0
0
0
0

Statens forvaltningsbedrifter

0
0
0
8 330
2 520
3 000
1 000

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
9 110
0
70 000
0

Utgifter i alt

163 595
148 491
187 253
207 255
221 288
210 661
226 256

1 Saldert budsjett 2022.

2 Forslag 2023 Prop. 1 S (2022–2023).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og

folketrygden som vises separat.

Tabell 2.7 Skatter og avgifter i perioden 2017–2023

Mill. kroner

Kapittel

Regnskap

Budsjett

2017

2018

2019

2020

2021

2022 ¹

2023 ²

5501

Skatter på formue og inntekt

252 627
252 257
270 665
291 458
281 787
316 379
403 459

5502
Finansskatt
1 563
2 610
3 283
5 549
4 534
5 720
5 000

5506

Avgift av arv og gaver

91
73
44
64
48
0
0

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

65 988
112 093
135 006
29 805
86 651
161 600
847 600

5508

Avgift på utslipp av CO₂ på kontinentalsokkelen

5 182
5 193
5 371
5 602
5 197
6 710
7 300

5509

Avgift på utslipp av NOX på kontinentalsokkelen

7
1
2
1
1
1
1

5511

Tollinntekter

3 498
3 463
3 480
3 588
4 334
3 675
4 285

5521

Merverdiavgift

267 433
295 121
305 886
306 740
333 241
360 530
392 950

5526

Avgift på alkohol

13 692
14 138
14 425
17 660
17 954
15 520
15 000

5531

Avgift på tobakkvarer mv.

7 027
6 699
6 549
8 958
9 043
7 310
7 450

5536

Avgift på motorvogner mv.

Engangsavgift

16 227
14 820
13 104
9 615
8 053
8 710
7 290

Trafikkforsikringsavgift

9 606
6 878
9 149
9 173
9 513
10 410
11 000

Vektårsavgift

339
337
335
330
329
310
300

Omregistreringsavgift

1 474
1 381
1 336
1 465
1 471
1 525
1 575

5538

Veibruksavgift på drivstoff

15 430
15 971
15 244
14 114
14 742
13 684
13 274

5540

Avgift på kraftproduksjon

0
0
0
0
0
0
23 600

5541

Avgift på elektrisk kraft

10 884
11 304
10 672
10 665
11 323
9 816
9 910

5542

Avgift på mineralolje mv.

1 924
1 975
2 060
1 867
1 897
1 875
610

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.

7 111
8 616
8 079
8 401
9 344
11 025
14 937

5546

Avgift på forbrenning av avfall

0
0
0
0
0
140
360

5547

Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier

1
0
1
0
1
1
1

5548

Miljøavgift på visse klimagasser

429
430
304
281
345
430
495

5549

Avgift på utslipp av NOX

52
57
64
54
50
65
50

5550

Miljøavgift på plantevernmidler

39
53
101
67
56
65
65

5551

Avgifter knyttet til mineralvirksomhet

4
5
7
9
8
6
12

5552

Avgift på produksjon av fisk

0
0
0
0
0
880
700

5553

Avgift på viltlevende marine ressurser

0
0
0
0
23
100
100

5554

Avgift på landbasert vindkraft

0
0
0
0
0
0
471

5555

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.

1 411
2 242
1 528
1 520
75
0
0

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.

2 091
2 941
3 054
3 091
915
0
0

5557

Avgift på sukker mv.

206
186
191
205
220
200
200

5559

Avgift på drikkevareemballasje

1 999
2 131
2 148
2 485
2 766
2 395
2 415

5561
Flypassasjeravgift
1 813
1 871
1 947
195
12
1 600
1 850

5562
Totalisatoravgift
0
136
127
21
0
0
0

5565

Dokumentavgift

9 259
9 483
10 315
11 256
13 084
14 300
12 400

5568

Sektoravgifter under Kultur- og likestillingsdep.

107
109
103
90
86
108
107

5570

Sektoravgifter under Kommunal- og distriktsdep.

0
0
236
240
249
253
263

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og inkluderingsdep.

94
101
107
110
105
129
131

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdep.

233
242
267
282
319
320
317

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridep.

479
514
530
547
589
1 581
1 605

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdep.

317
266
262
255
282
260
283

5577
Sektoravgifter under Samferdselsdepartementet
985
1 052
869
707
715
0
0

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet

110
734
762
737
742
719
722

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet

362
389
426
450
455
485
508

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet

847
162
173
221
255
238
312

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser

292
294
297
340
272
277
394

5584

Diverse avgiftsinntekter mv.

4
-1
0
0
8
0
0

5700

Trygdeavgift

137 747
144 130
148 508
154 541
163 801
163 833
176 311

5700

Arbeidsgiveravgift

175 773
183 272
194 253
186 804
206 434
214 157
244 916

Sum skatter og avgifter inkl. folketrygden

1 014 754
1 103 727
1 171 269
1 089 562
1 191 329
1 337 341
2 210 527

1 Saldert budsjett 2022.

2 Forslag 2023 Prop. 1 S (2022–2023).

Tabell 2.8 Samlede inntekter i perioden 2017–2023

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2022

Anslag regnskap 2022

Forslag 2023

2017

2018

2019

2020

2021

Skatter på formue og inntekt

254 280
254 940
273 992
297 071
286 369
322 099
349 101
408 459

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

313 520
327 401
342 761
341 345
370 235
377 990
393 500
421 227

Tollinntekter

3 498
3 463
3 480
3 588
4 334
3 675
4 290
4 285

Merverdiavgift

267 433
295 121
305 886
306 740
333 241
360 530
370 000
392 950

Avgifter på alkohol

13 692
14 138
14 425
17 660
17 954
15 520
16 300
15 000

Avgifter på tobakk

7 027
6 699
6 549
8 958
9 043
7 310
7 500
7 450

Avgifter på motorvogner

27 644
23 416
23 924
20 583
19 366
20 955
18 060
20 165

Andre avgifter

56 483
61 263
59 874
58 210
58 938
60 951
61 013
86 091

Sum skatter og avgifter

943 577
986 440
1 030 890
1 054 154
1 099 480
1 169 030
1 219 764
1 355 626

Renter av statens forvaltningsbedrifter

72
72
86
99
699
1 969
1 969
2 168

Øvrige inntekter av statens forvaltnings-bedrifter

2 838
3 023
3 114
3 279
4 241
2 179
2 965
1 676

Sum inntekter av statens forvaltnings-bedrifter

2 910
3 095
3 200
3 378
4 940
4 149
4 935
3 844

Renter fra statsbankene

8 829
8 842
9 259
9 413
6 268
8 784
8 930
16 501

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

3 385
5 495
4 654
3 073
2 150
2 527
3 066
10 883

Utbytte ekskl. Equinor ASA
17 408
25 270
25 733
20 264
27 836
27 679
35 576
32 118

Sum renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forvaltningsbedrifter og Equinor ASA)

