Prop. 1 S

(2012–2013)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

Statsbudsjettet

Tilråding fra Finansdepartementet 28. september 2012, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Stoltenberg II)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedtrekk i budsjettpolitikken

1.1 Den økonomiske politikken

Regjeringen fører en politikk som bygger på rettferdighet og felleskap. Regjeringen vil fornye og utvikle de offentlige velferdsordningene og bidra til en mer rettferdig fordeling og et arbeidsliv der alle kan delta. Regjeringen vil legge til rette for økt verdiskaping og utvikling i hele landet, innenfor rammer som sikrer kommende generasjoners muligheter til å dekke sine behov. Dette krever en ansvarlig politikk med vekt på natur- og miljøhensyn, en langsiktig forvaltning av nasjonalformuen, et opprettholdbart pensjonssystem, et velfungerende næringsliv og en sterk offentlig sektor.

Arbeidskraften er vår viktigste ressurs. Grunnlaget for velferden legges gjennom befolkningens arbeid, og det må derfor legges til rette for høy yrkesdeltaking. Veksten i fastlandsøkonomien betyr mest for velferdsutviklingen i Norge. Petroleumsinntektene setter Norge i en gunstigere situasjon enn mange andre land. Disse inntektene kan imidlertid kun gi et begrenset bidrag til vår samlede velferd. I den økonomiske politikken er det derfor avgjørende å fremme verdiskaping og produktivitet i fastlandsøkonomien, og både i offentlig og privat sektor. Regjeringen vil bygge videre på den norske samfunnsmodellen, med godt utbygde og universelle velferdsordninger, nært samarbeid med partene i arbeidslivet og en velfungerende privat sektor. Det inntektspolitiske samarbeidet er en sentral del av den økonomiske politikken i Norge. En koordinert lønnsdannelse skal bidra til at lønnsutviklingen holdes innenfor rammer som sikrer en tilstrekkelig størrelse på konkurranseutsatt virksomhet over tid.

Den økonomiske politikken skal legge til rette for en stabil økonomisk utvikling både på kort og lang sikt. Regjeringen følger handlingsregelen for en forsvarlig, gradvis innfasing av petroleumsinntektene i norsk økonomi. Slik sørger vi for at petroleumsformuen kan bli til glede for både nåværende og framtidige generasjoner. Retningslinjene for pengepolitikken innebærer at Norges Banks rentesetting skal rettes inn mot lav og stabil inflasjon. På kort og mellomlang sikt skal hensynet til lav og stabil inflasjon veies opp mot hensynet til stabilitet i produksjon og sysselsetting. Budsjett- og pengepolitikken må virke sammen for å bidra til en stabil utvikling i norsk økonomi.

1.2 Budsjettpolitikken

1.2.1 Hovedelementene i budsjettpolitikken

Regjeringen legger handlingsregelen til grunn for budsjettpolitikken. Handlingsregelen er en plan for jevn og gradvis økning i bruken av oljeinntekter, om lag i takt med utviklingen i forventet realavkastning av Statens pensjonsfond utland, anslått til 4 pst. av fondskapitalen. Løpende innbetalinger fra oljevirksomheten overføres i sin helhet til utenlandsdelen av Statens pensjonsfond, mens uttaket over tid bestemmes av handlingsregelen. På kort sikt skjermer handlingsregelen statsbudsjettet og fastlandsøkonomien fra svingninger i oljeprisen. På lang sikt innebærer den at statens utgifter holdes innenfor de rammene skatte- og formuesinntektene setter.

En stabil utvikling i økonomien er vesentlig for å sikre lav arbeidsledighet og en god utnyttelse av våre samlede ressurser. Ved å legge til rette for en jevn og gradvis økning i bruken av petroleumsinntekter over statsbudsjettet kan handlingsregelen bidra til en stabil utvikling i produksjon og sysselsetting. Handlingsregelen åpner for å bruke mer enn forventet fondsavkastning i år med tilbakeslag, og mindre i år med høy aktivitet og press i økonomien. Denne handlefriheten ble benyttet i 2009 til å dempe virkningene av finanskrisen på sysselsetting og arbeidsledighet. I 2011 og 2012 er igjen bruken lavere enn forventet realavkastning av fondet.

Olje og gass er ikke-fornybare ressurser. En vesentlig del av de løpende innbetalingene fra petroleumsvirksomheten kan ikke betraktes som inntekter i vanlig forstand, men innebærer en omplassering av olje- og gassressursene til finansiell formue i Statens pensjonsfond utland. Innbetalingene til staten motsvares dermed langt på vei av reduserte petroleumsressurser. Skal vi ha glede av petroleumsinntektene på varig basis, må bruken av inntektene frikoples fra de løpende innbetalingene til staten. Retningslinjene for budsjettpolitikken ivaretar dette hensynet.

Veksten blant våre handelspartnere er beskjeden og usikkerheten stor. Norsk økonomi preges derimot av markert oppgang. For 2012 og 2013 sett under ett anslås veksten i fastlandsøkonomien nå å bli høyere enn lagt til grunn i Revidert nasjonalbudsjett 2012 i mai i år. Utenom produksjonen av elektrisitet anslås aktiviteten i fastlandsøkonomien å øke med 3,4 pst. i år og 3,0 pst. neste år. Medregnet kraftproduksjonen ligger det an til enda sterkere vekst i inneværende år på 3,7 pst. og 2,9 pst. neste år.

Økonomien går inn i 2013 med mindre ledig kapasitet enn det så ut til for et halvt år siden. Oppgangen understøttes av høy oljepris og lav rente. Sysselsettingen har vokst raskere enn ventet, og arbeidsledigheten er gått mer ned. Det ser nå ut til at lønnsveksten kan bli over 4 pst. i år, godt over lønnsveksten hos våre handelspartnere. Samtidig er prisstigningen lav, noe som trekker kjøpekraften opp. Lave renter og bedring i kjøpekraften bidrar til økt etterspørsel fra husholdningene. Både privat forbruk og boligpriser øker. I tillegg understøttes veksten av høy etterspørsel fra petroleumsnæringen.

En sterk kronekurs bidrar i noen grad til å dempe presset i økonomien. Men mens det er husholdningene og bedrifter i skjermet sektor som først og fremst nyter godt av det lave rentenivået, er det konkurranseutsatte næringer som rammes av den sterke kronen. Et høyt kostnadsnivå i Norge gjør konkurranseutsatte virksomheter mer utsatte for svakere vekst internasjonalt, fall i eksportprisene og en sterkere krone.

Både kortsiktige og langsiktige hensyn taler for at vi nå går forsiktig fram i budsjettpolitikken:

Vi har tidligere brukt budsjettpolitikken for å motvirke tilbakeslag i norsk økonomi. I en situasjon med høy kapasitetsutnyttelse og økende press i økonomien er det i tråd med retningslinjene for budsjettpolitikken å holde igjen i budsjettet, også når bruken av oljeinntekter ligger under 4-prosentbanen.

Mange eksportbedrifter sliter nå med svak etterspørsel, lavere priser, høye lønnskostnader og en sterk krone. Ved å holde igjen i budsjettpolitikken kan vi bidra til å lette presset på konkurranseutsatt sektor.

En aldrende befolkning gir store langsiktige utfordringer i form av høyere utgifter til pensjoner, omsorg og helse.

Ved å gå forsiktig fram i budsjettpolitikken bygger vi opp sikkerhetsmarginer til å kunne møte vanskeligere tider.

Regjeringens vurdering er at budsjettpolitikken ikke må forsterke presset i økonomien ytterligere og gjøre det enda vanskeligere for konkurranseutsatte næringer. Økt press gir også fare for at lønnsveksten og stigningen i bolig- og eiendomspriser skyter fart.

Regjeringen foreslår derfor et budsjett som virker om lag nøytralt på etterspørselen etter varer og tjenester i 2013. Skatte- og avgiftsnivået holdes uendret.

1.2.2 Bruken av petroleumsinntekter i budsjettpolitikken

Det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Retningslinjene for budsjettpolitikken innebærer at bruken av petroleumsinntekter, målt ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet, over tid skal være lik forventet realavkastning av Statens pensjonsfond utland, anslått til 4 pst. av fondskapitalen.

Regjeringen legger opp til en økning i bruken av oljeinntekter fra 2012 til 2013 som følger veksten i trend-BNP for Fastlands-Norge. Forslaget innebærer et strukturelt, oljekorrigert budsjettunderskudd på 125,3 mrd. kroner, som er 26,4 mrd. kroner under 4-prosentbanen. Målt som andel av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2013 utgjør underskuddet 3,3 pst. Avstanden til 4-prosentbanen er litt mindre enn i 2011, men større enn anslått for 2012. Målt i faste priser øker bruken av oljeinntekter med 5,3 mrd. kroner fra 2012.

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Statens pensjonsfond

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd i 2013 anslås til 123,7 mrd. kroner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet tilsvarer den faktiske bruken av petroleumsinntekter og dekkes ved en tilsvarende overføring fra Statens pensjonsfond utland.

Statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten anslås i 2013 til 373 mrd. kroner. Anslaget er blant annet basert på en gjennomsnittlig oljepris i 2013 på 625 kroner per fat. Netto avsetning til Statens pensjonsfond utland, der overføringen for å dekke det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet på 124 mrd. kroner er trukket fra, anslås dermed til 250 mrd. kroner i 2013. I tillegg kommer renter og utbytte på kapitalen i Statens pensjonsfond på 131 mrd. kroner, hvorav 124 mrd. kroner fra utenlandsdelen av fondet. Det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond anslås dermed til 380 mrd. kroner i 2013. Det tilsvarer 12,7 pst. av BNP.

Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond ved utgangen av 2013 anslås til 4 426 mrd. kroner. Av dette er 4 281 mrd. kroner i Statens pensjonsfond utland. Utenlandsdelen av fondet anslås dermed å øke med 488 mrd. kroner, fra en anslått kapital på 3 793 mrd. kroner ved utgangen av 2012.

Tabell 1.1 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

1.

Statsbudsjettets stilling

A

Statsbudsjettets inntekter i alt

1 237,5

1 278,0

1 314,4

A.1

Inntekter fra petroleumsvirksomhet

376,7

412,8

401,2

A.2

Inntekter utenom petroleumsvirksomhet

860,8

865,2

913,2

B

Statsbudsjettets utgifter i alt

1 006,1

1 002,6

1 064,9

B.1

Utgifter til petroleumsvirksomhet

25,0

26,0

28,0

B.2

Utgifter utenom petroleumsvirksomhet

981,1

976,6

1 036,9

Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2)

-120,2

-111,3

-123,7

+

Overført fra Statens pensjonsfond utland

120,2

111,3

123,7

=

Statsbudsjettets overskudd før lånetransaksjoner

0

0

0

2.

Statens pensjonsfond

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland

351,7

386,8

373,2

-

Overført til statsbudsjettet

120,2

111,3

123,7

+

Renteinntekter og utbytte i Statens pensjonsfond

114,3

108,8

130,6

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

345,7

384,2

380,1

3.

Statsbudsjettet og Statens pensjonsfond samlet

Overskudd

345,7

384,2

380,1

Kilde: Finansdepartementet

1.2.3 Veksten i statsbudsjettets utgifter

Utviklingen i statsbudsjettets utgifter fra et år til et annet kan beskrives ved den underliggende utgiftsveksten. Ved beregningen av den underliggende utgiftsveksten korrigeres de faktiske utgiftene for utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter. I tillegg korrigeres det for enkelte regnskapsmessige forhold og ekstraordinære endringer. I beregningene for 2013 er det således korrigert for økte offentlige utgifter til veg mv. som følger av oppheving av momsfritak ved bygging og vedlikehold av offentlige veganlegg.

Deler av utgiftene til flyktninger i Norge er godkjent som offisiell utviklingshjelp (ODA), og utgiftsføres over Utenriksdepartementets budsjett. Det faktiske ansvaret for disse tiltakene ligger imidlertid hos andre departementer (Justis- og beredskapsdepartementet, Kunnskapsdepartementet og Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet). Utgiftene føres derfor også under disse departementenes kapitler. Samtidig inntektsføres en tilsvarende overføring fra Utenriksdepartementet. Det korrigeres for denne dobbeltføringen av utgifter ved beregningen av den underliggende utgiftsveksten.

Ved beregning av den reelle, underliggende utgiftsveksten er den nominelle verdiutviklingen i utgiftene dekomponert i en pris- og en volumendring. Den nominelle veksten i statsbudsjettets underliggende utgifter er anslått til 5,7 pst., mens prisveksten er beregnet til 3,3 pst. Den reelle, underliggende utgiftsveksten fra 2012 til 2013 anslås dermed til 2,4 pst. regnet i forhold til anslag på regnskap for 2012. Det tilsvarer om lag 23 mrd. kroner målt i 2013-priser. I forhold til Saldert budsjett 2012 anslås den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter til 2,3 pst.

1.2.4 Lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Statsbudsjettet gjøres opp i balanse med en tilbakeføring fra Statens pensjonsfond utland. Tilbakeføringen fra utenlandsdelen av fondet til statsbudsjettet anslås til 124 mrd. kroner i 2013, som svarer til det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Det innebærer at staten ikke lånefinansierer utgifter til drift, investeringer og overføringer. Statsbudsjettets netto finansieringsbehov tilsvarer derfor netto utlån mv. over statsbudsjettet som anslås til 58,2 mrd. kroner. I statsbudsjettets brutto finansieringsbehov inngår også gjeldsavdrag som i 2013 anslås til 66,5 mrd. kroner. Statens brutto finansieringsbehov i 2013 anslås dermed til 124,7 mrd. kroner.

Lånetransaksjoner består i hovedsak av utlån fra og avdrag på lån i Statens lånekasse for utdanning, Husbanken, Innovasjon Norge og boliglånsordningen i Statens pensjonskasse.

Økningen i utlån mv. fra Saldert budsjett 2012 til Gul bok 2013 skyldes i stor grad økte utlån i boliglånsordningen i Statens pensjonskasse med 5,8 mrd. kroner og utlån på 28,5 mrd. kroner under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportkreditt Norge AS. Reduksjonen i tilbakebetalinger fra Saldert budsjett 2012 til Gul bok 2013 skyldes i hovedsak at Fondet for forskning og nyskaping ble avviklet og gjort om til ordinær utgiftsbevilging i 2012. Det foreslås ikke lånetransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten i 2013.

Tabell 1.2 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov eksklusiv petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok

2013

Lånetransaksjoner utenom petroleumsvirksomhet

Utlån, aksjetegning mv.

95,5

108,2

143,1

-

Tilbakebetalinger

153,4

155,4

84,9

-

Statsbudsjettets overskudd

0

0

0

=

Netto finansieringsbehov

-57,9

-47,1

58,2

+

Gjeldsavdrag

0

0

66,5

=

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

-57,9

-47,1

124,7

Kilde:  Finansdepartementet

1.2.5 Skatter og avgifter

Skatte- og avgiftsanslagene for 2013 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2012, hvor bl.a. ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er skatte- og avgiftsanslagene basert på de vekstforutsetninger for bl.a. sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2013. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og forslaget til kommunale og fylkeskommunale skattører.

Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 856 mrd. kroner i 2013, som er en økning på 48 mrd. kroner, eller 5,9 pst., fra anslag på regnskap 2012.

Skatter på inntekt og formue er anslått til 252 mrd. kroner i 2013, som er en økning på 14 mrd. kroner, eller 5,9 pst., fra anslag på regnskap 2012. Trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden i 2013 er samlet anslått til 265 mrd. kroner. Det er en økning på 14 mrd. kroner, eller 5,4 pst., fra anslag på regnskap 2012. Inntektene fra merverdiavgiften anslås til 236 mrd. kroner i 2013. Det tilsvarer en økning på 17 mrd. kroner, eller 7,7 pst., fra anslag på regnskap 2012. Deler av økningen i statens inntekter fra merverdiavgiften er knyttet til avviklingen av fritak for omsetning av tjenester til offentlige veg- og baneanlegg. Statens inntekter fra merverdiavgiften anslås å øke med 6 mrd. kroner i 2013 som følge av avviklingen av vegfritaket. Øvrige særavgifter medregnet tollinntekter, er samlet anslått til 102 mrd. kroner i 2013 som er en økning på 4 mrd. kroner, eller 3,6 pst., fra anslag på regnskap 2012.

Skatte- og avgiftsopplegget for 2013 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2012-2013) Skatter, avgifter og toll 2013.

1.2.6 Kommuneøkonomien

Kommunesektoren har det overordnede ansvaret for sentrale velferdstjenester og skal levere tjenester av høy kvalitet, tilpasset innbyggernes og lokalmiljøets behov. Kommunesektorens aktiviteter finansieres i hovedsak med skatteinntekter og rammeoverføringer fra staten. Sektoren mottar også øremerkede tilskudd over statsbudsjettet, og har i tillegg inntekter fra blant annet gebyrer og statlige tilskudd under momskompensasjonsordningen. Kommunesektorens inntekter utgjør om lag 18 pst. av BNP for Fastlands-Norge.

Regjeringens budsjettforslag for 2013 innebærer en reell vekst i kommunesektorens samlede inntekter på 6,8 mrd. kroner i 2013, eller 1,8 pst. Av den samlede veksten er 5 mrd. kroner frie inntekter. Dette tilsvarer en realvekst i frie inntekter på 1,7 pst. Veksten er regnet fra anslått inntektsnivå for kommunesektoren i 2012 i Revidert nasjonalbudsjett 2012. Regjeringens budsjettforslag legger til rette for fortsatt vekst i det kommunale tjenestetilbudet.

I tillegg til tjenestetilbudet som veksten i frie inntekter gir grunnlag for, foreslås det enkelte særskilt prioriterte tiltak innenfor barnehage, barnevern, transport, skole, helse og omsorg.

1.3 Forslag til vedtak

De forslag til vedtak som legges fram i denne proposisjonen, er i de fleste tilfeller nærmere omtalt i Prop. 1 S for de enkelte departementene.

Enkelte bevilgninger blir bare omtalt i denne proposisjonen. Det gjelder blant annet bevilgningene til kap. 2309 Tilfeldige utgifter og kap. 5309 Tilfeldige inntekter, som omtales i avsnitt 3.19. Renter og avskrivninger fra statens forretningsdrift under kapitlene 5491 og 5603 omtales i avsnitt 4.3. Overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland fastsettes slik at netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i sin helhet overføres til fondet, og at statsbudsjettet gjøres opp i balanse (utenom lånetransaksjoner) etter tilbakeføringen fra fondet. Overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland, som er bevilget på kapitlene 2800 og 5800 i statsbudsjettet, omtales i avsnitt 4.4.

Statsbudsjettets finansieringsbehov dekkes gjennom lån bevilget på kap. 5999, jf. avsnitt 4.5.

Folketrygdens finansieringsbehov er nærmere omtalt i avsnitt 5.2.

1.4 Sammendrag av statsbudsjettet

Tabell 1.3 gir et sammendrag av Saldert budsjett 2012, anslag på regnskap 2012 og Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2013. Tabellen viser statsbudsjettets inntekter, utgifter og lånetransaksjoner. Hver del av budsjettet er inndelt i kategorier etter bevilgningsreglementets postinndeling. Statsbudsjettets inntekter er gruppert i fem kategorier, der skatter og avgifter fra Fastlands-Norge og petroleumsinntekter er de største. Utgiftene er inndelt i seks kategorier. De største utgiftskategoriene er overføringer til private, overføringer til kommunesektoren og driftsutgifter.

Bevilgningstallene i tabell 1.3 er gruppert etter utgiftsart. Bevilgningene til de enkelte formålene kan derfor være fordelt på driftsutgifter, investeringer eller overføringer. For eksempel er ikke utgifter til administrasjon av bistand inkludert i posten bistand under utgiftsarten overføringer til private, men under driftsutgifter. På samme måte er utgifter til formål som veg eller jernbane fordelt mellom flere utgiftsarter. De ulike bevilgningene som er fordelt på forskjellige utgiftsarter, må derfor sees i sammenheng med bevilgninger til samme formål under andre utgiftsarter. Motsatt er det slik at tilskudd til statlige virksomheter på 50- og 70-poster budsjetteres som overføringer, selv om de benyttes til å finansiere statlige drifts- og investeringsutgifter.

Tallene vil ikke alltid være direkte sammenlignbare mellom år. For eksempel vil utgiftene til kap. 2309 Tilfeldige utgifter reduseres i anslag på regnskap 2012 blant annet som følge av tilleggsbevilgninger til reguleringen av grunnbeløpet i folketrygden fra 1. mai 2012. Bevilgningene på andre områder er økt, og bevilgningen på kap. 2309 reduseres tilsvarende.

Tallene i tabell 1.3 er nærmere forklart i kapittel 4. I tillegg er anslagene for renteutgifter og dagpenger oppdatert etter Revidert nasjonalbudsjett 2012. Renteutgiftene anslås nå å bli 0,5 mrd. kroner høyere enn lagt til grunn i Revidert nasjonalbudsjett 2012, mens dagpengene anslås å gå ned med 0,2 mrd. kroner. Utover dette er det i anslag på regnskap 2012 lagt til grunn at tilleggsbevilgninger som fremmes i andre halvår og som isolert sett bidrar til å svekke budsjettbalansen, dekkes ved tilsvarende nedsettelse av bevilgningen til tilfeldige utgifter.