29 622
39 607
39 646
32 749
36 254
38 991
47 572
59 502

Inntekter under departementene

37 642
33 603
35 627
44 415
34 633
32 703
42 266
34 852

Overføring fra Norges Bank

17 726
14 333
14 798
19 706
15 169
10 113
11 108
8 600

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0
0
0
0
0
0
0
0

Sum andre inntekter

55 368
47 936
50 425
64 121
49 802
42 816
53 374
43 452

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

114 836
141 242
122 809
83 988
209 902
122 700
588 600
542 700

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

71 177
117 287
140 379
35 408
91 849
168 311
580 201
854 901

Aksjeutbytte fra Equinor ASA
8 398
14 984
20 057
15 030
10 494
13 000
26 700
15 000

Sum petroleumsinntekter

194 411
273 513
283 245
134 425
312 245
304 011
1 195 501
1 412 601

Tilbakebetalinger

120 138
204 612
115 117
141 342
137 931
115 065
118 279
222 620

Statens pensjonsfond utland

231 394
225 514
228 564
417 426
390 066
300 076
304 445
257 048

Sum inntekter

1 577 420
1 780 717
1 751 088
1 847 596
2 030 717
1 974 139
2 943 869
3 354 694

Tabell 2.9 Saldert budsjett 2022 (vedtatt des. 2021). Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1 000 kroner

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Driftsutgifter (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Drifts- resultat forretnings- driften (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre overføringer (postnr. 70-89)

Utlån, gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

310 058

24 615

24 615

0

0

0

285 443

285 443

0

0

0

Regjeringen

399 965

399 965

379 865

20 100

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og tilknyttede organ

2 168 060

1 748 060

1 745 660

2 400

0

147 400

272 600

10 000

0

262 600

0

Høyesterett

125 332

125 332

125 332

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

47 725 324

5 378 581

4 478 490

900 091

0

58 718

40 297 801

0

0

40 297 801

1 990 224

Kunnskapsdepartementet

71 576 481

6 895 711

2 112 507

4 783 204

0

70 485

64 610 285

45 400 679

3 319 641

15 889 965

0

Kultur- og likestillingsdepartementet

21 959 070

2 391 988

2 126 545

265 443

0

117 287

19 449 795

1 617 201

238 085

17 594 509

0

Justis- og beredskapsdepartementet

46 029 151

40 179 333

38 471 579

1 707 754

0

3 113 001

2 736 817

498 268

255 611

1 982 938

0

Kommunal- og distriktsdepartementet

230 232 326

6 879 114

4 975 220

1 903 894

0

2 733 070

209 220 142

785 446

203 578 310

4 856 386

11 400 000

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

46 427 752

24 291 387

23 708 802

582 585

0

566 690

21 569 675

346 338

7 011 747

14 211 590

0

Helse- og omsorgsdepartementet

204 777 282

10 084 342

4 282 805

5 801 537

0

18 312

194 674 628

370 562

7 754 042

186 550 024

0

Barne- og familiedepartementet

34 057 289

9 018 931

5 844 857

3 174 074

0

8 070

25 030 288

147 095

1 108 757

23 774 436

0

Nærings- og fiskeridepartementet

17 912 431

7 235 889

5 630 573

1 605 316

0

1 410 207

8 681 635

2 723 951

532 200

5 425 484

584 700

Landbruks- og matdepartementet

23 665 009

1 966 124

1 857 445

108 679

0

14 771

21 684 114

2 587 175

179 494

18 917 445

0

Samferdselsdepartementet

81 127 050

17 604 650

5 115 250

12 489 400

0

12 732 000

50 790 400

135 500

6 118 800

44 536 100

0

Klima- og miljødepartementet

17 869 800

3 178 021

1 606 245

1 571 776

0

629 942

14 061 837

5 276 568

502 707

8 282 562

0

Finansdepartementet

63 563 364

21 745 931

20 407 551

1 338 380

0

366 500

41 450 933

0

28 900 000

12 550 933

0

Forsvarsdepartementet

69 050 571

43 601 126

40 879 774

2 721 352

0

24 371 893

1 077 552

249 780

0

827 772

0

Olje- og energidepartementet

6 992 431

1 922 231

1 165 031

757 200

0

24 500

5 045 700

1 120 500

110 000

3 815 200

0

Ymse

4 750 155

4 750 155

4 750 155

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

142 672 294

772 399

760 893

11 506

0

70 444

18 143 583

9 294 077

0

8 849 506

123 685 868

Statlig petroleumsvirksomhet

26 500 000

0

0

0

0

26 500 000

0

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

8 458 824

-1 108 363

0

0

-1 108 363

6 564 187

3 000

3 000

0

0

3 000 000

Folketrygden

553 873 553

0

0

0

0

0

553 873 553

0

502 000

553 371 553

0

Statens pensjonsfond utland

347 511 000

0

0

0

0

0

277 511 000

277 511 000

0

0

70 000 000

Sum utgifter

2 069 734 572

209 085 522

170 449 194

39 744 691

-1 108 363

79 517 477

1 570 470 781

348 362 583

260 111 394

961 996 804

210 660 792

Tabell 2.10 Forslag for 2023. Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1 000 kroner

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Driftsutgifter (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Drifts- resultat forvaltningsbedrifter (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre overføringer (postnr. 70-89)

Utlån, gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

265 484

25 476

25 476

0

0

0

240 008

240 008

0

0

0

Regjeringen

402 101

402 101

386 501

15 600

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og tilknyttede organ

2 252 449

1 809 349

1 805 149

4 200

0

155 000

288 100

2 900

0

285 200

0

Høyesterett

128 079

128 079

128 079

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

50 301 325

6 546 669

4 589 677

1 956 992

0

72 243

41 692 189

256 250

0

41 435 939

1 990 224

Kunnskapsdepartementet

74 438 123

6 655 306

2 171 122

4 484 184

0

69 414

67 713 403

46 624 550

3 838 771

17 250 082

0

Kultur- og likestillingsdepartementet

23 326 519

2 446 586

2 162 710

283 876

0

119 448

20 760 485

1 678 690

1 015 110

18 066 685

0

Justis- og beredskapsdepartementet

48 342 698

42 233 865

39 820 443

2 413 422

0

2 882 141

3 226 692

437 839

589 751

2 199 102

0

Kommunal- og distriktsdepartementet

249 300 459

7 029 822

5 226 819

1 803 003

0

3 766 175

224 104 462

788 026

218 291 611

5 024 825

14 400 000

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

59 535 359

25 920 714

25 177 124

743 590

0

562 210

33 052 435

354 135

18 674 410

14 023 890

0

Helse- og omsorgsdepartementet

220 036 885

8 625 577

4 487 447

4 138 130

0

18 678

211 392 630

381 211

7 064 345

203 947 074

0

Barne- og familiedepartementet

35 884 680

8 997 330

5 901 652

3 095 678

0

2 000

26 885 350

164 653

1 102 054

25 618 643

0

Nærings- og fiskeridepartementet

18 508 540

7 521 848

5 837 570

1 684 278

0

1 156 550

9 001 223

2 687 205

541 100

5 772 918

828 919

Landbruks- og matdepartementet

29 503 193

1 998 716

1 886 547

112 169

0

14 771

27 489 706

3 168 340

184 229

24 137 137

0

Samferdselsdepartementet

82 813 700

20 089 800

5 269 000

14 820 800

0

10 155 500

52 568 400

139 200

6 671 600

45 757 600

0

Klima- og miljødepartementet

19 977 833

3 252 859

1 674 336

1 578 523

0

387 765

16 337 209

5 706 273

392 182

10 238 754

0

Finansdepartementet

145 189 286

22 143 186

20 940 408

1 202 778

0

338 700

44 250 400

6 400

30 200 000

14 044 000

78 457 000

Forsvarsdepartementet

75 832 904

48 052 338

44 419 871

3 632 467

0

25 913 545

1 842 341

269 610

1 550

1 571 181

24 680

Olje- og energidepartementet

51 907 237

2 054 137

1 264 137

790 000

0

25 000

49 828 100

998 500

195 500

48 634 100

0

Ymse

9 950 000

9 950 000

9 950 000

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

149 794 582

795 777

783 967

11 810

0

79 138

19 364 481

9 307 958

0

10 056 523

129 555 186

Statlig petroleumsvirksomhet

28 300 000

0

0

0

0

28 300 000

0

0

0

0

0

Statens forvaltningsbedrifter

10 111 727

-241 810

0

500

-242 310

9 353 537

0

0

0

0

1 000 000

Folketrygden

587 925 020

0

0

0

0

0

587 925 020

0

524 000

587 401 020

0

Statens pensjonsfond utland

1 384 301 000

0

0

0

0

0

1 384 301 000

1 384 301 000

0

0

0

Sum utgifter

3 358 329 183

226 437 725

183 908 035

42 772 000

-242 310

83 371 815

2 822 263 634

1 457 512 748

289 286 213

1 075 464 673

226 256 009

Vedlegg 3
Bevilgningsregnskapet

Tabell 3.1 Utgifter og inntekter i bevilgningsregnskapet per 1. halvår 2022

Mill. kroner

Utgifter

Overført fra forrige termin¹

Budsjettets stilling 2022²

Samlet til disposisjon

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Det kongelige hus

0
353
353
247
107

Regjeringen

28
403
432
211
220

Stortinget og tilknyttede organ

185
2 185
2 370
1 095
1 275

Høyesterett

6
127
133
57
76

Utenriksdepartementet

939
53 756
54 695
24 191
30 504

Kunnskapsdepartementet

1 795
71 622
73 417
42 099
31 318

Kultur- og likestillingsdepartementet

1 549
23 253
24 802
17 688
7 115

Justis- og beredskapsdepartementet

3 116
51 723
54 839
22 531
32 308

Kommunal- og distriktsdepartementet

1 126
225 511
226 637
141 824
84 812

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

1 605
50 848
52 453
28 616
23 837

Helse- og omsorgsdepartementet

6 229
212 430
218 659
114 293
104 366

Barne- og familiedepartementet

363
34 136
34 499
17 594
16 905

Nærings- og fiskeridepartementet

1 642
18 491
20 133
9 028
11 105

Landbruks- og matdepartementet

635
26 143
26 778
16 958
9 820

Samferdselsdepartementet

3 414
81 743
85 157
41 241
43 916

Klima- og miljødepartementet

470
17 615
18 085
7 696
10 389

Finansdepartementet

630
64 611
65 241
34 831
30 410

Forsvarsdepartementet

1 356
74 137
75 493
31 445
44 048

Olje- og energidepartementet

542
24 323
24 865
16 481
8 384

Ymse

0
6 918
6 918
1
6 917

Statsbankene

1 011
142 654
143 665
79 860
63 806

Statlig petroleumsvirksomhet

0
27 000
27 000
15 591
11 409

Statens forretningsdrift

236
13 556
13 792
9 342
4 450

Folketrygden

0
564 834
564 834
277 423
287 411

Statens pensjonsfond utland

0
347 511
347 511
342 916
4 595

Sum utgifter

26 878
2 135 885
2 162 762
1 293 260
869 503

¹ Fordelingen av overført beløp fra 2021 avviker noe fra Meld. St. 3 (2021–2022) Statsrekneskapen 2021. Dette er en konsekvens av enkelte endringer i oppgavefordelingen mellom departementene fra 2022. Fra 2022 er kap. 290 Integrerings- og mangfolds-direktoratet og kap. 291 Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere flyttet fra KD til kap. 670 og 671 under AID. Overført beløp på 314,5 mill. kroner er dermed flyttet fra KD til AID. Fra 2022 er kap. 1360 Kystverket flyttet fra SD til kap. 970 under NFD. Overført beløp på 611,7 mill. kroner er dermed flyttet fra SD til NFD.

² Saldert budsjett medregnet vedtatte bevilgningsendringer i første halvår.

Mill. kroner

Inntekter

Budsjettets stilling 2022

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Skatt på formue og inntekt

322 099
199 536
122 563

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

377 990
199 412
178 578

Tollinntekter

3 675
1 888
1 787

Merverdiavgift

360 330
180 697
179 633

Avgifter på alkohol

15 520
8 138
7 382

Avgifter på tobakk

7 310
3 874
3 436

Avgifter på motorvogner

20 930
9 114
11 816

Andre avgifter

59 984
29 054
30 931

Sum skatter og avgifter

1 167 839
631 712
536 127

Renter av statens forretningsdrift

1 969
953
1 016

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 605
800
1 805

Sum inntekter av statens forretningsdrift

4 575
1 754
2 821

Renter fra statsbankene

8 930
3 433
5 496

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

3 066
1 149
1 918

Aksjeutbytte ekskl. Equinor ASA

35 576
20 357
15 219

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Equinor ASA)

47 572
24 939
22 632

Inntekter under departementene

41 166
20 374
20 792

Overføring fra Norges Bank

11 108
11 108
0

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0
0
0

Sum andre inntekter

52 274
31 482
20 792

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

388 900
250 792
138 108

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

145 611
208 556
-62 945

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

26 700
12 006
14 694

Sum petroleumsinntekter

561 211
471 353
89 858

Tilbakebetalinger

118 279
67 739
50 539

Statens pensjonsfond utland

300 076
0
300 076

Sum inntekter

2 251 825
1 228 980
1 022 845

Tabell 3.2 Bevilgningsregnskapet for 1. halvår 2021 og 2022

Mill. kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Driftsutgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