Tabell 1.3 Artsgruppering av statsbudsjettet

Mill. kroner

Inntekter

Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Skatt på formue og inntekt

228 850

238 435

252 485

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

246 700

251 600

265 200

Merverdiavgift

222 300

219 200

236 000

Tobakksavgift

8 220

7 430

7 650

Avgift på bil, bensin mv.

50 792

49 298

50 780

Avgift på alkohol

12 450

11 750

12 450

Elektrisitetsavgift

7 850

6 800

7 050

Avgift på mineralolje og mineralske produkter

6 560

5 847

6 126

Tollinntekter

2 395

2 945

2 760

Dokumentavgift

6 800

7 500

8 000

Andre avgifter

7 450

7 082

7 405

Sum skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

800 457

807 887

855 906

Inntekter av statens forretningsdrift

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Renter av statens kapital

84

85

106

Avskrivninger

846

783

827

Tilbakeføring av midler fra GIEK

19

21

11

Salg av eiendom og utstyr mv.

1

1

1

Avsetning til investeringsformål

943

943

943

Sum statens forretningsdrift

1 892

1 832

1 888

Renter og aksjeutbytte

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Renter fra statsbankene

9 696

8 373

8 414

Renter av kontantbeholdningen og andre fordringer

7 489

6 685

5 682

Andre renteinntekter

2 454

1 956

1 969

Aksjeutbytte, ekskl. utbytte fra Statoil ASA

14 274

13 219

14 838

Sum renter og aksjeutbytte

33 912

30 232

30 902

Andre inntekter

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Spilleoverskudd Norsk Tipping AS

770

770

605

Rettsgebyr

167

167

188

Inntekter under folketrygden

1 932

1 929

2 135

Brønnøysundregistrene

495

545

553

Statens innkrevingssentral

1 770

1 770

1 846

Øvrige direktorater mv.

6 304

6 950

6 108

Tilfeldige inntekter

50

50

50

Andre inntekter under departementene

13 057

13 094

13 024

Sum andre inntekter

24 546

25 276

24 508

Petroleumsinntekter

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

SDØE, driftsresultat

111 400

144 700

129 000

SDØE, andre inntekter

24 200

25 200

28 400

SDØE, overføringer fra Statens petroleumsforsikringsfond

0

0

0

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

227 740

229 005

229 900

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

13 353

13 887

13 887

Sum petroleumsinntekter

376 693

412 792

401 187

Statsbudsjettets inntekter (utenom overføring fra Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner)

1 237 501

1 278 019

1 314 391

Mill. kroner

Utgifter

Driftsutgifter (postene 01-29)

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Forsvaret

29 560

30 130

30 463

Statens pensjonskasse mv.

10 632

10 528

9 902

Departementene og Statsministerens kontor

6 523

6 595

6 817

Barne- og ungdomstiltak

5 404

5 467

5 647

Rettsvesen

2 245

2 368

2 316

Kriminalomsorg

3 632

3 635

3 788

Utlendingsdirektoratet

2 585

2 509

2 389

Politi og påtalemyndighet

12 790

12 926

13 468

Arbeids- og velferdsetaten

10 085

10 084

10 480

Statens vegvesen

7 883

7 941

9 271

Jernbaneverket og Statens jernbanetilsyn

5 353

5 553

5 358

Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

6 050

6 099

6 392

Øvrige direktorater m.m.

14 481

14 700

15 387

Statens forretningsdrift

-382

56

-21

Tilfeldige utgifter, inkludert statlig lønnsoppgjør mv.

11 254

3 790

14 600

Andre driftsutgifter

20 618

22 247

21 565

Sum driftsutgifter

148 713

144 627

157 822

Investeringer (postene 30-49)

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Statens petroleumsvirksomhet

25 000

26 000

28 000

Forsvaret

10 009

10 895

10 781

Riksveganlegg

7 167

7 237

10 560

Jernbaneverket

4 671

4 797

6 088

Statsbygg

2 523

2 650

1 817

Bygg utenfor husleieordningen

549

599

478

Øvrige direktorater mv.

3 288

2 289

2 717

Andre investeringsbevilgninger

952

998

2 108

Sum investeringer

54 159

55 466

62 548

Overføringer til andre statsregnskap

(postene 50-59)

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Høyere utdanning

25 103

25 103

26 452

Forskning

7 010

7 041

7 294

Avsetning til utdanningsstøtte

5 036

5 113

5 411

Fond innen kultur, media, billedkunst

983

983

1 045

Overføring til Energifondet

1 016

1 016

1 016

Jordbruksavtalen og Reindriftsavtalen, fond

1 071

1 193

1 468

Andre overføringer

2 165

2 445

2 245

Sum overføring til andre statsregnskap

42 385

42 895

44 930

Overføringer til kommunesektoren (postene 60-69)

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

138 166

138 433

143 467

Bosetting av flyktninger, tiltak for innvandrere mv.

7 633

7 934

8 698

Ressurskrevende tjenester

5 350

5 350

5 850

Tilskudd til nye omsorgsboliger, sykehjemsplasser og omsorgstjenester

3 852

3 548

3 470

Tilskudd til regional utvikling

2 130

2 180

2 084

Kompensasjon for merverdiavgift

15 400

15 400

18 500

Andre tilskudd

5 761

5 577

6 071

Sum overføring til kommunesektoren

178 292

178 422

188 139

Overføringer til private (postene 70-89)

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Folketrygden, sykepenger

37 516

34 891

37 660

Folketrygden, alderspensjoner

146 027

150 704

162 208

Folketrygdens øvrige sosiale formål

113 192

112 726

113 958

Folketrygden, helsetjenester

23 844

23 494

25 086

Folketrygden, arbeidsliv

12 168

11 044

12 070

Folketrygden, foreldrepenger

16 465

17 225

18 063

Andre pensjoner

3 336

3 367

3 111

Regionale helseforetak

106 192

106 822

111 951

Barnetrygd

15 030

14 960

14 985

Kontantstøtte

1 223

1 200

878

Jordbruksavtalen

12 720

12 609

12 774

Utviklingshjelp

23 924

24 031

26 312

Kulturformål

5 929

5 923

6 586

Sysselsettingstiltak

8 875

8 717

8 961

Utdanningsstøtte

5 650

5 467

5 247

Forskning

3 326

2 725

4 451

Bolig, bomiljø og bygg

4 306

4 306

4 115

Private skoler, folkehøgskoler og høgskoler

4 823

4 844

5 191

Kjøp av transporttjenester

4 453

4 423

4 893

EØS-finansieringsordningene

1 126

1 126

1 897

Renter, innenlandsk statsgjeld

14 888

12 521

12 800

Andre overføringer

17 497

18 039

18 233

Sum overføring til private

582 509

581 165

611 430

Statsbudsjettets utgifter (utenom overføring til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner)

1 006 058

1 002 574

1 064 870

Mill. kroner

Lånetransaksjoner

Tilbakebetalinger

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Statsbankene

64 820

66 357

66 890

Salg av aksjer

25

25

25

Andre tilbakebetalinger

88 557

88 994

18 020

Sum tilbakebetalinger

153 402

155 375

84 935

Utlån og avdrag

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Avdrag innenlandsk statsgjeld

-

-

66 544

Lån mv. til statsbankene

79 542

90 782

111 213

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse, utlån

15 200

16 600

21 000

Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging

-

-

10 000

Andre lånetransaksjoner

797

847

899

Sum utlån og avdrag

95 539

108 229

209 656

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

-57 863

-47 146

124 721

Kilde: Finansdepartementet

2 Hovedprioriteringer i statsbudsjettet

2.1 Innledning

Hovedmålet for Regjeringens økonomiske politikk er arbeid for alle og en rettferdig fordeling av goder og byrder. Budsjettforslaget for 2013 bidrar til å videreutvikle de offentlige velferdsordningene, og til et arbeidsliv der alle kan delta. Samfunnssikkerhet og beredskap prioriteres innenfor flere sektorer. Det legges til rette for et velfungerende næringsliv og økt verdiskaping i hele landet. Den betydelige satsingen på klima- og miljøtiltak føres videre.

En sterk og sunn kommuneøkonomi er en forutsetning for et godt velferdstilbud i hele landet. Kommunesektoren har fått et betydelig økonomisk løft de senere årene. Fra 2005 til 2012 har inntektene i sektoren økt reelt med 61 mrd. kroner, eller 2,7 pst. per år. Halvparten av inntektsveksten har kommet som frie inntekter. Det legges opp til en reell vekst i kommunesektorens samlede inntekter på 6,8 mrd. kroner i 2013, eller 1,8 pst. Dette er høyere enn intervallet som ble varslet i Kommuneproposisjonen 2013. Av den samlede veksten er 5 mrd. kroner frie inntekter.

Regjeringen prioriterer et godt helsetilbud og omsorg for eldre. Sykehusenes økonomi foreslås styrket. Flere pasienter skal få behandling, og ventetidene skal reduseres. Arbeidet med å heve kvaliteten og sikkerheten for pasientene føres videre. Budsjettforslaget legger til rette for en vekst i behandlingen av pasienter på vel 2 pst. neste år. Innen utgangen av 2015 skal 12 000 heldøgns omsorgsplasser bygges eller fornyes. For 2013 foreslås det tilsagn til 1 750 nye heldøgns plasser. Regjeringen følger opp satsingen på dagtilbud til personer med demens.

En trygg oppvekst og et godt utdanningstilbud er viktige mål for den norske velferdsstaten. Det foreslås økte bevilgninger til flere stillinger og økt kvalitet i det kommunale barnevernet. Regjeringen vil bidra til at det etableres god kontakt mellom far og barn i første leveår, og foreslår at fedrekvoten utvides med to uker til 14 uker fra 1. juli 2013. Den samlede foreldrepengeperioden utvides like mye. Regjeringen vil fortsette satsingen på barnehager og foreslår å styrke barnehagesektoren med 764 mill. kroner i 2013. Dette inkluderer nominelt uendret maksimalpris, økt minimumstilskudd til ikke-kommunale barnehager og kompetansehevende tiltak for ansatte i barnehagene. Grunnopplæringen foreslås styrket med til sammen 483 mill. kroner. Regjeringen foreslår en forsøksordning for å få flere lærere på ungdomstrinnet, samt å innføre valgfag på 9. trinn.

Landets samfunnssikkerhet og beredskap skal bli bedre. 22. juli-kommisjonens rapport er viktig i Regjeringens arbeid med samfunnssikkerhet og beredskap og Regjeringen vil legge fram en stortingsmelding med en helhetlig oppfølging av denne. Budsjettforslaget for 2013 inneholder tiltak som kan knyttes til anbefalingene fra 22. juli-kommisjonen. Det legges opp til å etablere en prosjektorganisasjon i Politidirektoratet som skal følge opp de anbefalingene som gjelder politiet. Det foreslås bevilgninger til å oppgradere og vedlikeholde politihelikopteret og til planlegging av et beredskapssenter for politiet. Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap og Justis- og beredskapsdepartementet foreslås styrket. Regjeringen vil legge til rette for at nye redningshelikoptre skal kunne leveres som planlagt i perioden 2016-2020, med kontraktsinngåelse i 2013. Vedlikehold av dagens redningshelikoptre styrkes og det foreslås bygging av ny helikopterhangar på Svalbard. Regjeringen vil også videreføre igangsatte tiltak og foreslår betydelige bevilgninger til arbeid med beredskap, særlig under Justis- og beredskapsdepartementet, Helse- og omsorgsdepartementet og Forsvarsdepartementet.

Samferdselspolitikken skal gi et effektivt, tilgjengelig, sikkert og miljøvennlig transportsystem. Nasjonal transportplan 2010-2019 (NTP) har en samlet planramme i perioden som er 100 mrd. kroner høyere enn i den forrige planen. Bevilgningene til veg-, jernbane- og kystformål under NTP foreslås økt med 3,4 mrd. kroner i 2013. Dermed overoppfylles de økonomiske planrammene i NTP for perioden 2010-2013 både for veg og jernbane. Samlet bevilges 1,5 mrd. kroner mer i perioden enn planlagt.

Regjeringen viderefører den betydelige satsingen på klima- og miljøtiltak. Den nasjonale virkemiddelbruken forsterkes som varslet i klimameldingen. Blant tiltakene som foreslås er et nytt fond for klima og energi, CO₂-håndtering, økt CO₂-avgift for petroleumsnæringen, omlegging av bilavgifter, styrket kollektivtrafikk og jernbaneutbygging, tiltak mot avskoging i utviklingsland og sikring av naturmangfoldet.

Regjeringen gjennomfører Kulturløftet med sikte på å nå målet om at 1 pst. av statsbudsjettets utgifter skal benyttes til kulturformål innen 2014.

Høye boligpriser har gjort det vanskelig for mange å komme inn i boligmarkedet. I den nylig framlagte bygningsmeldingen ble det varslet forenklinger i regelverket for å fremme en mer effektiv byggeprosess. Regjeringen vil legge fram en egen proposisjon med forslag om å øke Husbankens låneramme fra 15 til 20 mrd. kroner i 2012. Dette høye nivået videreføres i 2013.

Regjeringens hovedprioriteringer i forslaget til statsbudsjett for 2013 er:

kommuneøkonomi

helse og omsorg

barn og unge

samfunnssikkerhet og beredskap

samferdsel

forskning og høyere utdanning

et arbeidsliv for alle

klima og miljø

bistand

kulturløftet

en mer effektiv stat

2.2 Kommuneøkonomi

Kommunesektoren har fått et betydelig økonomisk løft under denne Regjeringen. Fra 2005 til 2012 anslås realveksten i de samlede inntektene til kommunesektoren til om lag 61 mrd. kroner. Det tilsvarer en årlig gjennomsnittlig realvekst på 2,7 pst. Om lag halvparten av inntektsveksten har kommet som frie inntekter.

Inntektsveksten har vært en forutsetning for utbygging av det kommunale tjenestetilbudet. Den gjennomsnittlige aktivitetsveksten i kommunesektoren i perioden 2005-2011 var på 2,8 pst. per år. I denne perioden økte sysselsettingen i kommunesektoren med nesten 64 000 personer. Parallelt med sysselsettingsveksten har det vært en betydelig vekst i kommunesektorens investeringer.

Kommunesektoren forvalter en betydelig del av samfunnets ressurser. De samlede inntektene utgjør om lag 18 pst. av BNP for Fastlands-Norge. Rundt 19 pst. av de sysselsatte i landet er ansatt i kommunal sektor. For at innbyggerne skal kunne tilbys tjenester av høy kvalitet, er det viktig at kommunesektoren forvalter ressursene på best mulig måte. Arbeidet med omstilling og effektivisering av den kommunale virksomheten må fortsatt prioriteres. Kommuner og fylkeskommuner må ha god økonomistyring og tilpasse sitt aktivitetsnivå til inntektsrammene.

I Kommuneproposisjonen 2013 ble det signalisert en reell vekst i kommunesektorens samlede inntekter fra 2012 til 2013 på mellom 5 og 6 mrd. kroner. Det ble lagt opp til at mellom 4 og 5 mrd. kroner av denne veksten skulle komme som frie inntekter. Regjeringen legger opp til en reell vekst i kommunesektorens samlede inntekter på 6,8 mrd. kroner i 2013, tilsvarende en realvekst på 1,8 pst. Regjeringens budsjettforslag innebærer dermed en realvekst i samlede inntekter som er høyere enn varslet i Kommuneproposisjonen 2013. Av den samlede veksten er 5 mrd. kroner frie inntekter, tilsvarende en realvekst på 1,7 pst. Veksten er regnet fra anslått inntektsnivå for kommunesektoren i 2012 i Revidert nasjonalbudsjett 2012. Regjeringens budsjettforslag legger til rette for en fortsatt vekst i det kommunale tjenestetilbudet.

I tillegg til tjenestetilbudet som veksten i frie inntekter gir grunnlag for, foreslås det enkelte særskilt prioriterte tiltak. Følgende kan tjene som eksempler.

Regjeringen foreslår å øke rammetilskuddet til kommunene med til sammen 435 mill. kroner for å dekke kommunenes merutgifter til nominell videreføring av maksimalpris i barnehage og til opptrapping av minimumstilskuddet til ikke-kommunale barnehager.

Øremerkede midler til det kommunale barnevernet foreslås økt med 205 mill. kroner i 2013, i hovedsak til opprettelse av nye stillinger.

Innen skolesektoren foreslår Regjeringen 157 mill. kroner til en fireårig tilskuddsordning som et forsøk med flere lærere på ungdomstrinnet. Videre foreslås kommunenes rammetilskudd økt med 72 mill. kroner til kulturskole i skolefritidsordningen og 66 mill. kroner til valgfag for elever på 9. trinn. Regjeringen foreslår at det innenfor rentekompensasjonsordningene for skole- og svømmeanlegg og transporttiltak i fylkene kan gis tilsagn om kompensasjon for renteutgifter knyttet til investeringer på hhv. 1 og 2 mrd. kroner i 2013.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til belønningsordningen for bedre kollektivtransport og mindre bilbruk i byområdene med 262 mill. kroner.

Innenfor helse- og omsorgssektoren foreslår Regjeringen blant annet ytterligere 270 mill. kroner til videre oppbygging av et øyeblikkelig hjelp-tilbud i kommunal regi, å øke tilskuddet til dagaktivitetstilbud for personer med demens med 100 mill. kroner og å gi investeringstilskudd til ytterligere 1 750 omsorgsboliger og sykehjemsplasser.

2.3 Helse og omsorg

Regjeringen vil styrke sykehusenes økonomi slik at flere pasienter får behandling. Krav om reduksjon i ventetider videreføres, og arbeidet med kvalitet og pasientsikkerhet prioriteres. Budsjettforslaget legger til rette for en vekst i pasientbehandlingen på vel 2 pst. neste år. Samlet foreslås det 1 950 mill. kroner mer til drift sammenlignet med Saldert budsjett 2012, herunder 100 mill. kroner til særskilt innsats for pasienter som venter på brystrekonstruksjon. Det foreslås i tillegg 40 mill. kroner i investeringslån til nytt sykehus ved Helse Finnmark, Kirkenes.

Regjeringen vil gi tilskudd til bygging og fornying av 12 000 heldøgns omsorgsplasser innen utgangen av 2015. For 2013 foreslås det 88 mill. kroner til 1 750 nye heldøgns plasser, samtidig som det foreslås å øke maksimal anleggskostnad. Samlet øker tilsagnsrammen med 1 715 mill. kroner. Det foreslås å øke tilskuddet til kommunene for etablering av dagtilbud til personer med demens med 100 mill. kroner.

Samhandlingsreformen ble satt i verk 1. januar 2012 med et nytt lovverk og økonomiske virkemidler. Den nye fastlegeforskriften skal tre i kraft 1. januar 2013. Regjeringen foreslår en bevilgningsøkning på 50 mill. kroner til flere legeårsverk i den kommunale allmennlegetjenesten og til å finansiere nye oppgaver og økt aktivitet som følger av forskriften. Bevilgningene til elektronisk samhandling foreslås økt med 90 mill. kroner. Til sammen foreslås det dermed å bevilge 140 mill. kroner mer til oppfølging av samhandlingsreformen.

Regjeringen foreslår å bevilge 86 mill. kroner til forhåndsgodkjent refusjon for en gruppe blodfortynnende legemidler som reduserer risikoen for hjerneslag. Regjeringen la i juni fram Meld. St. 30 (2011–2012) Se meg! En helhetlig rusmiddelpolitikk. Som en oppfølging av stortingsmeldingen foreslår Regjeringen å bevilge 45 mill. kroner mer til forebyggingstiltak, kunnskapsutvikling, reduksjon av overdoser og økt innsats for barn og pårørende. Regjeringen foreslår også en bevilgningsøkning på 40 mill. kroner til tilbud om tannhelsekontroll hvert annet år for eldre over 75 år. Tiltaket skal tre i kraft fra 1. juli 2013.

2.4 Barn og unge

Barn skal vokse opp i trygge omgivelser og ha tilgang til et godt utdanningstilbud. Regjeringen prioriterer det kommunale barnevernet og fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker. Det foreslås å øremerke ytterligere 205 mill. kroner til det kommunale barnevernet. Midlene skal i hovedsak brukes til stillinger i kommuner med særskilte behov og vil medvirke til å gi utsatte barn og unge riktig hjelp til riktig tid. For å redusere saksbehandlingstiden foreslås det å øke bevilgningen til fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker med 20 mill. kroner. Flere behandlede saker i fylkesnemndene medfører økte utgifter til fri rettshjelp. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til fri rettshjelp med 20 mill. kroner.

Regjeringen vil bidra til at det etableres god kontakt mellom far og barn i første leveår, og foreslår at fedrekvoten utvides med to uker til 14 uker fra 1. juli 2013. Den samlede foreldrepengeperioden utvides like mye.