2021

2022

2021

2022

2021

2022

2021

2022

2021

2022

Det kongelige hus

274
247
18
18
0
0
256
228
0
0

Regjeringen

179
211
179
211
0
0
0
0
0
0

Stortinget og tilknyttede organ

974
1 095
799
895
47
65
128
135
0
0

Høyesterett

56
57
56
57
0
0
0
0
0
0

Utenriksdepartementet

20 089
24 191
2 112
2 311
12
5
16 724
19 884
1 241
1 990

Kunnskapsdepartementet

47 306
42 099
3 382
3 380
193
37
43 731
38 682
0
0

Kultur- og likestillingsdepartementet

18 455
17 688
1 057
1 117
26
41
17 373
16 530
0
0

Justis- og beredskapsdepartementet

20 032
22 531
18 302
20 604
590
546
1 140
1 382
0
0

Kommunal- og distrikts-

departementet

135 041
141 824
2 913
3 333
1 051
1 290
131 077
131 352
0
5 849

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

23 966
28 616
12 921
15 938
193
137
7 030
12 542
3 821
0

Helse- og omsorgsdepartementet

112 464
114 293
5 339
5 839
6
12
107 119
108 443
0
0

Barne- og familiedepartementet

17 316
17 594
4 231
4 246
0
5
13 085
13 344
0
0

Nærings- og fiskeridepartementet

14 013
9 028
2 258
3 445
318
466
9 014
4 500
2 421
617

Landbruks- og mat-

departementet

15 792
16 958
910
914
2
2
14 880
16 041
0
0

Samferdselsdepartementet

41 206
41 241
7 094
7 459
4 944
6 008
29 168
27 774
0
0

Klima- og miljødepartementet

10 082
7 696
1 221
1 272
353
212
8 509
6 211
0
0

Finansdepartementet

105 882
34 831
9 728
9 714
142
189
22 007
23 689
74 005
1 240

Forsvarsdepartementet

29 968
31 445
20 139
21 982
9 465
8 806
364
658
0
0

Olje- og energidepartementet

2 773
16 481
817
811
7
15
1 948
15 655
0
0

Ymse

0
1
0
1
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

81 117
79 860
376
370
37
37
8 778
9 340
71 925
70 113

Statlig petroleumsvirksomhet

12 939
15 591
0
0
12 939
15 591
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

1 976
9 342
-1 110
-257
1 890
2 509
7
0
1 190
7 090

Folketrygden

271 683
277 423
0
0
0
0
271 683
277 423
0
0

Statens pensjonsfond utland

-145 637
342 916
0
0
0
0
-145 637
342 916
0
0

Sum utgifter

837 945
1 293 260
92 743
103 659
32 215
35 972
558 383
1 066 730
154 604
86 899

Lånetransaksjoner

Regnskap 2021

Budsjettets stilling 2022

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2021

Regnskap 1. halvår 2022

End- ringer i pst.

1 Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra

Statens pensjonsfond utland

1 502 720
1 833 470
22,0
664 796
1 161 240
74,7

2 Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld)

1 871 689
1 917 899
2,5
683 341
1 206 360
76,5

Driftsutgifter

198 897
232 142
16,7
92 743
103 659
11,8

Nybygg, anlegg mv.

72 864
80 383
10,3
32 215
35 972
11,7

Overføringer til andre

1 312 415
1 327 863
1,2
704 020
723 813
2,8

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

287 513
277 511
-3,5
-145 637
342 916
-335,5

3 Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra

Statens pensjonsfond utland (1-2)

-368 969
-84 429

-

-18 545
-45 120

-

4 Overføring fra Statens pensjonsfond utland

390 066
300 076

-

0
0

-

5 Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

21 097
215 647

-

-18 545
-45 120

-

Mill. kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Driftsinntekter

Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv.

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbake-betalinger

mv.

2021

2022

2021

2022

2021

2022

2021

2022

2021

2022

Skatt på formue og inntekt

159 823
199 536
0
0
0
0
159 823
199 536
0
0

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

178 151
199 412
0
0
0
0
178 151
199 412
0
0

Tollinntekter

1 828
1 888
0
0
0
0
1 828
1 888
0
0

Merverdiavgift

159 424
180 697
0
0
0
0
159 424
180 697
0
0

Avgifter på alkohol

8 451
8 138
0
0
0
0
8 451
8 138
0
0

Avgifter på tobakk

4 669
3 874
0
0
0
0
4 669
3 874
0
0

Avgifter på motorvogner

9 945
9 114
0
0
0
0
9 945
9 114
0
0

Andre avgifter

29 014
29 054
0
0
0
0
29 014
29 054
0
0

Sum skatter og avgifter

551 304
631 712
0
0
0
0
551 304
631 712
0
0

Renter av statens forretningsdrift

0
953
0
0
0
0
0
953
0
0

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

931
800
0
0
835
787
96
13
0
0

Sum inntekter av statens forretningsdrift

931
1 754
0
0
835
787
96
966
0
0

Renter fra statsbankene

3 198
3 433
0
0
0
0
3 198
3 433
0
0

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

1 224
1 149
0
0
0
0
1 224
1 149
0
0

Aksjeutbytte ekskl. Equinor ASA

12 262
20 357
0
0
0
0
12 262
20 357
0
0

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Equinor ASA)

16 684
24 939
0
0
0
0
16 684
24 939
0
0

Inntekter under departementene

15 091
20 374
8 640
12 860
350
526
6 101
6 988
0
0

Overføring fra Norges Bank

15 169
11 108
0
0
0
0
15 169
11 108
0
0

Tilbakeføring av midler fra

Statens banksikringsfond

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Sum andre inntekter

30 260
31 482
8 640
12 860
350
526
21 270
18 096
0
0

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

65 738
250 792
52 210
236 998
12 374
12 605
1 154
1 189
0
0

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

-4 312
208 556
0
0
0
0
-4 312
208 556
0
0

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

4 190
12 006
0
0
0
0
4 190
12 006
0
0

Sum petroleumsinntekter

65 616
471 353
52 210
236 998
12 374
12 605
1 032
221 750
0
0

Tilbakebetalinger

72 465
67 739
0
0
0
0
0
0
72 465
67 739

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Sum inntekter

737 261
1 228 980
60 850
249 859
13 559
13 918
590 387
897 464
72 465
67 739

Lånetransaksjoner

Regnskap 2021

Budsjettets stilling 2022

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2021

Regnskap 1. halvår 2022

End- ringer i pst.

6 Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

221 288
217 986
-1,5
154 604
86 899
-43,8

Utlån mv. til statsbankene

129 554
123 571
-4,6
71 925
70 113
-2,5

Gjeldsavdrag

74 005
0

-

74 005
1 240

-

Andre utlån, aksjetegning mv.