Regjeringen vil fortsette satsingen på barnehager og foreslår en samlet styrking av barnehagesektoren på 764 mill. kroner i 2013. Regjeringen har som mål at maksimal foreldrebetaling for en barnehageplass skal være 1 750 2005-kroner, og vil videreføre maksimalprisen nominelt til dette målet er nådd. Nominell videreføring av maksimalprisen fra høsten 2013 fører til økte utgifter på 273 mill. kroner. I tillegg kommer 63 mill. kroner til helårsvirkningen av nominell videreføring av maksimalprisen i 2012.

De ikke-kommunale barnehagene skal ha gode driftsvilkår. Fra 2010 til 2012 har Regjeringen økt minimumstilskuddet til ikke-kommunale barnehager fra 85 pst. til 92 pst. av det kommunale barnehager mottar. Andelen foreslås nå økt ytterligere til 94 pst. Inkludert helårseffekten av opptrappingen av minimumstilskuddet i 2012, tilsvarer dette en bevilgningsøkning på 99 mill. kroner.

For å dekke helårsvirkningen av den økte etterspørselen etter flere barnehageplasser som følge av omleggingen av kontantstøtten fra 1. august 2012, foreslår Regjeringen en bevilgningsøkning på 309 mill. kroner i 2013. I tillegg foreslår Regjeringen en bevilgningsøkning på 20 mill. kroner for å øke kompetansen til tilsatte i barnehagene.

Regjeringen arbeider for en grunnopplæring av høy kvalitet, og foreslår en samlet styrking av grunnopplæringen på 483 mill. kroner. For at flere barn skal få et kulturskoletilbud, foreslås en bevilgning på 74 mill. kroner til innføring av én uketime med kulturskoleaktiviteter i SFO-tiden på barnetrinnet (1.-4. trinn) fra høsten 2013.

For å gi god og tilpasset opplæring, mer praktisk og variert undervisning, samt å styrke de grunnleggende ferdighetene, foreslår Regjeringen å bevilge 157 mill. kroner til en fireårig tilskuddsordning som et forsøk med flere lærere på ungdomstrinnet fra skoleåret 2013/2014. Tilskuddsordningen skal skaffe erfaring og kunnskap om effekten av økte lærerressurser, og kan være et grunnlag for eventuelt senere å forskriftsfeste forholdstall mellom antall lærere og elever.

Regjeringen ønsker at opplæringen på ungdomstrinnet skal bli mer praktisk, variert og utfordrende, i tråd med Meld. St. 22 (2010–2011) Motivasjon – Mestring – Muligheter. Høsten 2012 ble det innført valgfag på 8. trinn i grunnskolen. Det foreslås nå 68 mill. kroner til valgfag på 9. trinn fra høsten 2013. I tillegg foreslås en bevilgningsøkning på 30 mill. kroner til en egen strategi for ungdomstrinnet for bedre klasseledelse og bedre grunnleggende ferdigheter hos elevene i lesing, regning og skriving.

For å øke gjennomføringen i videregående opplæring, spesielt innenfor fag- og yrkesopplæringen, foreslår Regjeringen en bevilgningsøkning på 20 mill. kroner.

Regjeringen foreslår å bevilge 30 mill. kroner til Arbeids- og velferdsetatens arbeid med oppfølging av ungdom som faller utenfor arbeid og utdanning. Ved å etablere egne kontaktpersoner for dette arbeidet ved de største NAV-kontorene, vil kontorene få bedre mulighet til å tilby koordinert innsats for ungdom med sammensatte behov. Det foreslås også å endre innretningen av garantiordningene for ungdom i alderen 20-24 år slik at ungdom som har behov for bistand for å komme i arbeid, skal få bistand tilpasset den enkeltes behov.

I statsbudsjettet for 2009 ble rentekompensasjonsordningen for rehabilitering av skole- og svømmeanlegg utvidet. Det ble tatt sikte på å fase inn en investeringsramme på 15 mrd. kroner over en åtteårsperiode. Regjeringen foreslår å fase inn ytterligere 1 mrd. kroner av investeringsrammen i 2013. Fra 2009 til og med 2013 vil dermed en investeringsramme på 10 mrd. kroner være faset inn i budsjettet.

2.5 Samfunnssikkerhet og beredskap

Anbefalingene fra 22. juli-kommisjonen er viktige i Regjeringens arbeid med samfunnssikkerhet og beredskap. Regjeringen vil legge fram en stortingsmelding med en helhetlig oppfølging av 22. juli-kommisjonens rapport.

Det legges opp til å etablere en prosjektorganisasjon i Politidirektoratet som skal følge opp de delene av 22. juli-kommisjonens rapport som gjelder politiet. Regjeringen foreslår at det bevilges 25,5 mill. kroner til dette formålet. Regjeringen foreslår dessuten 10 mill. kroner til planlegging av nytt beredskapssenter for politiet og 10 mill. kroner til oppgradering og vedlikehold av utstyr i politihelikopteret.

Regjeringen foreslår å bevilge 8 mill. kroner til Luftforsvaret til å utvide helikopterberedskapen på Rygge for å kunne yte håndhevelsesbistand til politiet.

Etter 22. juli 2011 har Justis- og beredskapsdepartementet fått et tydeligere og utvidet ansvar for samfunnssikkerhet og beredskap. Bevilgningen til departementets arbeid på dette område foreslås økt med 40 mill. kroner. For å øke evnen til krisehåndtering er det opprettet et sivilt situasjonssenter med døgnkontinuerlig beredskap under Krisestøtteenheten. Regjeringen foreslår at det bevilges 6 mill. kroner til drift av senteret i 2013. Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap er sentral i utøvelsen av Justis- og beredskapsdepartementets ansvar for samordning og tilsyn. Regjeringen foreslår at bevilgningen til direktoratet økes med 45 mill. kroner til øvelser, tilsyn og øvrig beredskapsarbeid.

Angrepene 22. juli 2011 har bidratt til å synliggjøre behovet for forskning på samfunnssikkerhet og beredskap. Regjeringen foreslår at det bevilges 20 mill. kroner til et forskningsprogram innenfor samfunnssikkerhet og beredskap i regi av Norges Forskningsråd.

Arbeidet med anskaffelsen av nye redningshelikoptre videreføres, og det tas sikte på å inngå kontrakt om nye helikoptre i 2013. Regjeringen foreslår å bevilge nær 74 mill. kroner til prosjektorganisasjonen for anskaffelsen. Videre foreslås bevilgningen til vedlikehold av dagens redningshelikoptre økt med 300 mill. kroner slik at beredskapen kan opprettholdes fram til nye redningshelikoptre er på plass. Helikopterberedskapen på Svalbard skal fra 2014 bestå av to store helikoptre. Økt beredskap skaper behov for utvidet hangarkapasitet. Regjeringens budsjettforslag legger til rette for at det kan bygges ny hangar for helikoptrene.

Regjeringen foreslår 150 mill. kroner til økt bemanning i politiet og legger således til rette for at politiet kan utføre sine oppgaver på en bedre måte. Forslaget innebærer at politiet kan ansette nyutdannede fra Politihøgskolen i 2013. Det foreslås også 93 mill. kroner til å dekke helårsvirkningen av å ansette nyutdannede sommeren 2012. Opptaket på 720 studenter ved Politihøgskolen i 2013 foreslås videreført. I tillegg foreslås det 30 mill. kroner til bemanning, investeringer og drift i Politiets sikkerhetstjeneste.

Regjeringen foreslår økte bevilgninger til IKT-sikkerhet. NorCERT er en sentral aktør for å videreutvikle Norges evne til å håndtere trusler og angrep mot samfunnskritiske IKT-systemer. Det foreslås å øke bevilgningen til NorCERT med 33 mill. kroner. Videre foreslås 12 mill. kroner til Direktoratet for forvaltning og IKTs (Difi) arbeid med IKT-sikkerhet i statlig sektor, samt 40 mill. kroner til forbedring av IKT-sikkerheten i Utenriksdepartementet og i utenrikstjenesten. Det foreslås også tiltak for å bedre IKT-sikkerheten i Justis- og beredskapsdepartementet.

Etter angrepene 22. juli 2011 har det vært behov for økte bevilgninger til erstatningslokaler og til ivaretakelse av sikkerheten i departementene og ved Statsministerens kontor. Det foreslås å bevilge til sammen 681 mill. kroner til leie og sikring av lokaler for departementene og Statsministerens kontor, samt til sikringstiltak i regjeringskvartalet. I tillegg foreslås det å øke bevilgningen til Departementenes servicesenter med 85 mill. kroner til blant annet vakthold og andre sikringstiltak.

Også andre tiltak i Regjeringens budsjettforslag vil bidra til bedre samfunnssikkerhet og beredskap. En værradar på Helgelandskysten vil være av stor betydning for arbeidet med sikkerhet og beredskap ved ekstremvær i området. Det foreslås 13 mill. kroner til dette formålet i 2013. Videre foreslår Regjeringen økte bevilgninger på 54 mill. kroner til arbeidet med å forebygge flom og skred, hvorav 9 mill. kroner foreslås til skredvarsling.

2.6 Samferdsel

Det overordnede målet for Regjeringens transportpolitikk er å tilby et effektivt, tilgjengelig, sikkert og miljøvennlig transportsystem. Samlet foreslår Regjeringen å bevilge 38,9 mrd. kroner på Samferdselsdepartementets budsjett. Sett bort fra tekniske omlegginger er det 3,9 mrd. kroner mer enn i Saldert budsjett 2012.

Hovedprioriteringene for samferdselspolitikken er forankret i St.meld. nr. 16 (2008-2009) Nasjonal transportplan 2010-2019. I gjeldende transportplan er det lagt til grunn en samlet planramme som er om lag 100 mrd. 2009-kroner høyere enn planrammen for forrige tiårsperiode. Rammen til vegformål omfatter også midler som senere er overført til rammetilskuddet til fylkeskommunene ved overdragelsen av øvrige riksveger og ferjesamband til fylkeskommunene fra 2010.

Inneværende fireårsperiode under Nasjonal transportplan avsluttes med 2013. Regjeringen foreslår å bevilge til sammen 30,3 mrd. kroner til NTP-formål for veg, jernbane og kyst i 2013. I dette beløpet er bevilgningene knyttet til opphevelse av merverdiavgiftstaket holdt utenom. Med Regjeringens budsjettforslag er den samlede økonomiske planrammen oppfylt med 101,4 pst. for fireårsperioden 2010-2013. For Jernbaneverket er den foreslåtte bevilgningen 1 394 mill. kroner høyere enn beløpet som er lagt til grunn i planrammene, mens den tilsvarende forskjellen for Statens vegvesen er 180 mill. kroner.

Det foreslås bevilgninger til vegformål under Statens vegvesen på 21 mrd. kroner. Når bevilgninger knyttet til opphevelsen av fritaket for merverdiavgift holdes utenom, utgjør forslaget om bevilgninger 17,8 mrd. kroner. Dette tilsvarer en økning på 1,6 mrd. kroner, eller 9,7 pst. Med budsjettforslaget legges det opp til at alle riksvegprosjekter som er prioritert i Statens vegvesens handlingsprogram 2010-2013 og hvor det foreligger nødvendig avklaring, kan startes opp med statlige midler og/eller bompenger. Også rassikring av veger prioriteres høyt i Regjeringens budsjettforslag.

Det foreslås 673 mill. kroner til belønningsordningen for bedre kollektivtransport og mindre bilbruk i byområdene. Det er 262 mill. kroner mer enn i 2012. Forslaget følger opp Stortingets vedtak om bevilgningsøkninger til belønningsordningen i 2013 i forbindelse med behandlingen av klimameldingen.

Til jernbaneformål foreslås det til sammen 14,4 mrd. kroner. Bevilgningene økes dermed med 1,8 mrd. kroner, eller 14,6 pst., fra Saldert budsjett 2012. Til drift, vedlikehold og investeringer under Jernbaneverket foreslås det 11,4 mrd. kroner. Store deler av dette er tiltenkt prosjekter i InterCity-triangelet, inkludert planlegging av nytt dobbeltspor Oslo-Ski. Regjeringen foreslår videre å øke utgiftene til kjøp av persontransport med tog med om lag 405 mill. kroner, eller 16,1 pst., fra Saldert budsjett 2012. det skal blant annet benyttes til å forberede ny grunnrutemodell på Østlandet.

På Fiskeri- og kystdepartementets budsjett foreslår Regjeringen å øke bevilgningene med 141 mill. kroner til oppfølging av Nasjonal transportplan 2010-2013. Dette innebærer at planrammene til NTP-formål under Kystverket er oppfylt med 99,3 pst. Det foreslås å øke bevilgningene til utbygging av fiskerihavner, vedlikehold av navigasjonsinstallasjoner og bygging av fartøy for Kystverket. Det foreslår også økte bevilgninger til oppfølging av Regjeringens nærskipsfartsstrategi og forskning, utredning og utvikling på sjøtransportområdet, samt økte bevilgninger til BarentsWatch. Regjeringen foreslår å avvikle kystavgiften i 2013.

2.7 Forskning og høyere utdanning

Innsatsen til forskning og utvikling i Regjeringens budsjettforslag for 2013 er foreløpig anslått til om lag 27 mrd. kroner, inkludert Skattefunn. Dette er en økning på 1,4 mrd. kroner sammenlignet med saldert budsjett for 2012. Foreløpig anslått realvekst fra 2012 til 2013 er 2,2 pst. inkludert Skattefunn. Under denne Regjeringen har det totalt vært en realvekst i bevilgningene til forskning og utvikling over statsbudsjettet på 32,1 pst. Siste tilgjengelige statistikk viser at Norge var det landet i OECD som har nest mest offentlig finansiert FoU per innbygger i 2009.

Regjeringen ønsker en bred satsing på klimaforskning for å få økt kunnskap om og innsikt i klimaendringene. Det foreslås derfor 42 mill. kroner til en satsing på klimaforskningen gjennom Norges forskningsråd. I tillegg foreslås det å øke tildelingen til Senter for klimadynamikk ved Bjerknessenteret for klimaforskning med 5 mill. kroner.

Regjeringen vil bidra til økt forskningsinnsats i polarområdene og foreslår derfor 75 mill. kroner i startbevilgning til et isgående forskningsfartøy og 10 mill. kroner til Nordområdesenteret ved Universitetet i Nordland. Det foreslås 114 mill. kroner til deltagelse i de nye programmene til den europeiske romorganisasjonen ESA. Norge har siden 1994 deltatt fullt ut i EUs rammeprogram for forskning. 2013 er det siste programåret for syvende rammeprogram. Norges kontingent er beregnet til å bli om lag 1,7 mrd. kroner. Det er en økning på 318 mill. kroner fra Saldert budsjett 2012.

Regjeringen har økt utdanningskapasiteten for å møte økningen i ungdomskullene i årene framover. For å videreføre studieplassene som ble opprettet i 2009, 2011 og i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2012, foreslår Regjeringen å øke bevilgningen til universiteter og høgskoler med 294 mill. kroner. Dette legger til rette for å opprette 3 250 flere studieplasser i 2013. Som følge av at antall avlagte studiepoeng går opp, økes den resultatbaserte uttellingen til universiteter og høgskoler med om lag 260 mill. kroner. Regjeringen foreslår dessuten å bevilge 250 mill. kroner i tilskudd til bygging av 1 000 nye studentboliger.

Formålstjenlige bygg og oppdatert infrastruktur er en forutsetning for forskning og utdanning av høy kvalitet. Regjeringen foreslår å bevilge 19 mill. kroner i startbevilgning i 2013 til rehabilitering av Urbygningen ved Universitetet for miljø- og biovitenskap. I tillegg foreslås det 940 mill. kroner til igangsatte byggeprosjekter i universitets- og høgskolesektoren og 148 mill. kroner til utstyr og inventar for tre igangsatte byggeprosjekter i Bergen, Tromsø og Oslo. Det foreslås også en bevilgning på 30 mill. kroner over tre år for å sikre vikingsamlingene ved Kulturhistorisk museum ved Universitetet i Oslo.

2.8 Et arbeidsliv for alle

Det er et sentralt mål for Regjeringen å legge til rette for et inkluderende arbeidsliv der alle kan delta. Arbeid gir den enkelte økonomisk selvstendighet og er det viktigste virkemiddelet for å motvirke fattigdom, utjevne sosiale forskjeller og oppnå likestilling. Regjeringen arbeider målrettet med sikte på at flere skal komme i arbeid.

Regjeringen legger opp til å videreføre et høyt tiltaksnivå i 2013. Bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak gir rom for å gjennomføre om lag 70 700 plasser i gjennomsnitt i 2013, hvorav 16 000 plasser for ledige og 54 700 plasser for personer med nedsatt arbeidsevne.

Jobbstrategien for personer med nedsatt funksjonsevne videreføres i 2013. Målgruppen er personer med nedsatt funksjonsevne under 30 år som har behov for arbeidsrettet bistand for å komme i jobb. Det foreslås at 900 tiltaksplasser knyttes til jobbstrategien i 2013. Det er 400 flere plasser enn i 2012. For å sikre et godt arbeidsrettet tilbud til en sårbar gruppe på arbeidsmarkedet knyttes 100 flere tiltaksplasser til varig tilrettelagt arbeid.

Regjeringen vil i tillegg sette i gang et forsøk med lønnstilskudd til arbeidsgivere som ansetter personer som mottar arbeidsavklaringspenger. Den foreslåtte bevilgningen gir rom for 150 plasser til dette forsøket i gjennomsnitt i 2013. Unge mottakere av arbeidsavklaringspenger vil bli prioritert i forsøket. Det er et mål at dette tiltaket, sammen med jobbstrategien for personer med nedsatt funksjonsevne, skal bidra til at flere unge får forankring i arbeidslivet.

Det foreslås 30 mill. kroner til økt oppfølging av ungdom som faller utenfor arbeid og utdanning. Dette innebærer etablering av egne kontaktpersoner for dette arbeidet ved de største NAV-kontorene og endret innretning av garantiordningene for ungdom i alderen 20-24 år.

Regjeringen vil innføre Jobbsjansen fra sommeren 2013. Det foreslås å bevilge 30 mill. kroner til formålet. Tiltaket skal bidra til å øke sysselsettingen blant innvandrere som står langt fra arbeidsmarkedet, og som ikke fanges opp av andre ordninger. Jobbsjansen retter seg spesielt mot hjemmeværende kvinner som ikke deltar i opplærings- eller kvalifiseringstiltak, og som ikke får sosialhjelp. Dagens forsøksordning Ny sjanse blir fra sommeren 2013 en del av Jobbsjansen.

Arbeidslivet og arbeidsmiljøet i Norge er i hovedsak godt og velfungerende. Samtidig er det fortsatt utfordringer knyttet til arbeidsforhold, arbeidsmiljø og helse innenfor en del næringer og yrker. Regjeringen foreslår derfor å øke driftsbevilgningen til Arbeidstilsynet med 10 mill. kroner til mer tilsyn i forbindelse med de risikobaserte kampanjene og tilsynssatsingene som skal gjennomføres, og for fortsatt videreutvikling av gode og tilpassede metoder for tilsynsoppfølging.

2.9 Klima og miljø

Regjeringen viderefører den betydelige satsingen på klima- og miljøtiltak. Klimameldingen foreslås fulgt opp gjennom flere konkrete tiltak. Den nasjonale virkemiddelbruken forsterkes.

Det er opprettet et nytt fond for klima, fornybar energi og energiomlegging. Kapitalen fra grunnfondet for fornybar energi og energieffektivisering skal inngå i det nye fondet. I tillegg foreslås en bevilgning på 10 mrd. kroner, slik at samlet fondskapital blir 35 mrd. kroner. Dette vil gi økt årlig bevilgning til Energifondet fra 2014. De samlede inntektene til Energifondet, som forvaltes av Enova, anslås til 1 836 mill. kroner i 2013. Midlene brukes til å fremme en miljøvennlig omlegging av energibruk og energiproduksjon og utvikling av energi- og klimateknologi. Teknologisatsingen har som mål å redusere klimagassutslipp og gi varige energibesparelser i industrien gjennom å utvikle og ta i bruk nye teknologier.

Regjeringen vil bidra til teknologiutvikling og reduserte kostnader for CO₂-håndtering gjennom prosjekter for fangst, transport og lagring av CO₂. Det foreslås totalt bevilget 3,4 mrd. kroner til videre arbeid med CO₂-håndtering i 2013. Dette omfatter 1 095 mill. kroner til planlegging og forberedelse av fullskala fangst, transport og lagringsløsninger for CO₂ fra Mongstad, samt 1 955 mill. kroner til teknologisenteret for CO₂-fangst på Mongstad. Regjeringen foreslår også at det bevilges 42 mill. kroner til videre arbeid med å kartlegge mulighetsrommet for realisering av fullskala CO₂-håndtering utover prosjektet på Mongstad.

Som oppfølging av klimameldingen foreslås det å øke CO₂-avgiften for petroleumssektoren på norsk kontinentalsokkel med 200 kroner per tonn CO₂. Det foreslås også at fiske og fangst ilegges en CO₂-avgift tilsvarende 50 kroner per tonn CO₂. Omlegging av bilavgiftene i mer miljøvennlig retning videreføres ved at både CO₂- og NOX-elementet i engangsavgiften styrkes. I tillegg foreslås det å øke vrakpanten med 500 kroner til 2 500 kroner. Forslagene er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2012-2013) Skatter, avgifter og toll 2013.