17 729
94 415
432,5
8 674
15 547
79,2

7 Tilbakebetalinger mv.

137 931
118 279
-14,2
72 465
67 739
-6,5

8 Utlån mv. netto (6-7)

83 358
99 707
19,6
82 139
19 160
-76,7

9 Samlet finansieringsbehov dekket av kontantbeholdning og lån(8-5) ¹

62 261
-115 940

-

100 684
64 280

-

10 Statslånemidler

62 261
0

-

0
0

-

¹ Inkluderer ikke finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten

Vedlegg 4
Virksomheter med særskilte fullmakter (nettobudsjetterte forvaltningsorganer)

Finansdepartementet har i samråd med berørte departementer etablert prosedyrer for innrapportering av standardiserte nøkkeltall for nettobudsjetterte virksomheter, jf. omtale i Gul bok 2010, kapittel 9.3. Tabellene 4.1 – 4.3 nedenfor oppsummerer tall som Finansdepartementet har mottatt fra de berørte departementene. Tabell 4.4 gir en oversikt over aktuelle departementer og tilhørende nettobudsjetterte virksomheter. De enkelte departementene gir i sine fagproposisjoner et mer detaljert tallgrunnlag for sine nettobudsjetterte virksomheter.

Tabellene nedenfor er en ren oppsummering av tall for enkeltvirksomheter, og det er ikke foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene. Som følge av dette vil for eksempel bevilgninger til Norges Forskningsråd (NFR) som viderefordeles til øvrige nettobudsjetterte virksomheter, fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger to ganger i den aggregerte fremstillingen. Videre vil bevilgninger og tildelinger som de nettobudsjetterte virksomhetene mottar fra andre departementer eller statlige virksomheter, og som ikke tilflyter virksomheten direkte over den statlige nettobevilgning (post 50-59), fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger i tabellene 4.1 og 4.2 nedenfor. Det er gjort noen reklassifiseringer i sammenligningstall for 2020, basert på tallgrunnlag mottatt fra departementene, se bl.a. note 4 til tabell 4.3.

Tabell 4.1 Utgifter og inntekter fordelt etter art ¹

Budsjett

Beløp i mill. kroner

2019

2020

2021

2022

1. Utgifter

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

33 557

34 384

35 009

36 962

Varer og tjenester

16 877

16 467

16 297

18 011

Sum driftsutgifter

50 434

50 851

51 306

54 973

Investeringsutgifter

Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

3 075

2 817

2 967

3 075

Sum investeringsutgifter

3 075

2 817

2 967

3 075

Overføringer fra virksomheten ²

Utbetalinger til andre statlige regnskaper

4 936

5 280

4 717

7 092

Andre utbetalinger

8 122

9 215

10 108

9 686

Sum overføringsutgifter

13 058

14 495

14 824

16 778

Finansielle aktiviteter

Kjøp av aksjer og andeler

3

13

5

0

Andre finansielle utgifter

6

6

16

2

Sum finansielle utgifter

9

20

21

2

Sum utgifter

66 575

68 183

69 118

74 827

2. Inntekter

Driftsinntekter

Inntekter fra salg av varer og tjenester

4 666

4 244

4 599

4 405

Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser

16

17

17

17

Refusjoner

328

532

384

362

Andre driftsinntekter

2 481

2 786

2 260

2 293

Sum driftsinntekter

7 492

7 579

7 261

7 078

Investeringsinntekter

Salg av varige driftsmidler

206

4

2

0

Sum investeringsinntekter

206

4

2

0

Overføringer til virksomheten

Inntekter fra statlige bevilgninger ³

58 236

61 805

62 324

61 467

Andre innbetalinger

1 245

1 125

1 076

467

Sum overføringsinntekter

59 481

62 930

63 401

61 933

Finansielle aktiviteter

Innbetalinger ved salg av aksjer og andeler

2

-1

9

15

Andre finansielle innbetalinger

6

20

2

1

Sum finansielle inntekter

8

20

10

16

Sum inntekter

67 186

70 533

70 674

69 027

3. Netto endring i kontantbeholdningen (2-1) ⁴

611

2 350

1 556

-5 799

¹ Tabell 4.1 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede brutto utgifter og inntekter fordelt etter art for årene 2019, 2020 og 2021, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2022. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen oppstilling av brutto utgifter og inntekter på en standard mal.

2 Overføringer fra Norges Forskningsråd (NFR) utgjør den vesentligste delen av overføringsutgiftene, med samlede overføringer på henholdsvis 9,8 mrd. kroner, 10,8 mrd. kroner og 11,2 mrd. kroner i årene 2019, 2020 og 2021, og estimerte utbetalinger i 2022 på om lag 14,7 mrd. kroner.

³ Inntekter fra statlige bevilgninger omfatter blant annet bevilgninger fra overordnet fagdepartement, bevilgninger fra andre departementer, bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer og tildelinger fra NFR. Det vises til innledende kommentarer til tabellene, hvor det fremgår at det ikke er foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene i oppstillingen.

⁴ Netto endring i kontantbeholdningen i tabell 4.1, beregnet ut fra sum inntekter med fradrag av sum utgifter, tilsvarer endringen i kontantbeholdningen mellom årene i tabell 4.3.

Tabell 4.2 Inntekter etter inntektskilde ¹

Inntektskilde

Budsjett

Beløp i mill. kroner

2019

2020

2021

2022

Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget

Bevilgninger fra fagdepartementet

45 257

47 329

49 282

47 609

Bevilgninger fra andre departement

5 648

6 779

5 297

5 915

Bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer

2 277

2 314

2 469

1 902

Tildelinger fra Norges forskningsråd

3 563

3 743

3 995

4 410

Sum bevilgninger

56 745

60 164

61 043

59 837

Offentlige og private bidrag

Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner

305

293

335

276

Bidrag fra private

1 069

1 126

1 467

898

Tildelinger fra internasjonale organisasjoner

977

1 158

936

916

Sum bidrag

2 351

2 576

2 738

2 089

Oppdragsinntekter mv.

Oppdrag fra statlige virksomheter

1 594

1 618

1 671

1 368

Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter

153

123

134

76

Oppdrag fra private

701

792

874

700

Andre inntekter

5 642

5 259

4 213

4 957

Sum oppdragsinntekter mv.

8 090

7 792

6 892

7 101

Sum inntekter

67 186

70 533

70 674

69 027

¹ Tabell 4.2 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede inntekter spesifisert etter inntektskilde for årene 2019, 2020 og 2021, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2022. Sum inntekter i tabell 4.2 skal samsvare med summen av inntekter i tabell 4.1, men gir supplerende informasjon om hva som er kilden til inntektene. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen spesifikasjon av brutto inntekter på en standard mal.

Tabell 4.3 Forholdet mellom kontantbeholdning, påløpte kostnader og avsetninger per 31.12. ¹

Endring

Beløp i mill. kroner

2019

2020

2021

2020 til 2021

Kontantbeholdning

Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank ²

20 195

22 556

23 936

1 381

Beholdning på andre bankkonti

1 065

1 055

1 231

176

Andre kontantbeholdninger

1

0

0

0

Sum kontanter og kontantekvivalenter

21 261

23 611

25 167

1 556

Netto gjeld og forpliktelser 3

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

Feriepenger mv.