Regjeringen prioriterer å styrke kollektivtransport og andre miljøvennlige transportløsninger. Til investeringer, vedlikehold og drift av jernbanenettet foreslås det bevilget 11,4 mrd. kroner. Det er en økning på 1,4 mrd. kroner eller 14,3 pst. fra Saldert budsjett 2012. Belønningsordningen for bedre kollektivtransport og mindre bilbruk i byområdene foreslås økt med 262 mill. kroner, til totalt 673 mill. kroner i 2013.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til tiltak mot avskoging og skogforringelse i utviklingsland til om lag 3 mrd. kroner i 2013. Det er om lag 400 mill. kroner mer enn i Saldert budsjett 2012. Videre foreslår Regjeringen en bevilgning på 630 mill. kroner til kjøp av klimakvoter.

Veksten i Miljøverndepartementets budsjett fortsetter i 2013 med en økning på 560 mill. kroner, eller 11,4 pst. Det foreslås bevilget 1,8 mrd. kroner til tiltak for naturmangfold og friluftsliv. Dette er en økning på 218 mill. kroner og omfatter nytt skogvern og gjennomføring av nasjonalparkplanen. Regjeringen vil foreslå å etablere en CO₂-kompensasjonsordning for industrien. Formålet er å oppnå større globale utslippsreduksjoner ved å hindre karbonlekkasje fra industrien i Europa til land med mindre stram klimapolitikk. Det foreslås en bevilgning på 20 mill. kroner til dekning av administrative utgifter til etablering og forvaltning av ordningen i 2013.

2.10 Bistand

Regjeringen foreslår å videreføre det høye nivået på bistanden med 1 pst. av anslått bruttonasjonalinntekt også i 2013. Det innebærer en økning av bistandsbudsjettet på 2,4 mrd. kroner, til 30,2 mrd. kroner.

Innenfor bistandsbudsjettet prioriteres klima- og skoginitiativet, fornybar energi, globale helse- og vaksineinitiativ og utdanning.

Regjeringen foreslår å bevilge om lag 3 mrd. kroner til klima- og skoginitiativet. Bevilgningsforslaget er i tråd med målet fra klimaforliket i Stortinget. Videre foreslår Regjeringen 2 mrd. kroner til fornybar energi i utviklingsland. Utbygging og tilgang til fornybar energi kan føre til fattigdomsreduksjon samtidig som det er god klimapolitikk. Regjeringen foreslår også økt bistand til matsikkerhet, blant annet som tilpasning til klimaendringer. Klimarobust landbruk og fiskeri er sentrale satsingsområder.

Som en oppfølging av Meld. St. 11 (2011-2012) Global helse i utenriks- og utviklingspolitikken foreslår Regjeringen å styrke arbeidet for bedre mødre- og barnehelse. Dette inkluderer fortsatt opptrapping av vaksineinnsatsen gjennom Den globale vaksinealliansen (GAVI) og økt støtte til familieplanlegging.

Norge er en stor og stabil bidragsyter til den globale satsingen på utdanning. Regjeringen foreslår å øke innsatsen til utdanning til 1,6 mrd. kroner. Utdanning i konflikt- og katastrofeområder og utdanning for jenter vil fremdeles være et prioritert område.

2.12 Oppfølging av Kulturløftet

Regjeringen gjennomfører Kulturløftet med sikte på å nå målet om at 1 pst. av statsbudsjettets utgifter skal benyttes til kulturformål innen 2014. I statsbudsjettet for 2013 foreslås det å øke bevilgningene til oppfølging av Kulturløftet med nær 900 mill. kroner. Medregnet økte utgifter i 2006 er dermed bevilgningene til kulturformål nominelt økt med om lag 4,9 mrd. kroner. Gjennom Kulturløftet bidrar Regjeringen til at kunst og kultur blir tilgjengelig for stadig flere, både som deltakere og publikum, i alle deler av landet.

Rammen for merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner foreslås økt med 320 mill. kroner, og vil med en slik økning komme opp i 948 mill. kroner. For frivillig sektor betyr dette mer penger til å drive viktig og samfunnsnyttig virksomhet. Det foreslås også økte bevilgninger til blant annet scenekunst, musikk, visuell kunst, biblioteker og museer. Videre foreslås det å øke tilskuddene til aviser, utvikling av dataspill, produksjon av fjernsynsdrama og norsk film.

Spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS som fordeles over tippenøkkelen, er en viktig inntektskilde for mange ideelle organisasjoner. I statsbudsjettet for 2013 legges det opp til å øke den direkte fordelingen av spilleoverskuddet både til kultur- og idrettsformål. Målsettingen er at tippenøkkelen, med virkning fra 2015, skal endres slik at andelen som fordeles til idrettsformål øker fra 45,5 pst. til 64 pst, mens kulturformål og samfunnsnyttige eller humanitære organisasjoner tildeles en andel på 18 pst. hver.

2.11 En mer effektiv stat

Digitale tjenester og digital samhandling kan bidra til bedre kvalitet på tjenestene, og at saksbehandling, rapportering og dataregistrering går raskere og mer effektivt. Samtidig kan digitalisering av offentlige tjenester bidra til å frigjøre ressurser. Regjeringens digitaliseringsprogram På nett med innbyggerne ble lansert i april 2012. Programmet er en strategisk tilnærming til mulighetene og utfordringene som økt digitalisering av forvaltningen medfører. Regjeringen har som mål at forvaltningens kommunikasjon med innbyggere og næringsliv som hovedregel skal skje digitalt.

I budsjettforslaget for 2013 legger Regjeringen opp til å øke bevilgningene til IKT- og digitaliseringstiltak på en rekke områder. Dette omfatter både allerede igangsatte prosjekter og nye tiltak.

Regjeringen vil etablere en digital postkasse. I denne skal innbyggerne på en sikker måte kunne motta brev og meldinger fra hele forvaltningen. Innbyggerne vil få mulighet til å reservere seg mot digital post, mens det legges opp til en obligatorisk ordning for næringslivet. For 2013 foreslår Regjeringen å bruke 30 mill. kroner på en plattform for digital kommunikasjon, herunder den digitale postkassen og tilhørende reservasjonsløsning.

Altinn er en felles teknisk plattform for offentlige digitale tjenester og en nettportal for næringslivet. Regjeringen foreslår en bevilgning på om lag 259 mill. kroner til Altinn, som er en økning på om lag 90 mill. kroner fra 2012. I 2013 skal det prioriteres å forbedre testregime, bygge opp kompetanse og justere løsningen for å sørge for stabilitet og robusthet.

Gjennom programmet EDAG (Elektronisk Dialog med Arbeidsgiver) vil Regjeringen bidra til forenkling for arbeidsgivere. EDAG er en felles ordning for arbeidsgiveres innrapportering av ansettelses- og inntektsforhold mv. Programmet er et samarbeid mellom Skatteetaten, Arbeids- og velferdsetaten, Statistisk sentralbyrå og Altinn i Brønnøysundregistrene. Det er beregnet å gi arbeidsgiverne årlige besparelser på om lag 500 mill. kroner fra ikrafttredelse. Regjeringen foreslår å bevilge 154 mill. kroner til EDAG i 2013.

I Arbeids- og velferdsetaten gjennomføres det et omfattende IKT-moderniseringsprogram. Moderniseringen vil blant annet omfatte selvbetjeningsløsninger, økt automatisering av vedtaksbehandling og elektronisk samhandling med samarbeidsparter. Programmet er planlagt gjennomført over seks år inndelt i tre prosjekter. For 2013 foreslår Regjeringen å bevilge 736 mill. kroner til Prosjekt 1 i programmet.

For 2013 foreslår Regjeringen å øke bevilgningene til elektronisk samhandling innenfor helse- og omsorgssektoren med 90 mill. kroner. Formålet er å forbedre samhandlingen internt i sektoren, men også å forenkle kontakten mellom innbyggerne og helsevesenet. Bevilgningene gjelder blant annet en ny elektronisk plattform i Helsedirektoratet/Helfo og selvbetjeningsløsninger i den nasjonale helseportalen (www.helsenorge.no).

Økt bruk av IKT gjør at samfunnet blir mer sårbart. God forebyggende informasjonssikkerhet blir derfor stadig viktigere for samfunnssikkerheten. NorCERT er et operativt nasjonalt senter for koordinering og håndtering av trusler og angrep på kritiske IKT-systemer. NorCERT tilgodeses med 32,6 mill. kroner i 2013. Videre foreslår Regjeringen å øke bevilgningen til Difi med 12 mill. kroner til arbeidet med styrket IKT-sikkerhet i statlig sektor.

3 Oversikt over utgifter under de ulike departementene

3.1 Innledning

Kapitlet omtaler hovedtrekkene i utgiftene per departement, samt ymse utgifter og inntekter. I omtalen av utgiftene under de enkelte departementene er det tatt inn en tabell som viser utgiftene etter programområde og programkategori i Saldert budsjett 2012 og forslag til statsbudsjett for 2013. Budsjettrammene for de to årene er ikke fullt ut sammenlignbare. Det er blant annet ikke tatt hensyn til overføring av oppgaver mellom departementene, med tilsvarende overføring av bevilgninger. Slike overføringer vil framstå som en endring i bevilgningsrammene, uten at dette er uttrykk for en reell omprioritering mellom formål.

I tabellen oppgis Saldert budsjett 2012. Tilleggsbevilgninger i første halvår er derfor ikke inkludert i tallene for 2012. I den grad tilleggsbevilgninger i første halvår er ført videre i 2013-budsjettet, vil tabellen vise en økt bevilgning fra 2012 til 2013 som ikke uttrykker den faktiske bevilgningsendringen. Det vil for eksempel gjelde virkningen av trygdeoppgjøret og lønnsoppgjøret i staten våren 2012, som ikke var fordelt til departementene i Saldert budsjett 2012. Helårsvirkningen av trygdeoppgjøret og lønnsoppgjøret i staten i 2012 er imidlertid innarbeidet i forslaget til budsjett for 2013.

3.2 Utenriksdepartementet

Mill. kroner

Saldert

budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 02 Utenriksforvaltning

02.00 Administrasjon av utenrikstjenesten

1 852,0

2 072,2

11,9

02.10 Utenriksformål

2 945,6

3 687,2

25,2

Sum før lånetransaksjoner

4 797,6

5 759,4

20,0

Lånetransaksjoner

0,4

0,4

0,0

Sum Utenriksforvaltning

4 798,0

5 759,8

20,0

Programområde 03 Internasjonal bistand

03.00 Administrasjon av utviklingshjelpen

1 368,5

1 454,9

6,3

03.10 Bilateral bistand

4 325,3

3 838,3

-11,3

03.20 Globale ordninger

14 724,6

17 101,0

16,1

03.30 Multilateral bistand

6 629,0

6 916,5

4,3

Sum før lånetransaksjoner

27 047,4

29 310,7

8,4

Lånetransaksjoner

787,5

897,5

14,0

Sum Internasjonal bistand

27 834,9

30 208,2

8,5

Sum Utenriksdepartementet

32 632,9

35 968,0

10,2

For 2013 foreslår Regjeringen samlede utgifter på 35 968 mill. kroner under Utenriksdepartementet. Dette er en nominell økning på 3 335,1 mill. kroner, eller 10,2 pst. fra Saldert budsjett 2012. Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for 2013 er:

Videreføre et høyt nivå på internasjonal bistand.

Klima og skogsatsingen og satsingen på fornybar energi.

Helse- og vaksinetiltak.

Utdanning.

Utenriksforvaltning

Programområde 02 Utenriksforvaltning omfatter blant annet administrasjon av utenrikstjenesten, deltaking i internasjonale organisasjoner, EØS-finansieringsordningene og tiltak i nordområdene. Bevilgningsforslaget under programområdet utgjør til sammen 5 759,8 mill. kroner, som er en økning på 20 pst. fra Saldert budsjett 2012. Endringen skyldes hovedsakelig økte utbetalinger under EØS-finansieringsordningene.

Gjennom EØS-finansieringsordningene bidrar Norge til sosial og økonomisk utjevning i det utvidede EØS. I 2010 ble det inngått avtaler om EØS-finansieringsordninger for perioden 2009-2014. Avtalene innebærer at EØS/EFTA-landene forplikter seg til å stille til disposisjon til sammen 1 788,5 mill. euro i femårsperioden. Av de samlede forpliktelsene utgjør Norges andel om lag 97 pst. EØS-finansieringsordningene for perioden 2009-2014 skal også bidra til å styrke det bilaterale samarbeidet mellom mottakerlandene og EØS/EFTA-landene. For 2013 foreslår Regjeringen at det bevilges til sammen 1 897,0 mill. kroner til ordningene.

Internasjonal bistand

Programområde 03 Internasjonal bistand omfatter bilateral og multilateral bistand, deltaking i globale bistandsordninger og administrasjon av utviklingshjelpen. Bevilgningsforslaget for 2013 under programområdet utgjør 30 208,2 mill. kroner. Dette er en nominell økning på 2 373 mill. kroner fra Saldert budsjett 2012. Bevilgningsforslaget tilsvarer 1 pst. av anslått bruttonasjonalinntekt for 2013.

Regjeringen fører en offensiv utviklingspolitikk, der det overordnede målet er fattigdomsbekjempelse og rettferdig fordeling innen rammene av bærekraftig utvikling. På tross av at mange utviklingsland har hatt betydelig økonomisk vekst siden årtusenskiftet, har denne veksten i mange land kommet en liten del av befolkningen til gode. Regjeringen legger vekt på tiltak for å oppnå en mer rettferdig fordeling i utviklingsland gjennom bistand til bedret skatteadministrasjon, forvaltning av naturressurser, styrking av fagbevegelse og sivilt samfunn.

Regjeringen viderefører også satsingsområdene fra 2012, og forsterker innsatsen for blant annet helse, klima- og skoginitiativet, fornybar energi og utdanning.

Regjeringen foreslår at det i 2013 bevilges 2,4 mrd. kroner til ordninger for bedre helse i utviklingsland, som er en økning på 650 mill. kroner fra Saldert budsjett 2012. Det foreslås økte bidrag til tiltak gjennom Den globale vaksinealliansen (GAVI) og til tiltak innen familieplanlegging.

Klima- og skogsatsingen har som mål å gjøre det mer lønnsomt å bevare naturskog. Regjeringen legger blant annet opp til at Norge skal være en aktiv pådriver for vern av viktige skogområder i Amazonas, Kongobassenget og Sørøst-Asia. For 2013 foreslår Regjeringen en bevilgning på om lag 3 mrd. kroner til klima- og skoginitiativet, som er en økning på om lag 400 mill. kroner fra Saldert budsjett 2012.

Regjeringen har som et viktig utviklingspolitisk mål å bidra til bedre tilgang til fornybar energi for innbyggerne i utviklingsland. Bevilgningene til formålet foreslås økt med 250 mill. kroner til 2 mrd. kroner.

Regjeringen foreslår også å øke innsatsen til utdanning i utviklingsland til 1,6 mrd. kroner.

3.3 Kunnskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 07 Kunnskapsdepartementet

07.10 Administrasjon

257,4

265,0

2,9

07.20 Grunnopplæringen

6 801,5

7 276,4

7,0

07.30 Barnehager

342,2

331,3

-3,2

07.50 Voksenopplæring m.m.

1 378,4

1 458,6

5,8

07.60 Høyere utdanning og fagskoleutdanning

27 202,8

28 707,5

5,5

07.70 Forskning

5 120,8

5 549,2

8,4

07.80 Utdanningsstøtte

11 146,8

11 172,5

0,2

Sum før lånetransaksjoner

52 249,9

54 760,5

4,8

Lånetransaksjoner

19 695,1

20 230,0

2,7

Sum Kunnskapsdepartementet

71 945,0

74 990,5

4,2

Det samlede budsjettforslaget for 2013 under Kunnskapsdepartementet er på 74 990,5 mrd. kroner. Regjeringen har prioritert følgende:

Barnehager.

Grunnopplæring.

Skolebygg og bygg i UH-sektoren.

Klimaforskning.

Studentboliger.

Regjeringen vil fortsette satsingen på barnehager og foreslår samlet sett en styrking av barnehagesektoren på 764 mill. kroner i 2013. Regjeringen ønsker at foreldrebetalingen skal være så lav at alle som ønsker det skal ha råd til å betale for en barnehageplass. Målet er å videreføre maksimalprisen på samme nominelle nivå til en maksimalgrense på 1 750 kroner (2005-kroner) er oppnådd. Regjeringen foreslår derfor en bevilgning på 273 mill. kroner til nominell videreføring av maksimalprisen fra høsten 2013. I tillegg foreslås en bevilgning på 63 mill. kroner til helårseffekten av nominell videreføring av maksimalprisen i 2012.

Regjeringen vil sikre de ikke-kommunale barnehagene gode driftsvilkår. Regjeringen foreslår derfor å øke minimumstilskuddet til ikke-kommunale barnehager fra 92 til 94 pst. av gjennomsnittlig offentlig finansiering av kommunale barnehager fra 1. august 2013. Inkludert helårseffekten av opptrappingen av minimumstilskuddet i 2012, foreslår Regjeringen økte bevilgninger til ikke-kommunale barnehager på 99 mill. kroner.

For å dekke den økte etterspørselen etter flere barnehageplasser som følge av omleggingen av kontantstøtten 1. august 2012, foreslår Regjeringen økte bevilgninger på 309 mill. kroner i 2013. I tillegg foreslår Regjeringen ytterligere 20 mill. kroner for å øke kompetansen til ansatte i barnehagene.

I statsbudsjettet for 2013 foreslår Regjeringen økte bevilgninger på 483 mill. kroner for å styrke grunnopplæringen. Regjeringen vil at flere barn skal få et kulturskoletilbud, og foreslår derfor 74 mill. kroner til innføring av én uketime med kulturskoleaktiviteter i SFO-tiden på barnetrinnet (1.-4. trinn) fra høsten 2013.

Regjeringen vil opprette en fireårig tilskuddsordning som et forsøk for å få flere lærere på ungdomstrinnet. Tilskuddordningen skal skaffe erfaring og kunnskap om effekten av økte lærerressurser, og kan være et grunnlag for eventuelt senere å forskriftsfeste forholdstall mellom antall lærere og elever. Det foreslås en bevilgning på 157 mill. kroner i 2013.

Opplæringen på ungdomstrinnet skal bli mer praktisk, variert og utfordrende, jf. Meld. St. 22 (2010–2011) Motivasjon – Mestring – Muligheter. Høsten 2012 ble det derfor innført valgfag på 8. trinn i grunnskolen. Regjeringen foreslår å bevilge 68,4 mill. kroner til innføring av valgfag på 9. trinn fra 1. august 2013. I tillegg foreslår Regjeringen ytterligere 30 mill. kroner til en egen strategi for ungdomstrinnet for bedre klasseledelse og til å bedre grunnleggende ferdigheter hos elevene i lesing, regning og skriving.

For å øke gjennomføringen i videregående opplæring, spesielt innenfor fag- og yrkesopplæringen, foreslår Regjeringen å øke bevilgningen med 20 mill. kroner.

I statsbudsjettet for 2009 ble rentekompensasjonsordningen for rehabilitering i skole- og svømmeanlegg utvidet, med sikte på å fase inn en investeringsramme på 15 mrd. kroner over en åtteårsperiode. Regjeringen foreslår å øke rammen med ytterligere 1 mrd. kroner i 2013. I årene 2009 til og med 2013 er dermed investeringsrammen økt med til sammen 10 mrd. kroner.

Regjeringen foreslår å bevilge 30 mill. kroner til utvikling av kompetanse i opplæring av minoritetsspråklige barn, unge og voksne i hele utdanningsløpet fra barnehage til høyere utdanning.

Utdanningskapasiteten er økt for å møte veksten i ungdomskullene i årene fremover. Studieplasser opprettet i 2009, 2011 og i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2012 videreføres. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til universiteter og høyskoler med 294 mill. kroner. Dette legger til rette for å opprette om lag 3 250 flere studieplasser i 2013. Som følge av at antall avlagte studiepoeng går opp, økes den resultatbaserte uttellingen til universiteter og høyskoler med 260 mill. kroner. Regjeringen er også opptatt av at kvaliteten i høyere utdanning skal være god. Det foreslås å øke bevilgningen til Nasjonalt organ for kvalitet i utdanning (NOKUT) med 10 mill. kroner.

Studentboliger er viktig for å gi studenter tilbud om et rimelig sted å bo under utdanningen. Regjeringen foreslår å bevilge 250,2 mill. kroner i tilskudd til bygging av om lag 1 000 nye studentboliger.

Formålstjenlige bygg, god og effektiv infrastruktur og tilgang til vitenskapelig utstyr er viktig for forskning og utdanning av høy kvalitet. Regjeringen foreslår å bevilge 18,5 mill. kroner i startbevilgning til rehabilitering av Urbygningen ved Universitetet for miljø- og biovitenskap, med en samlet kostnadsramme på 368,6 mill. kroner. Bygget vil primært benyttes til utdanningsvirksomhet. I tillegg foreslår Regjeringen 940 mill. kroner til videreføring av seks igangsatte byggeprosjekter i universitets- og høyskolesektoren, samt 147,5 mill. kroner til utstyr og inventar for tre av disse byggeprosjektene. Regjeringen foreslår også en bevilgning på 30 mill. kroner over tre år for å sikre vikingsamlingene ved Kulturhistorisk museum ved Universitetet i Oslo.

Regjeringen foreslår å bygge en værradar på Helgelandskysten i Nordland. Kostnaden er beregnet til 25 mill. kroner over to år, og det foreslås å bevilge 12,5 mill. kroner til Meteorologisk institutt i 2013 til formålet. Når radaren kommer i drift vil hele den norske kysten være dekket av værradarnettet. Dette vil bedre varslingen av farlig vær langs kysten, og medvirke til økt sikkerhet for ferdsel til havs og i luften.

Regjeringen ønsker en bred satsing på klimaforskning. Det foreslås en satsing på klimaforskning på til sammen 47 mill. kroner. 30 mill. kroner av dette blir bevilget over Kunnskapsdepartementets budsjett, hvorav 5 mill. kroner går til Senter for klimadynamikk ved Bjerknessenteret i Bergen. Kavli Institute for Systems Neuroscience (KISN) ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet i Trondheim er et av de fremste forskningsmiljøene i Norge. Regjeringen foreslår at det blir satt av 12,5 mill. kroner til senteret i statsbudsjettet for 2013.

Norge har siden 1994 deltatt fullt ut i EUs rammeprogram for forskning. 2013 er det siste programåret for syvende rammeprogram. Norges kontingent er beregnet til å bli om lag 1,7 mrd. kroner. Dette er en økning på 318 mill. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2012.

3.4 Kulturdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 08 Kulturformål

08.10 Administrasjon

115,1
120,1
4,4

08.15 Samfunns- og frivillighetsformål

1 127,3
1 538,3
36,5

08.20 Kulturformål

6 478,9
6 850,0
5,7

08.30 Medieformål

1 146,6
1 207,0
5,3

Sum Kulturdepartementet

8 867,9

9 715,4

9,6

For 2013 foreslår Regjeringen samlede bevilgninger under Kulturdepartementet på 9 715 mill. kroner. Dette er en nominell økning på 847,6 mill. kroner, eller 9,6 pst., fra Saldert budsjett 2012.

Regjeringen gjennomfører Kulturløftet med sikte på å nå målet om at 1 pst. av statsbudsjettets utgifter skal benyttes til kulturformål innen 2014. Gjennom målrettede tiltak er bevilgningene til kultur-, medie- og frivillighetsformål økt kraftig siden 2005.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til tiltak som inngår i Kulturløftet med til sammen 889,3 mill. kroner, hvorav 792 mill. kroner på Kulturdepartementets budsjett. Regjeringens hovedprioriteringer i budsjettforslaget er:

Samfunns- og frivillighetsformål.

Kulturformål.

Medieformål.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til samfunns- og frivillighetsformål med 410,9 mill. kroner, tilsvarende en nominell økning på 36,5 pst. fra Saldert budsjett 2012. Av dette utgjør økningen til merverdiavgiftskompensasjon til frivillig sektor 320 mill. kroner. Det foreslås også økte bevilgninger til kultur- og næringsprosjekter, samt til livssynsnøytrale seremonirom. Videre foreslås det bevilgninger til planlegging av ungdoms-OL på Lillehammer i 2016 og til sjakk-OL i Tromsø i 2014.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til kulturformål med 371,1 mill. kroner, tilsvarende en nominell økning på 5,7 pst. fra Saldert budsjett 2012. Det foreslås økte bevilgninger til blant annet scenekunstområdet, musikk, visuell kunst, bibliotek, museer og Arkivverket.

Bevilgningen til medieformål foreslås økt med 60,4 mill. kroner, tilsvarende en nominell økning på 5,3 pst. fra Saldert budsjett 2012. Bevilgningsøkningen vil blant annet gi rom for økt produksjonstilskudd til aviser, økte tilskudd til utvikling av dataspill, produksjon av fjernsynsdrama og norsk film.

3.5 Justis- og beredskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 06 Justissektoren

06.10 Administrasjon

350,1

420,4

20,1

06.20 Rettsvesen

2 244,6

2 316,1

3,2

06.30 Kriminalomsorg

3 747,9

3 937,0

5,0

06.40 Politi og påtalemyndighet

12 859,4

13 581,9

5,6

06.50 Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

3 526,9

3 249,9

-7,9

06.60 Andre virksomheter

1 096,6

1 223,3

11,6

06.70 Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

1 442,1

1 485,4

3,0

06.80 Svalbardbudsjettet

120,7

145,7

20,7

06.90 Beskyttelse og innvandring

3 845,7

3 552,9

-7,6

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

29 234,0

29 912,7

2,3

Regjeringen foreslår at det i 2013 bevilges til sammen 29 912,7 mill. kroner under Justis- og beredskapsdepartementet. Utgiftene er særlig knyttet til virksomhetene i straffesakskjeden, det vil si politi, påtalemyndighet, domstoler, konflikthåndtering og kriminalomsorg. I tillegg ligger sentrale oppgaver og virksomheter innenfor samfunnssikkerhet og beredskap og innvandringsområdet under Justis- og beredskapsdepartementets ansvarsområde.

Regjeringens hovedprioriteringer i budsjettforslaget for 2013 er:

Samfunnssikkerhet og beredskap.

Økt bemanning i politiet.

Iverksettelse av ny vergemålsordning.

Kriminalomsorgen.

Styrking av arbeidet med samfunnssikkerhet og beredskap er prioritert i forslaget til budsjett under Justis- og beredskapsdepartementet. Flere av tiltakene kan knyttes til oppfølging av 22. juli-kommisjonens anbefalinger. Det legges opp til å etablere en prosjektorganisasjon i Politidirektoratet som skal følge opp de delene av 22. juli-kommisjonens rapport som gjelder politiet. Regjeringen foreslår at det bevilges 25,5 mill. kroner til dette formålet. Justis- og beredskapsdepartementets ansvar for samfunnssikkerhet og beredskap er tydeliggjort og styrket etter 22. juli 2011. Dette medfører nye oppgaver for departementet. Regjeringen foreslår at Justis- og beredskapsdepartementets bevilgning økes med 40 mill. kroner til departementets arbeid med samfunnssikkerhet og beredskap. Bevilgningen til Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap foreslås økt med 45 mill. kroner til øvelser, tilsyn og øvrig beredskapsarbeid. Videre foreslår Regjeringen å bevilge 10 mill. kroner til planlegging av nytt beredskapssenter for politiet og 10 mill. kroner til oppgradering og vedlikehold av utstyr i politihelikopteret.

Regjeringen foreslår 150 mill. kroner til økt bemanning i politiet og legger således til rette for at politiet kan utføre sine oppgaver på en bedre måte. Forslaget innebærer at politiet kan ansette nyutdannede fra Politihøgskolen i 2013. Det foreslås også 93 mill. kroner til å dekke ansettelsen av nyutdannede fra Politihøgskolen sommeren 2012. Regjeringen foreslår å videreføre opptaket på 720 studenter ved Politihøgskolen i 2013.

Regjeringen foreslår også at bevilgningen til Politiets sikkerhetstjeneste økes med 30 mill. kroner til bemanning, drift og investeringer. Arbeidet med IKT i politiet fortsetter. Regjeringen foreslår at det bevilges 30 mill. kroner til arbeidet med nye straffesakssystemer i politiet i 2013.

Bevilgningen til redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap foreslås netto redusert sammenlignet med Saldert budsjett 2012. Utbyggingstiden for Nødnett er forlenget og bevilgningsbehovet i 2013 er derfor betydelig lavere enn det som var lagt til grunn i Saldert budsjett 2012. Arbeidet med anskaffelse av nye redningshelikoptre videreføres, og det tas sikte på å inngå kontrakt i 2013. I budsjettforslaget for 2013 er det tatt høyde for utgifter til delbetaling ved kontraktsinngåelse om anskaffelse av nye redningshelikoptre. Av hensyn til forhandlingene er bevilgningen foreslått på kap. 2309 Tilfeldige utgifter, jf. kap. 3.19 Ymse utgifter og inntekter.

Regjeringen foreslår at det bevilges 56,8 mill. kroner under Justis- og beredskapsdepartementet til prosjektorganisasjonen for anskaffelse av nye redningshelikoptre. Det er behov for styrket vedlikehold av dagens redningshelikoptre for å kunne opprettholde en forsvarlig beredskap fram til nye redningshelikoptre er på plass. Regjeringen foreslår derfor at bevilgningen til vedlikehold av dagens redningshelikoptre økes med 300 mill. kroner. Det er besluttet å utvide helikopterberedskapen på Svalbard til to store helikoptre. Regjeringens budsjettforslag legger til rette for at det kan bygges ny hangar for helikoptrene.

Stortinget vedtok 11. mars 2010 ny vergemålslov, jf. Ot.prp. nr. 110 (2008-2009) og Innst. 154 L (2009-2010). Regjeringen vil legge til rette for at ny vergemålslov og representantordning for enslige, mindreårige asylsøkere kan tre i kraft fra 1. juli 2013 og foreslår at det bevilges 176,6 mill. kroner til formålet.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til kriminalomsorgen med 36,5 mill. kroner til utvidet kapasitet for straffegjennomføring med elektronisk kontroll, økt opptak ved Kriminalomsorgens utdanningssenter (KRUS) i 2013, samt til rasjonell drift.

3.6 Kommunal- og regionaldepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 13 Kommunal- og regionaldepartementet

13.10 Administrasjon m.m.

177,9

186,9

5,1

13.50 Distrikts- og regionalpolitikk

2 686,4

2 680,1

-0,2

13.70 Rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

143 544,9

149 384,0

4,1

13.80 Bolig, bomiljø og bygg

7 932,4

6 961,5

-12,2

Sum før lånetransaksjoner

154 341,6

159 212,4

3,2

Lånetransaksjoner

16 192,0

19 543,0

20,7

Sum Kommunal- og regionaldepartementet

170 533,6

178 755,4

4,8

Regjeringen foreslår at det bevilges 178,8 mrd. kroner på Kommunal- og regionaldepartementets budsjett i 2013. Dette er en økning på 4,8 pst. i forhold til Saldert budsjett 2012. Overføringene til kommunesektoren øker med 4,1 pst. Lånetransaksjonene øker med om lag 3,4 mrd. kroner, hovedsakelig på grunn av en økning av Husbankens låneramme med 5 mrd. kroner i 2013.

Regjeringens hovedprioriteringer er:

Lokal og regional utvikling.

Kommuneøkonomien og det kommunale velferdstilbudet.

Forebygging og bekjempelse av boligsosiale problemer.

Regjeringen vil legge til rette for økt verdiskaping og lokal og regional vekst i hele landet. For 2013 foreslår Regjeringen å styrke arbeidet med SIVAs næringshager og inkubasjon. Forskningsrådets satsing på regional forskning og innovasjon (VRI) og Forskningsløft i nord foreslås styrket. I regi av Innovasjon Norge foreslås det å starte programmet Norsk næringsliv i bioøkonomien. Regjeringen foreslår et utviklingsprogram for små og mellomstore byer som regional utviklingskraft.

Det økonomiske opplegget for kommunesektoren i 2013 legger til rette for fortsatt vekst i tjenestetilbudet i kommuner og fylkeskommuner. Regjeringen legger opp til en realvekst i kommunesektorens samlede inntekter i 2013 på 6,8 mrd. kroner, tilsvarende 1,8 pst. Av veksten er 5 mrd. kroner frie inntekter. Det tilsvarer en realvekst på 1,7 pst. Veksten er regnet fra anslått inntektsnivå i 2012 i Revidert nasjonalbudsjett 2012.

Ut over realveksten i frie inntekter foreslår Regjeringen økning i rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner til særskilte tiltak innenfor flere kommunale tjenesteområder:

Nominell videreføring av maksimalpris i barnehage.

Opptrapping av minimumstilskuddet til ikke-kommunale barnehager med 2 prosentpoeng.

Kulturskoletilbud i skolefritidsordningen.

Valgfag på ungdomstrinnet.

Sikring av barn i skolebuss.

Det foreslås en investeringsramme på 1 mrd. kroner i rentekompensasjonsordningen for investeringer i og rehabilitering av skole- og svømmeanlegg i 2013. Innenfor ordningen med statlig investeringstilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser foreslår Regjeringen at det kan gis tilsagn om tilskudd til ytterligere 1 750 enheter i 2013 og at den maksimale anleggskostnaden heves fra 2,3 mill. kroner til 2,8 mill. kroner.

Våren 2012 la Regjeringen fram Meld. St. 28 (2011–2012) Gode bygg for eit betre samfunn for Stortinget. Regjeringen foreslår at det bevilges 20 mill. kroner til Direktoratet for byggkvalitet for å følge opp tiltak som beskrives i meldingen.

Regjeringen foreslår en låneramme for Husbanken på 20 mrd. kroner i 2013. Dette vil legge til rette for at det kan bygges enda flere boliger og gis flere startlån. For å hjelpe vanskeligstilte til å etablere seg i egen bolig og bidra til flere egnede utleieboliger foreslås det å øke tilskuddet til etablering i egen bolig med 30 mill. kroner og en heving av tilsagnsrammen for tilskudd til utleieboliger med 44,4 mill. kroner. Regjeringen ønsker at eldre og personer med nedsatt funksjonsevne skal kunne bo lenger hjemme i egen bolig, og foreslår derfor å øke tilskuddet til tilpasning av bolig med 47,5 mill. kroner.

3.7 Arbeidsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst

Programområde 09 Arbeid og sosiale formål

09.00 Administrasjon

408,2

428,0

4,8

09.10 Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

10 808,0

11 731,9

8,5

09.20 Tiltak for bedrede levekår mv.

287,4

290,7

1,1

09.30 Arbeidsmarked

7 523,3

7 575,6

0,7

09.40 Arbeidsmiljø og sikkerhet

829,3

882,6

6,4

09.50 Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

10 830,3

10 055,4

-7,2

09.60 Kontantytelser

3 229,7

3 015,6

-6,6

Sum før lånetransaksjoner

33 916,2

33 979,8

0,2

Lånetransaksjoner

15 200,0

21 000,0

38,2

Sum Arbeid og sosiale formål

49 116,2

54 979,8

11,9

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

29.20 Enslige forsørgere

3 802,2

3 638,3

-4,3

29.50 Inntektssikring ved sykdom, arbeidsavklaring og uførhet

134 968,6

136 009,0

0,8

29.60 Kompensasjon for merutgifter ved nedsatt funksjonsevne mv.

8 852,5

9 031,6

2,0

29.70 Alderdom

146 027,0

162 208,0

11,1

29.80 Forsørgertap mv.

2 704,5

2 479,5

-8,3

29.90 Diverse utgifter

380,0

460,0

21,1

Sum Sosiale formål, folketrygden

296 734,8

313 826,4

5,8

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.30 Arbeidsliv

12 124,0

12 005,0

-1,0

Sum Arbeidsliv, folketrygden

12 124,0

12 005,0

-1,0

Sum Arbeidsdepartementet

357 975,0

380 811,2

6,4

Regjeringens samlede budsjettforslag for Arbeidsdepartementet i 2013 er på 380,8 mrd. kroner, hvorav 325,8 mrd. kroner er utgifter under folketrygden. Budsjettforslaget innebærer en samlet vekst i utgiftene på 22,8 mrd. kroner, eller 6,4 pst., sammenlignet med Saldert budsjett 2012.

Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for 2013 er:

En aktiv arbeidsmarkedspolitikk.

En Arbeids- og velferdsforvaltning som skal bygge opp under de langsiktige målene for NAV-reformen og pensjonsreformen.

Tiltak for et mer rettferdig og inkluderende arbeidsliv.

Deltakelse i arbeidslivet er viktig for den enkeltes inntekt og for muligheten til å utnytte egne evner og ressurser. Sysselsettingen har økt i første halvår 2012, mens ledigheten har vært relativt stabil og noe lavere enn året før. Arbeidsmarkedspolitikken skal bidra til høy yrkesdeltakelse og lav arbeidsledighet. Innenfor bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak kan Arbeids- og velferdsetaten benytte et bredt spekter av tiltak tilpasset den enkeltes behov. Bevilgningsforslaget gir rom for å gjennomføre om lag 70 700 plasser i gjennomsnitt i 2013, hvorav 16 000 plasser for ledige og 54 700 plasser for personer med nedsatt arbeidsevne.

Målet om at flere med nedsatt funksjonsevne skal komme i ordinært lønnet arbeid krever en langsiktig innsats. Regjeringen foreslår derfor at jobbstrategien for personer med nedsatt funksjonsevne videreføres i 2013. 400 flere tiltaksplasser knyttes til jobbstrategien i 2013. Det foreslås også å gjøre forsøksordningen med arbeids- og utdanningsreiser for personer med nedsatt funksjonsevne til en permanent og landsdekkende ordning fra 2013.

Regjeringen foreslår å skille ut tiltakene varig tilrettelagt arbeid (VTA) og produksjonsverksted på egen budsjettpost. Det legges opp til noen flere VTA-plasser i 2013 enn i 2012.

Videre foreslår Regjeringen at det bevilges 30 mill. kroner til økt oppfølging av ungdom utenfor arbeid og utdanning i 2013. Dette innebærer etablering av egne kontaktpersoner for arbeidet med oppfølging av ungdom ved de største NAV-kontorene, og endret innretning av garantiordningene for ungdom i alderen 20-24 år.

IKT-moderniseringen i Arbeids- og velferdsetaten skal bidra til bedre tjenester for brukerne. Programmet vil blant annet omfatte nye løsninger for uføretrygd og sykepenger, selvbetjeningsløsninger, økt automatisering av vedtaksbehandling og elektronisk samhandling med samarbeidsparter. Programmet er planlagt gjennomført over seks år inndelt i tre prosjekter. Prosjekt 1 skal levere systemløsninger blant annet for ny uføreordning, innsyn i egen sak, ressursplanlegging og vesentlige deler av nødvendige systemløsninger for å etterleve økonomireglementet. Stortinget har gitt sin tilslutning til at Arbeidsdepartementet i 2012 kan starte opp Prosjekt 1 i IKT-moderniseringsprogrammet med en kostnadsramme på 1 750 mill. kroner (2012-kroner). Prosjekt 1 startet opp i august 2012 og planlegges gjennomført over to og et halvt år. For 2013 foreslås det å bevilge 736 mill. kroner til prosjektet.

Innsatsen mot trygdemisbruk har et bredt og helhetlig perspektiv. Regjeringen vil øke innsatsen mot trygdemisbruk i 2013.

Regjeringen foreslår at bevilgningen til Arbeidstilsynet økes med 10 mill. kroner til mer tilsyn med virksomhetene. En mest mulig effektiv ressursbruk for Arbeidstilsynet innebærer at tilsynsinnsatsen må rettes mot de områder der risiko for ulykker, skader eller sykdom er størst. Flerårige satsinger, rettet mot utvalgte bransjer og tema, er godt egnet til å skape varige arbeidsmiljøforbedringer.

Utviklingen i petroleumsnæringen tilsier etter Regjeringens vurdering behov for et høyere aktivitetsnivå i Petroleumstilsynet. Regjeringen foreslår en økning på 20 mill. kroner til Petroleumstilsynets oppfølging av helse, miljø og sikkerhet i petroleumssektoren. Midlene vil bli brukt til å øke etatens bemanning for å sikre tilstrekkelig kapasitet og kompetanse til å møte utfordringene.

Regjeringen foreslår også å endre finansieringssystemet for Petroleumstilsynet fra dagens refusjonsordning til en ordning med gebyr- og sektoravgift. Tradisjonelt har tilsyn vært det viktigste utadrettede virkemiddelet for å sikre at virksomhetene etterlever regelverket. En stadig større del av Petroleumstilsynets virksomhet er ikke tradisjonelt tilsynsarbeid. Dermed kan det ikke kreves refusjon fra næringen etter dagens ordning. Regjeringens forslag innebærer at prinsippet om at næringen skal betale for tilsynets ugifter til oppfølging overfor virksomhetene opprettholdes. Endringen av finansieringssystemet og aktivitetsøkningen innebærer økte sektoravgifter for petroleumsnæringen på 34 mill. kroner i 2013 og 45 mill. kroner i helårseffekt.

Det foreslås å endre lønnsgarantiregelverket slik at det i større grad sikrer at arbeidstakere med utestående lønnskrav kan få dekket disse. Forslaget innebærer å gi dekning for lønnskrav som har forfalt de siste tolv månedene før fristdagen, mot fire måneder etter dagens regelverk. Regjeringens forslag til utvidelse av lønnsgarantiregelverket vil virke forenklende. Det vil også kunne dempe virkningene av sosial dumping ettersom det ofte er utenlandske arbeidstakere som blir rammet av dagens tidsfrist. Utvidelsen anslås å medføre økte utgifter på om lag 5 mill. kroner årlig fra 2013.