2 815

2 912

3 080

169

Skattetrekk og offentlige avgifter

2 522

2 397

2 755

357

Gjeld til leverandører

2 450

1 964

2 503

539

Gjeld til oppdragsgivere

-196

-132

-281

-149

Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår

1 451

1 455

1 744

289

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

9 041

8 596

9 801

1 205

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i fremtidige budsjettår

Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd

187

476

357

-119

Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

595

734

1 197

463

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet ⁴

3 487

3 842

4 059

218

Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål ⁵

3 745

4 946

4 576

-369

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer

80

133

150

17

Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

8 094

10 131

10 340

209

Andre avsetninger

Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål

3 432

4 027

3 577

-450

Fri virksomhetskapital

773

922

1 122

199

Sum andre avsetninger

4 205

4 949

4 698

-251

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler

1

3

3

0

Annen langsiktig gjeld

-80

-68

325

394

Sum langsiktig gjeld

-79

-65

328

393

Sum netto gjeld og forpliktelser

21 261

23 611

25 167

1 556

¹ Tabell 4.3 viser samlet kontantbeholdning i nettobudsjetterte virksomheter ved utgangen av 2019, 2020 og 2021, og endringen i kontantbeholdningen mellom de to siste årene. Tabellen spesifiserer også de formål som kontantbeholdningen er bundet opp i. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egne balanseoppstillinger basert på en standard mal.

² Samlet bankbeholdning til nettobudsjetterte virksomheter på oppgjørskonto i Norges Bank tilsvarer beholdning bokført i kapitalregnskapets kontogruppe 82, eksklusiv Sametinget (konto 820501) som ikke omfattes av dette sammendraget.

³ Postene på eiendelssiden av balansen er i oppstillingen ikke spesifisert hver for seg, men er inkludert i de relaterte postene på gjeldssiden av balansen. Tallene i tabellen er derfor nettotall, og gruppen avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår, inneholder eksempelvis også fordringer og andre omløpsmidler.

⁴ Prosjektgjeld knyttet til påbegynte, ikke fullførte prosjekter under NFR utgjør en stor del av denne avsetningen, med henholdsvis 2,3 mrd. kroner, 2,0 mrd. kroner og 2,5 mrd. kroner for årene 2019, 2020 og 2021. (Tall for 2020 er i tabellen justert opp med 239 mill. kroner sammenlignet med tilsvarende tabell i fjor. Det skyldes en reklassifisering mellom balanselinjen for prosjektgjeld og balanselinjen for gjeld til leverandører hos NFR).

⁵ Forskningsprogram under behandling i NFR utgjør en betydelig del av denne avsetningen, med henholdsvis 3,1 mrd. kroner, 4,0 mrd. kroner og 2,5 mrd. kroner for årene 2019, 2020 og 2021.

Tabell 4.4 Oversikt over nettobudsjetterte virksomheter per 2021/2022

Overordnet departement/virksomhet ¹

Antall

Kunnskapsdepartementet 2

Norges forskningsråd (NFR)

1

Universiteter 3

10

Statlige vitenskapelige høyskoler ⁴

5

Statlige høyskoler ⁵

6

Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høyere utdanning (Diku) 6

1

Unit – Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning ⁷

1

NUPI, Norsk utenrikspolitisk institutt

1

Kultur- og likestillingsdepartementet

Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO)

1

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Statens arbeidsmiljøinstitutt

1

Barne- og familiedepartementet

Forbrukerrådet

1

Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond

1

Nærings- og fiskeridepartementet

Norsk romsenter

1

Landbruks- og matdepartementet

Norsk institutt for bioøkonomi

1

Veterinærinstituttet

1

Samferdselsdepartementet

Senter for oljevern og marint miljø ⁸

1

Klima- og miljødepartementet

Norsk kulturminnefond

1

Meteorologisk institutt

1

Forsvarsdepartementet

Forsvarets forskningsinstitutt (FFI)

1

Sum virksomheter

36

¹ Sametinget (KMD) inngår ikke i tabellverket for nettobudsjetterte virksomheter.

² Antall virksomheter gruppert under kategoriene universiteter og høyskoler (UH-sektoren), baserer seg på oversikt fra KD per 2022.

³ Universiteter omfatter: Nord Universitet, Norges miljø- og biovitenskapelige universitet, Norges teknisk- naturvitenskapelige universitet, OsloMet – Storbyuniversitetet, Universitet i Agder, Universitet i Bergen, Universitet i Oslo, Universitet i Stavanger, Universitetet i Sørøst–Norge, og Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

⁴ Statlige vitenskapelige høyskoler omfatter: Norges handelshøyskole, Norges idrettshøyskole, Norges musikkhøgskole, Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo, og Høgskolen i Molde, vitenskapelig høgskole i logistikk.

⁵ Statlige høyskoler omfatter: Høgskolen i Innlandet, Høgskolen i Østfold, Høgskulen i Volda, Høgskulen på Vestlandet, Kunsthøgskolen i Oslo, og Samisk høgskole.

⁶ Diku gikk fra 1.7.2021 inn i det nye Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse (HK-dir), men ble regnskapsteknisk behandlet som en nettobudsjettert virksomhet ut 2021. Fra og med 2022 inngår Diku ikke lenger i tallgrunnlaget for nettobudsjetterte virksomheter, og dermed ikke i budsjettkolonnen i tabell 4.1 og 4.2..

⁷ Unit endret navn til Kunnskapssektorens tjenesteleverandør (Sikt) fra 2022. Sikt er fortsatt en nettobudsjettert virksomhet.

⁸ Senter for oljevern og marint miljø (SOMM) ble flyttet fra Samferdselsdepartementet til Klima- og miljødepartementet fra 2022, og budsjetteres brutto fra samme tidspunkt. Fra og med 2022 inngår SOMM ikke lenger i tallgrunnlaget for nettobudsjetterte virksomheter, og dermed ikke i budsjettkolonnen i tabell 4.1 og 4.2.

Kilde: Finansdepartementet

Vedlegg 5
Bestillingsfullmakt, tilsagnsfullmakt og garantifullmakt

5.1 Bestillings- og tilsagnsfullmakter

Tabell 5.1 nedenfor gir en oversikt over bestillings- og tilsagnsfullmakter som foreslås i sammenheng med statsbudsjettet for 2023. Tabellen er sortert ut fra stigende kapittelnummer og refererer til romertallsfullmakter som blir fremmet under det enkelte departement. For enkelte fullmakter er det gitt referanse til romertallsfullmakten under aktuelt departement.

Forslagene til bestillingsfullmakter i tabellen summerer seg til om lag 168 mrd. kroner, og til om lag 185 mrd. kroner for tilsagnsfullmakter. I tillegg er det foreslått en tilsagnsfullmakt i Euro svarende til om lag 1,8 mrd. kroner. Det er også listet noen forslag til fullmakter uten beløp. Det gjelder blant annet romertallsfullmakter under KDD der det er vist til tidligere gitte fullmakter og omtale i KDDs budsjettproposisjon.