For å sikre at pensjonssystemet er bærekraftig også i framtiden er folketrygdens alderspensjon reformert. Fra 1. januar 2011 er det innført levealdersjustering og fleksibelt uttak av alderspensjon fra 62 år. Nøytrale uttaksregler innebærer at jo lenger en venter med å ta ut pensjon, desto høyere blir den årlige pensjonen. Alderspensjon kan fritt kombineres med arbeid uten at pensjonen avkortes. Fleksibelt uttak av alderspensjon fra 62 år har bidratt til en sterk økning i antall alderspensjonister i 2011 og 2012, og utgiftene til alderspensjon har økt betydelig blant annet som følge av dette. Utgiftene til alderspensjon over tid er imidlertid i mindre grad påvirket av fleksibel alderspensjon, siden tidlig uttak gir en lavere årlig pensjon for den enkelte. Selv om mange tar ut alderspensjon, fortsetter yrkesaktiviteten å øke i aldersgruppen over 60 år. Mange kombinerer arbeid og uttak av alderspensjon.

3.8 Helse- og omsorgsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 10 Helse og omsorg

10.00 Helse- og omsorgsdepartementet mv.

289,5

294,3

1,7

10.10 Folkehelse

1 697,4

1 790,7

5,5

10.20 Helseforvaltning

1 619,9

1 904,6

17,6

10.30 Spesialisthelsetjenester

106 542,0

112 266,9

5,4

10.50 Legemidler

293,6

303,0

3,2

10.60 Helse- og omsorgstjenester i kommunene

3 828,8

3 838,8

0,3

10.70 Tannhelsetjenester

129,2

163,5

26,5

10.80 Kunnskap og kompetanse

667,7

751,1

12,5

Sum før lånetransaksjoner

115 068,0

121 313,0

5,4

Lånetransaksjoner

9,0

1,5

-83,3

Sum Helse og omsorg

115 077,0

121 314,5

5,4

Programområde 30 Stønad ved helsetjenester

30.10 Spesialisthelsetjenester mv.

3 730,0

4 328,5

16,0

30.50 Legehjelp, legemidler mv.

20 149,3

20 817,7

3,3

30.90 Andre helsetiltak

229,8

230,0

0,1

Sum Stønad ved helsetjenester

24 109,1

25 376,2

5,3

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

139 186,2

146 690,7

5,4

Det samlede budsjettforslaget for 2013 under Helse- og omsorgsdepartementet er på 146,7 mrd. kroner. Samlet foreslås det å øke bevilgningen med om lag 7,5 mrd. kroner, eller 5,4 pst., sammenlignet med Saldert budsjett 2012. Budsjettforslaget tar høyde for pris- og kostnadsvekst, herunder økte pensjonskostnader for regionale helseforetak, samt virkning av takstoppgjøret for leger, psykologer og fysioterapeuter. Sett bort fra disse forholdene, samt overføring av enkelte oppgaver mellom departementene, innebærer budsjettforslaget en reell økning på 3,1 mrd. kroner, eller 2,2 pst. sammenlignet med Saldert budsjett 2012.

Regjeringen har særlig prioritert følgende formål:

Økt pasientbehandling.

Omsorgstjenester.

Samhandling og IKT.

Regjeringen vil styrke sykehusenes økonomi slik at flere pasienter får behandling. Krav om reduksjon i ventetider videreføres og arbeidet med kvalitet og pasientsikkerhet prioriteres. Det foreslås reelt 1 950 mill. kroner mer til drift sammenlignet med Saldert budsjett 2012. Beløpet omfatter behandling innen somatikk, psykisk helsevern, rus og rehabilitering. Dette gjelder 206 mill. kroner til videreføring av høyere aktivitetsnivå i 2012 enn forutsatt i Saldert budsjett 2012, 1 609 mill. kroner til økt pasientbehandling, 100 mill. kroner til særskilt innsats for pasienter som venter på brystrekonstruksjon og 35 mill. kroner til nasjonale tiltak mot kreft. Budsjettforslaget legger til rette for en vekst i pasientbehandlingen på vel 2 pst. neste år. I tillegg forslår Regjeringen 40 mill. kroner i investeringslån til nytt sykehus ved Helse Finnmark, Kirkenes.

Antall krefttilfeller øker. Tidlig diagnose og bedre behandlingsmetoder har bidratt til økt overlevelse og bedre livskvalitet for kreftpasienter. Regjeringen ønsker å bedre kreftbehandlingen og foreslår 35 mill. kroner til nasjonale tiltak mot kreft. Midlene foreslås blant annet benyttet til planlegging av et anlegg for partikkelterapi og etablering av system for innføring av ny teknologi til kreftbehandling i spesialisthelsetjenesten.

Tidlig i 2012 forelå det informasjon som tilsa vesentlig større pensjonskostnader for regionale helseforetak i 2012 enn det som ble lagt til grunn i Saldert budsjett 2012. I forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 111 S (2011–2012), jf. Innst. 375 S (2011–2012), ble det i tråd med etablert opplegg for håndtering av pensjonskostnader vedtatt å øke basisbevilgningen til de regionale helseforetakene med 2,1 mrd. kroner. Driftskredittrammen ble samtidig redusert tilsvarende. I tillegg ble det vedtatt å øke basisbevilgningen med 200 mill. kroner for å sette de regionale helseforetakene i stand til å håndtere økte pensjonskostnader for private helseinstitusjoner som de har avtale med. Endringene er videreført i budsjettforslaget for 2013.

Regjeringen legger vekt på å sikre et tilstrekkelig og forsvarlig omsorgstilbud. Regjeringen opprettet i 2012 et stimuleringstilskudd for etablering av kommunalt dagtilbud til mennesker med demens. Målet er å innføre en lovfestet plikt for kommunene til å tilby dagaktivitetstilbud til personer med demens når tilbudet er bygget videre ut. Det foreslås å øke tilskuddet med 100 mill. kroner i 2013. Nødvendig opptrapping av årsverk knyttet til dagaktivitetsplassene er dekket innenfor veksten i frie inntekter, og er innenfor måltallet på 12 000 årsverk innen 2015. Regjeringen vil gi tilskudd til bygging og fornying av 12 000 heldøgns omsorgsplasser i perioden 2008-2015. For 2013 foreslås det 87,5 mill. kroner til 1 750 nye heldøgns plasser, samtidig som det foreslås å øke den maksimale anleggskostnaden. Samlet øker tilsagnsrammen med 1,7 mrd. kroner. For å øke kvaliteten i omsorgstjenestene ønsker Regjeringen å styrke kompetansen i legemiddelhåndtering og satse på økt kvalifisering av fremmedspråklige til helsearbeiderfaget. Det foreslås til sammen 5 mill. kroner til disse formålene.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til oppfølging av samhandlingsreformen med til sammen 140 mill. kroner. Samhandlingsreformen ble satt i verk 1. januar 2012 med et nytt lovverk og innføring av blant annet kommunal medfinansiering og betalingsplikt for utskrivningsklare pasienter. Ny fastlegeforskrift skal tre i kraft 1. januar 2013. I 2012 er det bevilget 50 mill. kroner til oppfølging av ny fastlegeforskrift. I 2013 foreslår Regjeringen å øke bevilgningen med ytterligere 50 mill. kroner. Midlene benyttes til flere legeårsverk i den kommunale allmennlegetjenesten og til nye oppgaver og økt aktivitet som følger av forskriften. Bevilgningene til elektronisk samhandling foreslås økt med 90 mill. kroner. Samhandlingsreformen vektlegger informasjons- og kommunikasjonsteknologi som virkemidler for å yte gode og effektive tjenester i hele pasientforløpet. Det er et mål at slike elektroniske verktøy skal bidra til mer effektiv samhandling, bedre ressursutnyttelse, kvalitetsheving i alle deler av behandlingskjeden og økt pasientsikkerhet.

Regjeringen foreslår å bevilge 86 mill. kroner til forhåndsgodkjent refusjon for en gruppe blodfortynnende legemidler som reduserer risikoen for hjerneslag. Regjeringen la i juni fram Meld. St. 30 (2011–2012) Se meg! En helhetlig rusmiddelpolitikk. Som en oppfølging av stortingsmeldingen foreslår Regjeringen å bevilge 45 mill. kroner mer til forebyggingstiltak, kunnskapsutvikling, tiltak for reduksjon av overdoser og økt innsats for barn og pårørende. Regjeringen foreslår også å bevilge 40 mill. kroner til tilbud om tannhelsekontroll hvert annet år for eldre over 75 år, med virkning fra 1. juli 2013.

3.9 Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 11 Barn, likestilling og inkludering

11.00 Administrasjon

163,5

168,6

3,2

11.05 Integrering og mangfold

7 039,0

7 574,4

7,6

11.10 Tiltak for familie, likestilling og ikke-diskriminering

17 090,8

16 734,2

-2,1

11.20 Tiltak for barn og ungdom

7 215,2

8 229,0

14,1

11.30 Forbrukerpolitikk

191,7

199,2

3,9

Sum

31 700,2

32 905,4

3,8

Sum Barn, likestilling og inkludering

31 700,2

32 905,4

3,8

Programområde 28 Foreldrepenger

28.50 Stønad ved fødsel og adopsjon

16 464,7

18 063,2

9,7

Sum

16 464,7

18 063,2

9,7

Sum Foreldrepenger

16 464,7

18 063,2

9,7

Sum Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

48 164,9

50 968,6

5,8

For 2013 foreslås det samlede utgifter på 50 968,6 mill. kroner under Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet. Det tilsvarer en økning på 5,8 pst. fra Saldert budsjett 2012. Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for 2013 er:

Innføring av Jobbsjansen for å øke sysselsettingen blant innvandrere.

Utvidelse av foreldrepengeperioden med 2 uker til far.

Det kommunale barnevernet.

Redusert saksbehandlingstid i fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker.

Regjeringen vil presentere en helhetlig integreringspolitikk i melding til Stortinget høsten 2012. Hovedmålet i meldingen vil være å styrke arbeidslinjen og målrette integreringspolitikken. Meldingen følger blant annet opp NOU 2011:7 Velferd og migrasjon og NOU 2011:14 Bedre integrering. Regjeringen foreslår at det bevilges 30 mill. kroner til å innføre Jobbsjansen fra sommeren 2013. Formålet med tiltaket er å øke sysselsettingen blant innvandrere som står langt fra arbeidsmarkedet og som ikke fanges opp av andre ordninger. For å bidra til god kvalifisering av nyankomne innvandrere vil Regjeringen omprioritere 30 mill. kroner til tiltak for å bedre kvaliteten og resultatene i introduksjonsprogrammet og opplæringen i norsk og samfunnskunnskap.

Fedres deltakelse i omsorgen for barnet i dets første leveår er viktig for tidlig å etablere god kontakt mellom far og barn. Økt fedreuttak av foreldrepenger kan også skape et godt grunnlag for foreldrenes omsorgsdeling når barnet blir eldre, og bidrar til økt yrkesaktivitet blant mødre. Fedrekvoten er et av de viktigste tiltakene for å øke fedrenes uttak av foreldrepenger. Regjeringen foreslår derfor å øke fedrekvoten med to uker fra 12 til 14 uker fra 1. juli 2013. Regjeringen foreslår samtidig å øke den totale stønadsperioden tilsvarende. Foreldrepengeperioden blir etter utvidelsen på 49 uker med 100 pst. kompensasjon eller 59 uker med 80 pst. kompensasjon.

Stortinget har vedtatt en tydeligere tredeling av foreldrepengeperioden fra 1. juli 2013, med like lange kvoter til hver av foreldrene og en noe lengre valgfri fellesdel. Ovennevnte utvidelse av foreldrepengeperioden og fedrekvoten innebærer en kvote til hver av foreldrene på 14 uker i en tredelt foreldrepengeordning. Perioden som er til valgfri fordeling vil bli på 18 uker hvis foreldrene har valgt en kompensasjon på 100 pst. og 28 uker hvis foreldrene har valgt 80 pst. kompensasjon.

I 2013 er det 100 år siden allmenn stemmerett (kvinnestemmeretten) ble innført i Norge. Det er oppnevnt en komité som arbeider med ulike arrangementer og tiltak lokalt, nasjonalt og internasjonalt. Målet er en feiring for og med alle, med spesiell vekt på demokratiske verdier som stemmerett, likestilling, representasjon og deltakelse. Regjeringen foreslår å bevilge 8 mill. kroner til Stemmerettsjubileet i 2013.

Regjeringen prioriterer det kommunale barnevernet og fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker. Det foreslås å øremerke ytterligere 205 mill. kroner til det kommunale barnevernet, slik at samlet bevilgning blir om lag 500 mill. kroner i 2013. Midlene vil i hovedsak bli benyttet til stillinger i kommuner med særskilte behov. I tillegg vil deler av midlene blant annet finansiere kompetansehevingstiltak i det kommunale barnevernet og forbedret tilsyn. Dette vil medvirke til å gi utsatte barn og unge riktig hjelp til riktig tid. Det foreslås videre å øke bevilgningen til fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker, som blant annet avgjør saker om omsorgsovertakelse, med 20 mill. kroner. Det skal bidra til at saksbehandlingstiden kan reduseres. Når det blir behandlet flere saker i fylkesnemndene, fører dette med seg økte utgifter til fri rettshjelp. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til fri rettshjelp på Justis- og beredskapsdepartementets budsjett med 20 mill. kroner.

3.10 Nærings- og handelsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 17 Nærings- og handelsformål

17.00 Administrasjon

288,8

299,6

3,8

17.10 Infrastruktur og rammebetingelser

3 125,0

3 240,3

3,7

17.20 Forskning, innovasjon og internasjonalisering

4 077,2

4 362,6

7,0

17.30 Statlig eierskap

51,4

61,4

19,5

Sum før lånetransaksjoner

7 542,3

7 963,9

5,6

Lånetransaksjoner

43 655,0

71 440,0

63,6

Sum Nærings- og handelsformål

51 197,3

79 403,9

55,1

Sum Nærings- og handelsdepartementet

51 197,3

79 403,9

55,1

Regjeringen foreslår en samlet bevilgning på 79 403,9 mill. kroner under Nærings- og handelsdepartementet. Utenom lånetransaksjoner foreslås en bevilgning på 7 963,9 mill. kroner. Hovedprioriteringene under Nærings- og handelsdepartementets budsjett for 2013 er:

Økt satsing på SIVA og Innovasjon Norge for å følge opp stortingsmeldingen om selskapene.

Økte bevilgninger til næringsrelevant forskning, bl.a. innen nanoteknologi, bioteknologi og romfart.

Satsing på eksportindustrien gjennom det nyopprettede selskapet Eksportkreditt Norge AS og økt ramme for GIEKs Alminnelig garantiordning.

Oppfølging av Regjeringens strategier og meldinger for reiseliv, mineralnæringen, SMB, immaterielle rettigheter og eierskapsforvaltning.

Økte bevilgninger til Altinn for økt stabilitet og robusthet.

Som oppfølging av Meld. St. 22 (2011-2012) Verktøy for vekst – om Innovasjon Norge og SIVA SF, foreslår Regjeringen å øke egenkapitalen til SIVA med 250 mill. kroner. Formålet er at selskapet bedre skal kunne ivareta større prosjekter i sin eiendomsvirksomhet. Videre ønsker Regjeringen å etablere en ordning for å ivareta henvendelser fra utenlandske aktører som vurderer å legge nærings- og FoU-aktivitet til Norge, kalt Invest in Norway, styrke ordningen med etablerertilskudd og øke den internasjonale satsing i Innovasjon Norge. Totalt foreslår Regjeringen å bevilge 1 527 mill. kroner til Innovasjon Norge utenom lånetransaksjoner. Dette er en økning på 52 mill. kroner i forhold til Saldert budsjett 2012. Utlånsrammene til Innovasjon Norges lavrisiko- og innovasjonslån foreslås videreført på samme nivå i 2013 som i 2012, på henholdsvis 2,5 og 0,5 mrd. kroner.

Regjeringen foreslår å øke tilskuddet til Norges forskningsråd med 54 mill. kroner, til 1 414 mill. kroner. Bevilgningen til brukerstyrt innovasjonsarena foreslås økt med 9,4 mill. kroner. Det foreslås også å øke bevilgningen til nanoteknologi og bioteknologi. Videre foreslår Regjeringen å øke bevilgningen til forskning og utvikling innenfor romfart med 88 mill. kroner, til 698 mill. kroner. Økningen har blant annet sammenheng med norsk deltakelse i innledende driftsfase av EUs miljøovervåkingsprogram GMES.

Det statlige selskapet Eksportkreditt Norge AS ble etablert 1. juli 2012. Selskapet skal forvalte den statlige ordningen for finanstjenester til norsk eksport av kapitalvarer og tjenester. Regjeringen foreslår en bevilgning til utlån under ordningen på 28,5 mrd. kroner. Videre foreslår Regjeringen å øke Garanti-instituttet for eksportkreditts (GIEKs) garantiramme for Alminnelig garantiordning med 15 mrd. kroner, til 135 mrd. kroner. GIEKs øvrige ordninger foreslås videreført på samme nivå som i 2012.

Regjeringen foreslår økte bevilgninger for å følge opp flere strategier for næringslivet. Som oppfølging av den nye strategien for reiseliv, Destinasjon Norge, foreslår Regjeringen en bevilgning på 15 mill. kroner til en incentivordning for å restrukturere og effektivisere reisemålsselskapene i Norge. Det foreslås også økte bevilgninger til å følge opp Regjeringens nylig framlagte SMB-strategi, samt en planlagt strategi for mineralnæringen og stortingsmelding om immaterielle rettigheter.

Det foreslås en bevilgning på 258,5 mill. kroner til Altinn. Det er en økning på om lag 90 mill. kroner i forhold til 2012. I 2013 vil forbedring av testregime, kompetanseoppbygging og justering av løsningen for å sørge for stabilitet og robusthet bli prioritert. Videre foreslås det å bevilge 182,6 mill. kroner til maritim forskning og utvikling og 1 600 mill. kroner til tilskuddsordningen for sysselsetting av sjøfolk.

3.11 Fiskeri- og kystdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 16 Fiskeri-, havbruks- og kystforvaltning

16.10 Administrasjon

141,3

187,8

33,0

16.20 Forskning og innovasjon

1 573,2
1 689,0

7,4

16.30 Fiskeri- og havbruksforvaltning

423,0
445,0

5,2

16.60 Kystforvaltning

2 413,2
2 542,2

5,3

Sum Fiskeri-, havbruks- og kystforvaltning

4 550,7
4 864,0

6,9

Programområde 33 Arbeidsliv, Folketrygden

33.40 Arbeidsliv – Folketrygden

43,8
65,0

48,4

Sum Arbeidsliv – Folketrygden

43,8
65,0

48,4

Sum Fiskeri- og kystdepartementet

4 594,5
4 929,0

7,3

Fiskeri- og kystdepartementets budsjettforslag for 2013 har en utgiftsramme på 4 929 mill. kroner. Dette innebærer en økning på 334,5 mill. kroner, eller 7,3 prosent, sammenlignet med Saldert budsjett 2012.

I forslaget til budsjett for Fiskeri- og kystdepartementet for 2013 er følgende områder prioritert:

Oppfølging av Regjeringens nordområdestrategi ved bygging av nytt isgående forskningsfartøy og videre utvikling av BarentsWatch.

Oppfølging av Nasjonal transportplan på kystområdet ved å satse på maritim infrastruktur og konkurranseevne for sjøtransporten.

Styrking av havbrukstilsynet for å legge til rette for en bærekraftig havbruksnæring.

Bevilgningene til forskning foreslås økt med 115,8 mill. kroner, eller 7,4 prosent, sammenlignet med Saldert budsjett 2012. Det foreslås en startbevilgning i 2013 på 75 mill. kroner til bygging av et nytt isgående forskningsfartøy. Fartøyet vil ha hjemmehavn i Tromsø, og vil være viktig for polar- og miljøforskningen samt ressurskartlegging i nordområdene. Samlet kostnadsramme for prosjektet er 1,4 mrd. kroner. Fartøyet forventes ferdigstilt i 2015.

Nasjonal transportplan 2010–2019 varslet en stor satsing på sjøtransporten i tiårsperioden. Med budsjettforslaget for 2013 er oppfølgingsgraden for første fireårsperiode 99,3 prosent. Bevilgningene til kystområdet i Nasjonal transportplan foreslås økt med 141 mill. kroner. Satsingen går til utbygging av fiskerihavner, vedlikehold av navigasjonsinstallasjoner og bygging av fartøy for Kystverket. Regjeringen foreslår også økte bevilgninger til oppfølging av Regjeringens nærskipsfartsstrategi og forskning, utredning og utvikling på sjøtransportområdet.

Bevilgningen til BarentsWatch foreslås økt med 16,7 mill. kroner, til 46,7 mill. kroner i 2013. BarentsWatch er et helhetlig informasjonssystem for norske kyst- og havområder. I perioden 2011-2013 utgjør de samlede bevilgningene til BarentsWatch dermed 96,7 mill. kroner.

Kystavgiften beregnes som en andel av Kystverkets utgifter til farleistiltak, drift og vedlikehold av navigasjonshjelpemidler. Kystavgiften var 34 prosent fram til 2010, og har deretter gradvis blitt redusert i påfølgende budsjetter. Regjeringen foreslår å avvikle kystavgiften i 2013. Det innebærer en avgiftsreduksjon for næringen på 32,9 mill. kroner.

Det foreslås å øke bevilgningen til Fiskeridirektoratet med 10 mill. kroner for å styrke havbrukstilsynet. Tilsyns- og kontrollavgiften for akvakultur foreslås økt tilsvarende. Fiskeridirektoratets operative og risikobaserte tilsyn foreslås styrket, særlig på områdene biomassekontroll og rømming.

Kontrollavgiften for fiskeflåten foreslås avviklet. Dette gir en avgiftsreduksjon for næringen på 32,7 mill. kroner. Avviklingen må ses i sammenheng med at fiske og fangst ikke lenger får full refusjon av CO₂-avgiften, jf. omtale i Prop. 1 LS (2012-2013) Skatter, avgifter og toll 2013.

3.12 Landbruks- og matdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 15 Landbruk og mat

15.00 Administrasjon m.m.

148,0

147,7

-0,2

15.10 Matpolitikk

1 341,7

1 377,7

2,7

15.20 Forsking og innovasjon

409,5

425,9

4,0

15.30 Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

14 708,0

15 149,9

3,0

Sum før lånetransaksjoner

16 607,2

17 101,2

3,0

Lånetransaksjoner

0

0

0

Sum Landbruks- og matdepartementet

16 607,2

17 101,2

3,0

Regjeringen foreslår å bevilge 17,1 mrd. kroner på Landbruks- og matdepartementets budsjett. Det er en økning på 494 mill. kroner, eller 3 pst., fra Saldert budsjett 2012. Bevilgninger til næringsavtalene for jordbruk og reindrift utgjør 14,3 mrd. kroner, eller 83,6 pst. av budsjettforslaget.

Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for Landbruks- og matdepartementet i 2013 er følgende:

Økte bevilgninger over jordbruksavtalen for å legge til rette for investeringer, økt produksjon og inntektsløft for bøndene.

Økt satsing på forskning og innovasjon i landbruks- og matsektoren.

Fortsette arbeidet for trygg mat i hele matproduksjonskjeden.

Regjeringen foreslår bevilgninger til næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak på om lag 15,1 mrd. kroner. Dette tilsvarer en økning på 441,9 mill. kroner fra Saldert budsjett 2012. Årets jordbruksavtale har en ramme på 900 mill. kroner, og prioriterer storfekjøtt og grøntsektoren. Avtalen innebærer økte bevilgninger på 454 mill. kroner i 2013. Det omfatter 275 mill. kroner til styrking av Landbrukets utviklingsfond i 2013 for å legge til rette for økte investeringer. Det foreslås også å innføre tilskudd til grøfting på 100 mill. kroner. Jordbruksavtalen gir næringen et betydelig inntektsløft. Samtidig styrkes distriktsprofilen.

Regjeringen foreslår bevilgninger på 425,9 mill. kroner til forskning og innovasjon. Det er en økning på 16,4 mill. kroner, eller 4 pst. Regjeringen foreslår økte utgifter til klimatilpasset matproduksjon og forskning som fremmer bærekraftig produksjon av mat og biomasse i landbruket. Regjeringen foreslår å videreføre satsingen på næringsrettet forskning på matområdet og forskning på fornybar energi og klima.

Regjeringen foreslår bevilgninger til matpolitikk på 1 377,7 mill. kroner. Dette er en økning på 36 mill. kroner. Arbeidet med å sikre trygg mat i hele matproduksjonskjeden fortsetter. Det forutsettes at det løpende arbeidet med effektivisering, omstilling og forenkling videreføres.

3.13 Samferdselsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 21 Innenlands transport

21.10 Administrasjon m.m.

447,5

442,7

-1,1

21.20 Luftfartsformål

977,5

956,2

-2,2

21.30 Vegformål

16 255,2

21 047,3

29,5

21.40 Særskilte transporttiltak

1 231,6

1 532,8

24,5

21.50 Jernbaneformål

12 540,5

14 367,7

14,6

Sum Innenlands transport

31 452,3

38 346,7

21,9

21.30 Vegformål ekskl.kompensasjon for opphevelse av veifritaket

16 255,2

17 838,6

9,7

Programområde 22 Post og telekommunikasjoner

22.10 Post og telekommunikasjoner

297,8

555,3

86,5

Sum Post og telekommunikasjoner

297,8

555,3

86,5

Sum Samferdselsdepartementet

31 750,1

38 902,0

22,5

Regjeringen foreslår å bevilge 38,9 mrd. kroner på Samferdselsdepartementets budsjett. Dette er en økning på 7,1 mrd. kroner, eller 22,5 pst. sammenlignet med Saldert budsjett 2012. Regjeringen foreslår å oppheve fritaket i merverdiavgiftsloven for omsetning av tjenester som gjelder offentlig veg- og baneanlegg fra 1. januar 2013, jf. Prop. 1 LS (2012-2013). Av det samlede bevilgningsforslaget utgjør 3,2 mrd. kroner kompensasjon på Statens vegvesens budsjett knyttet til dette forslaget. Uten disse midlene er bevilgningsforslaget for 2013 på 35,7 mrd. kroner. Det tilsvarer en økning på 3,9 mrd. kroner eller 12,4 pst. fra Saldert budsjett 2012.

Regjeringens hovedprioriteringer er:

Oppfølging av Nasjonal transportplan 2010-2013, jf. St.meld. nr.16 (2008-2009) Nasjonal transportplan 2010-2019.

Økte bevilgninger til belønningsordningen for bedre kollektivtransport og mindre bilbruk i byområdene.

Med budsjettforslaget for 2013 vil Statens vegvesens og Jernbaneverkets økonomiske planrammer for inneværende fireårsperiode under NTP overoppfylles med henholdsvis 180 mill. kroner og 1 394 mill. kroner.

Til vegformål foreslås det et samlet budsjett på 21 mrd. kroner. Det innebærer en økning på 4,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2012. 3,2 mrd. kroner gjelder kompensasjon for opphevelsen av fritaket i merverdiavgiftsloven for omsetning av tjenester som gjelder offentlig veg og baneanlegg. Uten denne kompensasjonen utgjør bevilgningsforslaget til vegformål 17,8 mrd. kroner. Dette er en økning på 1,6 mrd. kroner, eller 9,7 pst. fra Saldert budsjett 2012. Regjeringen foreslår at bevilgningene til drift og vedlikehold økes med 1, 4 mrd. kroner. Regjeringen foreslår bevilgninger til veginvesteringer på til sammen 11,1 mrd. kroner. Rassikring prioriteres. Det foreslås 1,4 mrd. kroner til formålet. Regjeringen foreslår videre at det innenfor rentekompensasjonsordningen for transporttiltak i fylkene i 2013 kan gis tilsagn tilsvarende en investeringsramme på 2 mrd. kroner.

Til særskilte transporttiltak foreslår Regjeringen en bevilgning på 1 532,8 mill. kroner. Forslaget inkluderer 673,1 mill. kroner til belønningsordningen for bedre kollektivtransport og mindre bilbruk i byområdene. Dette er en økning på 262,1 mill. kroner, eller 63,8 pst. fra Saldert budsjett 2012. Stortingets behandling av Meld. St. 21 (2011-2012) Norsk klimapolitikk følges opp. Det foreslås bevilget 773,9 mill. kroner til kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes.

Til jernbaneformål foreslås det et budsjett på 14,4 mrd. kroner. Det tilsvarer en økning på om lag 1,8 mrd. kroner, eller 14,6 pst. fra Saldert budsjett 2012. Til drift, vedlikehold og investeringer under Jernbaneverket foreslår Regjeringen bevilgninger på 11,4 mrd. kroner. Bevilgningen til kjøp av persontransport med tog foreslås økt med 404,6 mill. kroner til 2 921,3 mill. kroner, blant annet for å fase inn ny grunnrutemodell på Østlandet.

Regjeringen foreslår en bevilgning til post og telekommunikasjoner på 555,3 mill. kroner, en økning på 257,5 mill. kroner fra Saldert budsjett 2012. Økningen skyldes i hovedsak et betydelig høyere behov for statlig kjøp av ulønnsomme post- og banktjenester.

3.14 Miljøverndepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 12 Miljøvern og regional planlegging

12.10 Fellesoppgaver, regional planlegging, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1 123,8

1 218,6

8,4

12.20 Naturens mangfold og friluftsliv

1 590,8

1 809,1

13,7

12.30 Kulturminner og kulturmiljøer

508,4

570,5

12,2

12.40 Klima og forurensing

732,4

815,6

11,4

12.50 Kart, geodata og eiendomsinformasjon

642,9

733,0

14,0

12.60 Nord- og polarområdene

295,2

306,9

4,0

Sum før lånetransaksjoner

4 893,5

5 453,7

11,4

Lånetransaksjoner

0

0

0

Sum Miljøvern og regional planlegging

4 893,5

5 453,7

11,4

Sum Miljøverndepartementet

4 893,5

5 453,7

11,4

Forslaget til budsjett for Miljøverndepartementet i 2013 har en utgiftsramme på 5 453,7 mill. kroner. Dette en økning på om lag 560 mill. kroner, eller 11,4 prosent, sammenlignet med Saldert budsjett 2012.

I forslaget til budsjett for Miljøverndepartementet prioriteres følgende områder:

Sikring av naturmangfoldet gjennom økt skogvern, gjennomføring av nasjonalparkplanen og styrket forvaltning av verneområder.

Økt satsing på tekniske og industrielle kulturminner og andre fredede kulturminner og kulturmiljøer.

Økte bevilgninger til Statens kartverk til fornyelse av jordobservatoriet og drift av tinglysingssystemet, samt betydelig reduserte gebyrer for tinglysing i fast eiendom.

Regjeringen foreslår bevilgninger på 1 809,1 mill. kroner til programområdet Naturens mangfold og friluftsliv. Dette er en økning på 218,3 mill. kroner, eller 13,7 pst. sammenlignet med Saldert budsjett 2012. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til nytt skogvern med 111,1 mill. kroner, til 231,1 mill. kroner. Det innebærer at det kan fattes vernevedtak for flere områder der det er inngått avtaler om frivillig vern. Bevilgningen til gjennomføring av nasjonalparkplanen foreslås økt med 67,9 mill. kroner. Dette gjelder i hovedsak erstatninger for skog i verneområdene. I tillegg foreslår Regjeringen at bevilgningene til lokal forvaltning i verneområdene økes med 14 mill. kroner.

Videre foreslår Regjeringen å bevilge 20 mill. kroner til en styrket satsing på friluftsliv og folkehelse. Et viktig mål er å aktivisere barn og ungdom og tilrettelegge bedre for befolkningsgrupper som ikke allerede er aktive deltakere i friluftsliv. Det foreslås også økte utgifter til oppfølging av rovviltforliket med 22 mill. kroner. Midlene skal blant annet gå til Statens naturoppsyns arbeid ved felling av rovvilt, økt kompensasjon for kommunale fellingslag, rovviltovervåking gjennom Rovdata og til en beredskapsordning hos fylkesmennene for å redusere responstiden ved behandling av rovviltsaker.

Regjeringen foreslår en ny satsing på 30 mill. kroner som skal bidra til framtidsrettet byplanlegging, bedre bymiljø og tilrettelegging for økt boligbygging. Regjeringen foreslår også økte bevilgninger til miljøforskning og miljøovervåking.

Regjeringen ønsker å øke innsatsen på programområdet Kulturminner og kulturmiljøer til 570,5 mill. kroner i 2013. Dette er en økning på om lag 62 mill. kroner, eller 12,2 pst. fra 2012. Det foreslås en økning på 18 mill. kroner til tekniske og industrielle kulturminner som omfatter Odda, Atlungstad Brenneri og Haldenkanalen. Det er i tillegg foreslått en økning på 22 mill. kroner til vern og sikring av fredede kulturminner og kulturmiljøer.

Regjeringen vil foreslå å etablere en CO₂-kompensasjonsordning for industrien. Formålet er å oppnå større globale utslippsreduksjoner ved å hindre karbonlekkasje fra industrien i Europa til land med mindre stram klimapolitikk. Det foreslås 20 mill. kroner under Klima- og forurensningsdirektoratet til dekning av administrative utgifter til etablering og forvaltning av ordningen. Bevilgningen til vrakpantordningen foreslås økt med 60 mill. kroner, til 281 mill. kroner neste år. Vrakpanten kan dermed økes med 500 kroner, til 2 500 kroner.

Til området Kart, geodata og eiendomsinformasjon foreslår Regjeringen bevilgninger på 733 mill. kroner i 2013. Dette er en økning på 90 mill. kroner, eller om lag 14 pst., fra 2012. Regjeringen foreslår en bevilgning på 45,6 mill. kroner til fornyelse av jordobservatoriet i Ny-Ålesund. Videre foreslås en bevilgning på 25,8 mill. kroner til drift av tinglysingssystemet Regina. Gebyrene ved ulike former for tinglysing er samlet sett sterkt overpriset. Regjeringen foreslår derfor å redusere tinglysingsgebyrer for fast eiendom, slik at inntektene reduseres med 385 mill. kroner, til 604 mill. kroner.

3.15 Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.10 Det kongelige hus

190,6

194,2

1,9

Sum før lånetransaksjoner

190,6

194,2

1,9

Lånetransaksjoner

0

0

0

Sum Konstitusjonelle institusjoner

190,6

194,2

1,9

Programområde 01 Fellesadministrasjon

01.00 Administrasjon mv.

375,6

407,4

8,5

01.10 Fylkesmannsembetene

1 513,3

1 596,6

5,5

01.20 Fellestjenester i regjeringskvartalet m.m.

624,4

792,4

26,9

01.30 Partistøtte

366,2

378,2

3,3

01.33 Samiske formål

262,3

286,2

9,1

01.40 Nasjonale minoriteter

15,6

17,1

9,8

01.50 Konkurransepolitikk

90,9

96,0

5,6

01.60 Forvaltningsutvikling og IKT-politikk

357,3

416,3

16,5

01.70 Personvern

36,8

39,6

7,6

01.80 Bygge- og eiendomspolitikk

2 744,8

2 369,5

-13,7

01.90 Den norske kirke

1 577,4

1 657,2

5,1

Sum før lånetransaksjoner

7 964,6

8 056,4

1,2

Lånetransaksjoner

0

0

0

Sum Fellesadministrasjon

7 964,6

8 056,4

1,2

Sum Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

8 155,2

8 250,6

1,2

Regjeringen foreslår å bevilge 8 250,6 mill. kroner under Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementets budsjett. Dette tilsvarer en økning på 95,4 mill. kroner, eller 1,2 pst., fra Saldert budsjett 2012.

Hovedprioriteringer på Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementets budsjett er:

Sikkerhet for departementene.

Planlegging av gjenoppbyggingen av regjeringskvartalet.

Digitalisering av forvaltningen.

Samiske kultur- og språktiltak.

Videreføring av trosopplæringsreformen i Den norske kirke.

Til administrasjon mv. foreslås bevilgningene økt med 31,8 mill. kroner, tilsvarende 8,5 pst. fra Saldert budsjett 2012. Økningen gjelder i hovedsak bevilgninger til kompetanseutvikling, samt til opplæring og utvikling av tillitsvalgte, jf. Prop. 128 S (2011-2012).

Bevilgningene til fellestjenester i regjeringskvartalet foreslås økt med 168,0 mill. kroner, tilsvarende 26,9 pst. Av den samlede økningen gjelder 72 mill. kroner økte driftsutgifter for Departementenes servicesenter som følge av angrepet på regjeringskvartalet 22. juli 2011. Det foreslås også økt bevilgning til planlegging og prosjektering av ny IKT-løsning for departementene og Statsministerens kontor.

Til samiske formål foreslås utgiftene økt med 23,9 mill. kroner, tilsvarende 9,1 pst. Regjeringen foreslår blant annet en økning på 10 mill. kroner til samisk språk og kultur. Videre foreslås 4,1 mill. kroner til å utvide forvaltningsområdet for samisk språk til å omfatte Røyrvik kommune.

Bevilgningene til forvaltningsutvikling og IKT-politikk forelås økt med 59 mill. kroner, tilsvarende 16,5 pst. Av den samlede økningen gjelder 30 mill. kroner utvikling og drift av en felles infrastruktur for elektronisk ID og digital postkasse for offentlig sektor. Videre foreslås en økning på 12 mill. kroner til arbeidet med IKT-sikkerhet i offentlig sektor og 3,5 mill. kroner til etablering av tilsyn for universell utforming av IKT-løsninger.

De samlede bevilgningene til bygge- og eiendomsformål foreslås redusert med 375,3 mill. kroner, tilsvarende 13,7 pst. Bevilgningene til Statsbygg foreslås redusert med 310 mill. kroner. Reduksjonen skyldes blant annet at nytt regjeringsbygg R6 ferdigstilles i 2012. I tillegg er flere av de pågående byggeprosjektene i 2013 inne i en avslutningsfase med et lavt bevilgningsbehov. Bevilgningen til byggeprosjekter utenfor husleieordningen foreslås redusert med 71 mill. kroner. Det skyldes i hovedsak at innredningsprosjektet for nytt regjeringsbygg R6 avsluttes i 2012. Bevilgningen til eiendommer utenfor husleieordningen foreslås økt med 15,4 mill. kroner. Det gir rom for å utbedre taket på Håkonshallen i Bergen.

Bevilgningen under Den norske kirke foreslås økt med 79,8 mill. kroner, tilsvarende 5,1 pst. Til videre gjennomføring av trosopplæringsreformen i Den norske kirke foreslås det en bevilgningsøkning på 31,2 mill. kroner, til 234,2 mill. kroner i 2013.

3.16 Finansdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.30 Regjering

310,2

311,0

0,2

00.40 Stortinget og underliggende institusjoner

1 626,4

1 684,6

3,6

Sum Konstitusjonelle institusjoner

1 936,6

1 995,5

3,0

Programområde 23 Finansadministrasjon

23.10 Finansadministrasjon

1 063,2

1 106,5

4,1

23.20 Skatte- og avgiftsadministrasjon

6 212,9

6 542,8

5,3

23.30 Offisiell statistikk

706,8

732,8

3,7

23.40 Andre formål

17 768,5

21 113,5

18,8

Sum Finansadministrasjon

25 751,4

29 495,6

14,5

Programområde 24 Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

24.10 Statsgjeld, renter og avdrag mv.

14 924,2

12 836,9

-14,0

Sum før lånetransaksjoner

14 924,2

12 836,9

-14,0

Lånetransaksjoner

0

66 544,0

0

Sum Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

14 924,2

79 380,9

431,9

Sum Finansdepartementet

42 612,2

110 872,0

160,2

Under Finansdepartementet foreslås det bevilget totalt 110 872 mill. kroner. Dette er en økning på 68 259,8 mill. kroner eller 160,2 pst. i forhold til Saldert budsjett 2012. Økningen skyldes i hovedsak vesentlig høyere lånetransaksjoner ettersom et stort obligasjonslån har forfall i 2013.

I Regjeringens forslag til budsjett for Finansdepartementet er følgende områder særskilt prioritert:

Arbeidet med finansmarkedene og Statens pensjonsfond.

Innsats mot skatte- og avgiftsunndragelser og annen økonomisk kriminalitet.

Handel med klimakvoter i samsvar med Kyoto-avtalen.

Konstitusjonelle institusjoner omfatter Regjeringen, Statsministerens kontor, Regjeringsadvokaten og Stortinget med underliggende institusjoner. Bevilgningene foreslås økt med 58,9 mill. kroner. Økningen skyldes blant annet større vedlikeholdsarbeider og sikringstiltak i tilknytning til Stortingets bygningsmasse, samt kompensasjon for pris- og lønnsvekst fra 2012 til 2013.

Regjeringen foreslår at bevilgningene til finansadministrasjon øker med 3 744,2 mill. kroner. Den største delen av økningen gjelder kompensasjon til merverdiavgift til kommuner og fylkeskommuner som øker med 3 100 mill. kroner til 18 500 mill. kroner. Økningen skyldes i hovedsak en teknisk omlegging i samferdselssektoren, ved at det gis kompensasjon for opphevelsen av fritaket i merverdiavgiftsloven for omsetning av tjenester som gjelder offentlig veg- og baneanlegg. Videre foreslås utgiftene til skatte- og avgiftsadministrasjon (Skatteetaten og Toll- og avgiftsetaten) økt med 329,9 mill. kroner, til 6 542,8 mill. kroner. Det skyldes hovedsakelig kompensasjon for pris- og lønnsvekst fra 2012 til 2013.

Budsjettforslaget innebærer at Skatteetatens og Toll- og avgiftsetatens innsats for å forebygge og avdekke svart økonomi og skatte- og avgiftsunndragelser kan videreføres i 2013. Skatteetaten vil, i samarbeid med Arbeids- og velferdsetaten og Statistisk sentralbyrå, arbeide videre med å innføre en felles ordning (EDAG) for arbeidsgiveres innrapportering av ansettelses- og inntektsforhold m.m. Målet med ordningen er å legge til rette for at arbeidsgivere på en så enkel måte som mulig kan ivareta sin opplysningsplikt. Budsjettforslaget innebærer også at Skatteetaten kan fortsette arbeidet med å utvikle elektroniske skattekort (eSkattekort) som vil gi forenklinger for både arbeidsgivere og lønnsmottakere. Skatteetaten vil også arbeide videre med å modernisere etatens systemer for å hente inn grunnlagsdata fra næringslivet og offentlig forvaltning. Dette vil blant annet gi sikrere produksjon av forhåndsutfylt selvangivelser.