Fullmaktsoversikten i tabell 5.1 inneholder enkelte fullmakter som tidligere ikke har vært listet i tilsvarende oversikt. Det gjelder blant annet investeringsfullmakter under departementene KDD og SD, drift- og vedlikeholdsavtaler under SD og forslag til tilsagnsfullmakter under UD om tilskudd til ulike internasjonale organisasjoner.

For fullstendig oversikt over fullmakter til å forplikte staten for fremtidige budsjettår, vises det til forslag til romertallsvedtak under det enkelte departement. Se blant annet forslag til investeringsfullmakter under FD, FIN og JD.

Tabell 5.1 Oversikt over bestillingsfullmakter og tilsagnsfullmakter

1 000 kroner

Kap.

Post

Betegnelse/formål

Bestillingsfullmakt

Tilsagnsfullmakt

117

EØS-finansieringsordningene

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021

3 424 000

78

Den norske finansierings-ordningen 2014-2021

2 733 000

150

Humanitær bistand

70

Nødhjelp og humanitært arbeid (tilskudd ECW), jf. VI.11

120 000

160

Helse

70

Helse (diverse tilskudd), jf. VI.2-9

23 250 000

161

Utdanning

70

Utdanning (tilskudd GPE), jf. VI.10

1 850 000

161

Utdanning

70

Utdanning (tilskudd ECW), jf. VI.11

380 000

162

Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi

70

Bærekraftig næringsutvikling og handel

100 000

72

Fornybar energi

100 000

163

Klima, miljø og hav

70

Miljø og klima (tilskudd GCF), jf. VI.13

2 800 000

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

67 000

225

Tiltak i grunnopplæringen

68

Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen i påfølgende budsjettår, jf. III.2

20 pst. av tilskudd

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

10 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

280 000

270

Studentvelferd

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

1 693 000

322

Bygg og offentlige rom

50

Kunst i offentlige rom

5 800

70

Nasjonale kulturbygg

416 700

334

Film- og dataspillformål

72

Insentivordningen for film- og serieproduksjoner

100 000

410

Domstolene

01

Driftsutgifter, forpliktelse ved leieavtaler ved Bergen tinghus, jf. X

278 000

430

Kriminalomsorgen

Forpliktelser utover budsjettåret til investeringsprosjekt Romerike fengsel, jf. VI

619 600

430

Kriminalomsorgen

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, til brukerutstyr investeringsprosjekt Romerike fengsel, jf. VII

89 100

440

Politiet

01

Driftsutgifter

250 000

440/490

Politiet/Utlendingsdirektoratet

46

Investeringer i Schengen IKT-systemer, jf. VIII

2 187 000

454

Redningshelikoptertjenesten

01, 45

Drift og større utstyrsanskaffelser, pådra forpliktelser, jf. IX

15 261 000

490

Utlendingsdirektoratet

76

Internasjonalt migrasjonsarbeid

50 000

500

Kommunal- og distriktsdepartementet

Gjennomføre ombygging av Ring 1, jf. X

3 100 000

Gjennomføre bygge- og investeringsprosjekter, jf. VIII

¹⁾

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

Gjennomføre bygge- og investeringsprosjekter, jf. VIII

¹⁾

531

Eiendommer til kongelige formål

Gjennomføre bygge- og investeringsprosjekter, jf. VIII

¹⁾

533

Eiendommer utenfor husleieordningen

Gjennomføre bygge- og investeringsprosjekter, jf. VIII

¹⁾

540

Digitaliseringsdirektoratet

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter

124 100

567

Nasjonale minoriteter

74

Kultur- og ressurssenter for norske romer

4 100

581

Bolig- og bomiljøtiltak

78

Boligtiltak

15 200

590

Planlegging og byutvikling

72

Bolig- og områdeutvikling i byer

22 800

595

Statens kartverk

21

Spesielle driftsutgifter

40 000

621

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering

63

Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, jf. VI

10 000

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

3 017 900

77

Varig tilrettelagt arbeid

1 050 400

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

41 400

710

Vaksiner mv.

21

Spesielle driftsutgifter

500 000

22

Salgs- og beredskapsprodukter m.m.

200 000

23

Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19

500 000

761

Omsorgstjeneste

79

Andre tilskudd

1 000

900

Nærings- og fiskeridepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 500

Miljøtiltak på Løkken, jf. XIII.1

190 000

Miljøtiltak i Svea og Lunckefjell, jf. XIII.2

120 000

Miljøtiltak i gruveområdet i Folldal, jf. XIII.3

225 000

907

Norsk nukleær dekommisjonering

21

Spesielle driftsutgifter

450 000

30

Opprydding Søve

150 000

916

Kystverket

30

Nyanlegg og større vedlikehold

745 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg

36 100

70

Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø

90 000

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner

90 000

922

Romvirksomhet

De frivillige programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA, jf. VIII.2

173 700²

924

Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer

70

Tilskudd, jf. VIII.3

1 300 000

954

Petoro AS

70

Tilskudd til administrasjon

35 000

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer

70

Tilskudd til bevaring og bærekraftig bruk av husdyr-, plante- og skogtregenetiske ressurser

8 200

1142

Landbruksdirektoratet

77

Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold

400 000

78

Tilskudd til omstilling ved avvikling av pelsdyrhold

25 000

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade – erstatninger

49 400

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket

104 200

1152

Bionova

50

Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket

90 000

1320

Statens vegvesen

22

Drift og vedlikehold av riksveier, jf. V.1³

15 400 000

30

Riksveiinvesteringer: E6/rv. 827 Bognes–Skarberget og Drag–Kjøpsvik, jf. IV.2 ³

1 041 000

30

Riksveiinvesteringer: prosjekter uten kostnadsramme, jf. IV.4 ³

7 700 000

30

Riksveiinvesteringer: planlegging, forberedende arbeider og grunnerverv, jf. IV.5 ³

750 000

64

Utbedring på fylkesveier for tømmertransport

21 000

66

Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer

10 000

72

Tilskudd til riksveiferjedriften, jf. VI

19 500 000

1321

Nye Veier AS

70

Tilskudd til Nye Veier AS, jf. VII

24 400 000

1352

Jernbanedirektoratet

70

Kjøp av persontransport med tog, jf. VI

8 200 000

71

Kjøp av infrastrukturtjenester – drift og vedlikehold, jf. V.2

25 860 000

73

Kjøp av infrastrukturtjenester – investeringer, jf. IV.3

57 860 000

74

Tilskudd til togmateriell mv.

750 000

1411

Artsdatabanken

21

Spesielle driftsutgifter

12 000

70

Tilskudd til å styrke kunnskap om og formidling av naturmangfoldet

10 600

1420

Miljødirektoratet

30

Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder

45 000

31

Tiltak i verneområder og annen natur, inkludert restaureringstiltak

8 000

32

Statlige erverv, vern av naturområder

516 200

39, 69, 79

Oppryddingstiltak, jf. VII

17 500

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning

319 700

62

Tilskudd til grønn skipsfart

156 200

78

Friluftsformål

3 000

80

Tilskudd til tiltak for å ta vare på natur

8 000

1424

Senter mot marin forsøpling

71

Marin forsøpling

15 000

1428

Enova SF

50

Overføring til Klima- og energifondet

400 000

1429

Riksantikvaren

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner

56 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljøer og kulturlandskap

34 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

11 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

12 000

74

Tilskudd til fartøyvern

19 000

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene

1 500

77

Tilskudd til verdiskapningsarbeid på kulturminneområdet

4 000

79

Tilskudd til verdensarven

20 000

1481

Klimakvoter

22

Internasjonalt samarbeid om utslippsreduksjoner, jf. IV

1 150 000

22

Internasjonalt samarbeid om utslippsreduksjoner, jf. IV

16 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

73

Klima- og skogsatsingen

1 706 000

1610

Tolletaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 000

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35 000

1700

Forsvarsdepartementet

01

Driftsutgifter

34 000

73

Forskning og utvikling

500 000

1716

Forsvarets forskningsinstitutt

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt, jf. III.2

60 000

1720

Forsvaret

01

Driftsutgifter

9 190 000

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

01

Driftsutgifter

1 100 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

220 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

103 820 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

470 000

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 000

1800

Olje- og energidepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 000

72

Tilskudd til petroleums- og energiformål

6 000

1810

Oljedirektoratet

21

Spesielle driftsutgifter

10 000

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

21

Spesielle driftsutgifter

10 000

22

Flom- og skredforebygging

150 000

25

Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser

50 000

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

130 000

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 000

1850

Klima, industri og teknologi

70

Gassnova SF

20 000

2410

Statens lånekasse for utdanning

70–72, 90

Utbetaling av utdanningsstøtte, jf. III.3

Etter fastsatte satser

50

Omgjøring av lån til stipend, jf. III.4

Etter fastsatte satser

2421

Innovasjon Norge

50

Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

400 000

75

Grønn plattform

420 000

76

Miljøteknologi

630 000

2426

Siva SF

71

Tilskudd til testfasiliteter

55 000

2445

Statsbygg

Gjennomføre bygge- og investeringsprosjekter utenfor husleieordningen, jf. VIII

4)

32

Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter, jf. IX.2

1 400 000

34

Videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter, jf. IX.2

¹ Det vises til omtale i Kommunal- og distriktsdepartementets Prop. 1 S (2022–2023) i tilknytning til vedkommende budsjettkapittel, jf. også vedlegg 2 i samme proposisjon: Pågåande byggjeprosjekt der Stortinget har godkjend kostnadsrammene. Fullmakten gjelder innenfor vedtatte kostnadsrammer for prosjektene.

² Fullmaktsbeløpet er oppgitt i euro.

³ Fullmakten angir ikke fordeling av rammen på henholdsvis bestillings- eller tilsagnsfullmakt. I tabellen er fullmaktsbeløpet i sin helhet klassifisert i kolonnen for bestillingsfullmakt.

⁴ Det vises til omtale i Kommunal- og distriktsdepartementets Prop. 1 S (2022–2023) i tilknytning til kapittel 2445 Statsbygg. Fullmakten gjelder innenfor vedtatte kostnadsrammer for prosjektene.

Kilde: Finansdepartementet

5.2 Statlige garantier

For 2023 bes det om fullmakt til å gi nye garantier innenfor følgende totale garantirammer under ordningene som fremgår av tabell 5.2.

Tabell 5.2 Oversikt over statlige garantier

Nærings- og fiskeridepartementet

Avtaler for leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard

25 mill. kroner

Innovasjon Norge

Lån til realinvesteringer og driftskapital

685 mill. kroner

Eksportfinansiering Norge

Alminnelig garantiordning og Gammel alminnelig ordning

145 000 mill. kroner

Eksport til og investeringer i utviklingsland

3 150 mill. kroner

Byggelån innenfor skipsbyggings-industrien

7 000 mill. kroner

Langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri

20 000 mill. kroner

Kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge

10 000 mill. kroner

Samferdselsdepartementet

Restverdigaranti for togmateriell, bokførte verdier

7 993 mill. kroner

Restverdigaranti for togmateriell, oppgraderinger og nyinvesteringer

11 954 mill. kroner

Finansdepartementet

Den nordiske investeringsbank

Grunnkapital til Den nordiske investeringsbank

1 618 mill. euro

Kilde: Finansdepartementet

Det vises for øvrig til spesifisert oversikt over statens garantiansvar og utbetalinger i 2021 i Meld. St. 3 (2021–2022) Statsrekneskapen 2021, vedlegg 4.

Økonomireglementet for staten med tilhørende utfyllende bestemmelser fastsetter normalvilkår for statlige garantier. Normalvilkårene er basert på tidligere generelle behandlinger i Stortinget av garantisaker, senest på grunnlag av Dokument nr. 3:6 (1995–96), jf. Innst. S. nr. 218 (1995–96). Stortinget har imidlertid akseptert unntak fra normalvilkårene for flere av de eksisterende ordningene. Det forutsettes at de tidligere godtatte unntakene kan legges til grunn også for garantier som gis i 2023. Vilkårene for de enkelte garantiordningene omtales i departementenes fagproposisjoner.

Fotnoter

1)

Bevilgninger til å dekke utestående krav på feriepenger i 2017 i forbindelse med fristillingen av Den norske kirke er holdt utenom. Fra 2015 inntektsføres ikke lenger en andel av spilleoverskuddet fra Norsk Tipping på statsbudsjettet. Overskuddet fordeles nå i sin helhet til kultur-, idretts- og frivillighetsformål utenfor statsbudsjettet. I tabell 4.1 er tallene justert slik at realveksten ikke påvirkes av omleggingen av tippenøkkelen.

2)

Området omfatter også forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, personvern, distrikts- og regionalpolitikk, samiske formål, nasjonale minoriteter, bolig, bomiljø og bygg og planlegging, byutvikling og geodata.

3)

Økningen til veiformål i 2013 som gjelder kompensasjon for opphevelsen av veifritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013, er korrigert for i beregningene. Det er også korrigert for oppgaveendringer i forbindelse med forvaltningsreformen, der fylkeskommunene fra og med 2010 overtok ansvaret for en del av det statlige veinettet. For 2020 er det korrigert for overføring av veiadministrasjon til fylkeskommunene.

4)

Tilsvarende justering er benyttet også for 2021–2023, selv om reguleringsreglene har blitt endret for disse årene. Effekter av endringer i reguleringsreglene for disse årene, som har gitt høyere pensjonsregulering hvert av årene, vil dermed inngå som en del av realveksten.