Bevilgningen til Toll- og avgiftsetatens grensekontroll foreslås økt. Gebyret for tollkreditt foreslås redusert. Gebyrinntekten skal heretter kun dekke Toll- og avgiftsetatens kostnader ved ordningen og anslås til 20 mill. kroner. Dette er om lag 150 mill. kroner lavere inntekter enn en videreføring av 2012-reglene ville gitt. Forslaget innebærer reduserte kostnader for de aller fleste av de om lag 23 000 importørene som kan bruke tollkredittordningen.

Utgiftene til renter på innenlandsk statsgjeld anslås å gå ned med 2,1 mrd. kroner, til 12,8 mrd. kroner. Foruten rentenivået påvirkes renteutgiftene blant annet av omfanget av ny opplåning, innfrielser av lån og sammensetningen av låneporteføljen. Utgiftene til avdrag på innenlandsk statsgjeld (lånetransaksjoner) foreslås økt med 66,5 mrd. kroner. Dette skyldes at et stort obligasjonslån har forfall i 2013.

3.17 Forsvarsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 04 Militært forsvar

04.10 Militært forsvar mv

40 526,1

42 223,8

4,2

Sum før lånetransaksjoner

40 526,1

42 223,8

4,2

Lånetransaksjoner

0

0

0

Sum Militært forsvar

40 526,1

42 223,8

4,2

Sum Forsvarsdepartementet

40 526,1

42 223,8

4,2

Bevilgningene under Forsvarsdepartementet foreslås økt med 1 697,7 mill. kroner. Utenom lønns-, pris- og soldatkompensasjoner og andre tekniske endringer foreslås utgiftene økt med 300,1 mill. kroner, eller 0,74 pst. I dette inngår bevilgningsøkninger på 191,6 mill. kroner til sikring av Statsministerens kontor og Forsvarsdepartementets lokaler, samt 18,7 mill. kroner til økte driftsutgifter som følge av at Statsministerens kontor har flyttet inn i Forsvarsdepartementets bygning. Videre inngår en økning på 36,6 mill. kroner til Nasjonal sikkerhetsmyndighet. Midlene skal brukes til tiltak for økt beskyttelse mot digitale angrep og til å veilede virksomheter med beskyttelsesverdige objekter. Det foreslås også 8 mill. kroner til å utvide helikopterberedskapen på Rygge til også å omfatte håndhevelsesbistand til politiet, og 45,2 mill. kroner i netto økning av inntekter i Forsvaret mot tilsvarende økning av utgifter.

De viktigste prioriteringene i budsjettforslaget for Forsvarsdepartementet gjelder oppfølging av følgende områder i forsvarssektorens langtidsplan for 2013–2016:

Starte justeringen av Hærens innretning.

Videreføre arbeidet med å anskaffe nye kampfly.

Nedtrappe våre militære bidrag i Afghanistan.

Styrke evnen til å bistå det sivile samfunnet gjennom løpende dialog og regelmessig øving med andre sektorer og etater.

Styrke evnen til å møte trusler i det digitale rom, herunder bidra til IKT-sikkerhet på tvers av samfunnssektorene.

I forsvarsbudsjettet for 2013 er det planlagt innsparinger på om lag 165 mill. kroner gjennom struktur- og reformtiltak og ytterligere effektiviseringsarbeid i forsvarssektoren. Videre er det planlagt innsparinger på 103 mill. kroner i utgiftene til utenlandsoperasjoner. De innsparte midlene foreslås i sin helhet brukt til prioritert virksomhet og modernisering av Forsvaret i samsvar med langtidsplanens mål. Dette omfatter blant annet oppstart av justeringene i Hærens innretning, økt seiling av nye fartøyer i Sjøforsvaret, økning av Etterretningstjenestens kompetanse og kapasitet, samt utbetalinger til anskaffelse av fly til treningsformål som en del av kampflyanskaffelsen. Budsjettet legger til rette for økt operativ aktivitet, mer trening og økt beredskap og tilstedeværelse, ikke minst i nordområdene.

Regjeringen tar sikte på å komme tilbake til Stortinget i løpet av 2013 med forslag om å starte første del av hovedanskaffelsen av nye kampfly i 2017.

22. juli-kommisjonen anbefalte å etablere en permanent og utvidet helikopterberedskap til støtte for politiet. Betydningen av Heimevernet som en vital støtteressurs ble understreket. Forsvarets helikopterberedskap på Rygge, som på anmodning kan yte bistand til politiet, ble gjenetablert i september 2011. Fra januar 2013 utvides denne beredskapen til også å omfatte håndhevelsesbistand til politiet. Forsvarets øvrige helikopterressurser vil også kunne benyttes til støtte for sivile myndigheter i en krise. Heimevernets oppgaver knyttet til objektsikring er vektlagt i den nye langtidsplanen for Forsvaret, og det er i 2013 lagt opp til ytterligere økning av treningen i Heimevernet. I tillegg tydeliggjøres Gardens oppgaver med å sikre objekter og institusjoner i hovedstaden.

Regjeringen foreslår å øke Nasjonal sikkerhetsmyndighets kapasitet til å varsle og koordinere håndteringen av digitale angrep mot viktig infrastruktur gjennom det nasjonale cybersenteret Norwegian Computer Emergency Response Team (NorCERT). Videre foreslås det å videreføre NSMs økte kapasitet som rådgiver for ulike virksomheter med beskyttelsesbehov og beskyttelsesverdige objekter.

3.18 Olje- og energidepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Forslag 2013

Endring i pst.

Programområde 18 Olje- og energiformål

18.00 Administrasjon

239,6

208,9

-12,8

18.10 Petroleum

456,2

446,6

-2,1

18.20 Energi og vannressurser

802,3

869,3

8,4

18.25 Energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi

1 058,5

1 038,5

-1,9

18.30 Teknologi og internasjonalisering

3 626,5

4 091,5

12,8

18.70 Statlig petroleumsvirksomhet

25 283,5

28 322,5

12,0

Sum før lånetransaksjoner

31 466,5

34 977,3

11,2

Lånetransaksjoner

0

10 000,0

0

Sum Olje- og energiformål

31 466,5

44 977,3

42,9

Sum Olje- og energidepartementet

31 466,5

44 977,3

42,9

Under Olje- og energidepartementet foreslås det bevilget totalt 44 977,3 mill. kroner. Utenom petroleumsvirksomheten og lånetransaksjoner er forslaget på 6 975,5 mill. kroner, inkludert 320,7 mill. kroner til Petoro, som i tabellen er en del av programkategori 18.70 Statlig petroleumsvirksomhet. Dette er en økning på 511,3 mill. kroner, eller om lag 7,9 pst., i forhold til Saldert budsjett 2012.

I Regjeringens forslag til budsjett for Olje- og energidepartementet prioriteres følgende områder:

Geologisk kartlegging og datainnsamling i de norske havområdene ved Jan Mayen og vest for avgrensningslinjen i Barentshavet.

Norges vassdrags- og energidirektorats (NVE) arbeid med flom- og skredforebygging.

Satsing på klimateknologi gjennom Enova.

Petoros oppfølging av SDØEs interesser i samordningsforhandlingene for Johan Sverdrup-funnet.

Videreutvikling av teknologisenteret på Mongstad og kartlegging av mulighetsrommet for fullskala CO₂-håndtering i Norge ut over Mongstad.

Regjeringen vil bidra til å utvikle framtidsrettede og effektive teknologier slik at CO₂-håndtering kan realiseres nasjonalt og internasjonalt. Det foreslås totalt bevilget 3 390,8 mill. kroner til videre arbeid med CO₂-håndtering i statsbudsjettet for 2013. Dette omfatter bl.a. 1 095 mill. kroner til planlegging og forberedelse av fullskala fangst, transport og lagringsløsninger for CO₂ fra Mongstad. Videre omfatter det 1 955 mill. kroner til teknologisenteret for CO₂-fangst på Mongstad (TCM). I tillegg foreslås det bevilget 42 mill. kroner til videre arbeid med å kartlegge mulighetsrommet for realisering av fullskala CO₂-håndtering utover prosjektet på Mongstad. Det foreslås bevilget 93 mill. kroner til administrasjon av Gassnova SF. Til CLIMIT, som er et nasjonalt program for forskning, utvikling og demonstrasjon av teknologi for fangst og lagring av CO₂, foreslås det bevilget 170,8 mill. kroner i 2013.

Det er besluttet å opprette et nytt fond for klima, fornybar energi og energiomlegging med utgangspunkt i Grunnfond for fornybar energi og energieffektivisering. Regjeringen foreslår å øke det nye fondet med 10 mrd. kroner i 2013. Samlet fondskapital blir da 35 mrd. kroner. Avkastningen fra dette fondet skal bevilges over statsbudsjettet som årlige overføringer til Energifondet. Økt fondskapital i Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging i 2013 vil dermed gi økt årlig bevilgning til Energifondet fra 2014. Midlene fra Energifondet skal benyttes av Enova til å fremme en miljøvennlig omlegging av energibruk og energiproduksjon og utvikling av energi- og klimateknologi. Teknologisatsingen skal ha som mål å redusere klimagassutslipp og gi varige energibesparelser i industrien gjennom å utvikle og ta i bruk nye teknologier som kan bidra til dette. I 2013 foreslår Regjeringen en bevilgning til Energifondet på 1 016 mill. kroner. Midlene kommer i hovedsak fra avkastningen av Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging. I tillegg vil Energifondet motta om lag 720 mill. kroner fra et påslag på nettleien som ikke bevilges over statsbudsjettet. Energifondet har også renteinntekter, som anslås til 100 mill. kroner. De samlede inntektene til Energifondet i 2013 anslås dermed til 1 836 mill. kroner.

Det foreslås bevilget 869,3 mill. kroner til NVEs forvaltning av energi- og vannressurser. Bevilgningene inkluderer blant annet flom- og skredforebygging, som foreslås økt med til sammen 54 mill. kroner i 2013. Videre styrkes NVEs oppfølging av energiområdet, blant annet gjennom nettanalyser og arbeidet med EUs tredje energipakke.

Det foreslås bevilget til sammen 130 mill. kroner i 2013 til kartlegging, seismikkundersøkelser og andre geologiske datainnsamlinger i regi av Oljedirektoratet. Midlene skal i hovedsak benyttes i de norske havområdene ved Jan Mayen og vest for avgrensningslinjen i Barentshavet.

Det foreslås bevilget 320,7 mill. kroner til Petoro i 2013, hvorav 30 mill. kroner er til oppfølging av samordningsforhandlingene for Johan Sverdrup-funnet. Petoro skal fortsette satsingen på økt utvinning fra modne felt som ble påbegynt i 2012. Utgifter til Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (SDØE) anslås til om lag 28 000 mill. kroner i 2013. De største investeringene for SDØE i 2013 knytter seg til Troll, Gullfaks, Oseberg og Åsgard.

3.19 Ymse utgifter og inntekter

Under programområde ymse utgifter foreslås det bevilget 14 600 mill. kroner, som i sin helhet er ført under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Bevilgningen står som motpost til tilleggsbevilgninger knyttet til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder til lønnsoppgjøret for statsansatte, regulering av pensjoner mv. i folketrygden og takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer. Bevilgningen skal også dekke uforutsette utgifter og rettferdsvederlag. Det er også tatt høyde for delbetaling ved kontraktsinngåelse om anskaffelse av nye redningshelikoptre slik at disse kan fases inn som planlagt i perioden 2016-2020.

På kap. 5309 Tilfeldige inntekter foreslås det bevilget 50 mill. kroner. Dette gjelder enkelte mindre, uforutsette inntekter som ikke inngår på andre inntektskapitler i statsbudsjettet.

4 Oversikt over budsjettets utgifter og inntekter

4.1 Innledning

I dette kapitlet gis det en oversikt over statsbudsjettets utgifter og inntekter, gruppert etter utgiftsart, jf. boks 4.1. Regjeringens politiske prioriteringer i statsbudsjettet for 2013 er beskrevet i kapittel 2. Folketrygdens utgifter er omtalt i kapittel 5. Prop. 1 S for de enkelte departementene gir mer utfyllende og detaljerte framstillinger av Regjeringens budsjettforslag.

Boks 4.1 Statsbudsjettets inndeling

Statsbudsjettet er inndelt i kapitler som igjen er inndelt i poster, jf. § 4 i bevilgningsreglementet. Stortingets bevilgningsvedtak er knyttet til beløpet under den enkelte post. Kapitlene nummereres fortløpende i ulike nummerserier for de ulike departementene, mens nummereringen av postene følger et fastlagt mønster hvor postnummeret brukes som kode for hva slags type utgift eller inntekt det er snakk om. Bevilgningsreglementet krever at de ulike utgiftene og inntektene skal inndeles i fire avdelinger. Dette skjer ved å dele postnummerseriene inn i følgende avdelinger etter art:

Utgifter

Statens egne driftsutgifter: Postene 1-29

Nybygg, anlegg mv.: Postene 30-49

Overføringer til andre: Postene 50-89

Utlån, statsgjeld mv.: Postene 90-99

Inntekter

Salg av varer og tjenester: Postene 1-29

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.: Postene 30-49

Overføringer fra andre: Postene 50-89

Tilbakebetalinger mv.: Postene 90-99

4.2 Oversikt over statsbudsjettets utgifter

4.2.1 Oversikt over statsbudsjettets samlede utgifter

Forslaget til utgiftsbevilgninger på statsbudsjettet for 2013 utgjør 1 647,7 mrd. kroner medregnet lånetransaksjoner og overføring til Statens pensjonsfond utland. Sammenlignet med Saldert budsjett 2012 øker de samlede utgiftene med 194,4 mrd. kroner. Det er særlig økt overføring til Statens pensjonsfond utland og økte utgifter under folketrygden som bidrar til utgiftsøkningen. I tillegg øker lånetransaksjonene betydelig, blant annet som følge av at det i 2013 skal betales avdrag på innenlandsk statsgjeld.

Utenom petroleumsvirksomheten, overføring til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner, foreslås det utgifter på 1 036,9 mrd. kroner, som er en økning fra Saldert budsjett 2012 på 55,8 mrd. kroner. Av dette utgjør økte overføringer under folketrygden 19,8 mrd. kroner og økte overføringer til kommunesektoren 9,8 mrd. kroner. Videre utgjør økte driftsutgifter 9,1 mrd. kroner og økte utgifter til nybygg, anlegg mv. 5,4 mrd. kroner.

Bevilgninger i utgiftskategorien «overføringer til andre» utgjør 73,9 pst. av de totale bevilgningene på utgiftssiden. Overføringen til Statens pensjonsfond utland og overføringene under folketrygden utgjør hovedvekten av disse bevilgningene.

Endringer fra Saldert budsjett 2012 til anslag på regnskap 2012 er nærmere omtalt i kapittel 7.

Tabell 4.1  Statsbudsjettets utgifter

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Driftsutgifter

148 713

144 627

157 822

Nybygg, anlegg mv.

54 159

55 466

62 548

Overføringer til andre

1 154 877

1 189 271

1 217 685

Utlån, gjeldsavdrag mv.

95 539

108 229

209 656

Sum utgifter

1 453 287

1 497 593

1 647 711

Kilde: Finansdepartementet

4.2.2 Driftsutgifter (postene 1-29)

Driftsutgiftene budsjetteres over postene 1-29. Driftsutgiftene omfatter lønn til statsansatte og kjøp av varer og tjenester til statlige virksomheter, i tillegg til statens forretningsdrift. I forslaget til statsbudsjett for 2013 utgjør driftsutgiftene 157,8 mrd. kroner. Det blir ikke bevilget driftsutgifter og driftsinntekter for statsaksjeselskap, statsforetak og statlige virksomheter som er omgjort til stiftelser, ettersom disse ikke er inkludert i statsbudsjettet. Det bevilges heller ikke driftsutgifter på postene 1-29 for statlige nettobudsjetterte virksomheter eller helseforetak.

Tabell 4.2 gir en oversikt over de største utgiftsområdene innenfor statens driftsutgifter. De spesifiserte utgiftsgruppene summerer seg til 136,3 mrd. kroner, tilsvarende 86,3 pst. av driftsutgiftene. Tabellen viser at store underliggende etater som Arbeids- og velferdsetaten, Forsvaret, samferdselsetatene og politi og påtalemyndighet representerer de største driftsutgiftene.

Fra Saldert budsjett 2012 til budsjettforslaget for 2013 øker driftsutgiftene med 6,1 pst. Veksten i driftsutgifter fra Saldert budsjett 2012 til 2013 gjelder i stor grad økte utgifter for å ta høyde for pris- og lønnsvekst fra 2012 til 2013. Videre kan deler av veksten forklares med økte utgifter til drift og vedlikehold av veger og økte utgifter under politi og påtalemyndighet.

Tabell 4.2 Driftsutgifter (postene 1-29)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Forsvaret

29 560

30 130

30 463

Statens pensjonskasse mv.

10 632

10 528

9 902

Departementene og Statsministerens kontor

6 523

6 595

6 817

Barne- og ungdomstiltak

5 404

5 467

5 647

Rettsvesen

2 245

2 368

2 316

Kriminalomsorg

3 632

3 635

3 788

Utlendingsdirektoratet

2 585

2 509

2 389

Politi og påtalemyndighet

12 790

12 926

13 468

Arbeids- og velferdsetaten

10 085

10 084

10 480

Statens vegvesen

7 883

7 941

9 271

Jernbaneverket og Statens jernbanetilsyn

5 353

5 553

5 358

Skatte,- avgifts- og tolladministrasjon

6 050

6 099

6 392

Øvrige direktorater mv.

14 481

14 700

15 387

Statens forretningsdrift

-382

56

-21

Tilfeldige utgifter, inkludert statlig lønnsoppgjør, trygdeoppgjør mv.

11 254

3 790

14 600

Andre driftsutgifter

20 618

22 247

21 565

Sum driftsutgifter

148 713

144 627

157 822

Kilde: Finansdepartementet

I Regjeringens budsjettforslag utgjør Forsvarets driftsutgifter 30,5 mrd. kroner, hvilket tilsvarer 19,3 pst. av de samlede driftsutgiftene. Utgiftene foreslås økt med 0,9 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2012, hovedsakelig for å ta høyde for pris- og lønnsvekst.

Driftsutgiftene til politi og påtalemyndighet foreslås økt med 0,7 mrd. kroner til 13,5 mrd. kroner, og vil med dette utgjøre 8,5 pst. av de samlede driftsutgiftene. Økningen fra Saldert budsjett 2012 inkluderer blant annet økt bemanning i politiet og økte utgifter i Politiets sikkerhetstjeneste.

I Regjeringens budsjettforslag utgjør driftsutgiftene til Statens vegvesen, Jernbaneverket og Statens jernbanetilsyn til sammen 9,3 pst. av de samlede driftsutgiftene. Sammenlignet med Saldert budsjett 2012 foreslås Statens vegvesens driftsutgifter økt med 1,4 mrd. kroner. Av dette er 0,6 mrd. kroner knyttet til opphevelsen av fritaket i merverdiavgiftsloven for omsetning av tjenester som gjelder offentlig veg og baneanlegg.

For gruppen øvrige direktorater mv. er det tatt utgangspunkt i listen over sentraladministrative organer fra forvaltningsdatabasen til Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste per 1. januar 2012. For 2013 utgjør driftsutgiftene for disse virksomhetene til sammen 15,4 mrd. kroner, tilsvarende 9,7 pst. av de samlede driftsutgiftene på statsbudsjettet.

Mesteparten av utgiftene under Statens pensjonskasse mv. i tabellen er utgifter til pensjoner til statsansatte som dekkes etter lov om Statens pensjonskasse. Det resterende omfatter driftsbevilgninger til Statens pensjonskasse, utgifter til pensjoner av statskassen og arbeidsgiveravgift til folketrygden på pensjonsinnskuddet.

Driftsresultatet til statens forretningsdrift består av de ulike forvaltningsbedriftenes driftsinntekter fratrukket driftsutgifter, avskrivninger, renter og eventuelle avsetninger til reguleringsfond. Driftsresultatet skal ifølge bevilgningsreglementet føres opp i statsbudsjettets utgiftsdel. Denne bestemmelsen omfatter forvaltningsbedriftene under budsjettkapitlene 2445-2490. Driftsresultatet føres på post 24. Statsaksjeselskap, statsforetak eller andre statsbedrifter som er organisert som egne rettssubjekter, tas ikke med på statsbudsjettet med brutto inntekter og utgifter.

Brutto driftsinntekter i statens forretningsdrift tas inn i budsjettet på underpost som et negativt beløp, siden de føres på budsjettets utgiftsside. Et negativt tall for statens forretningsdrift i tabell 4.2 betyr dermed at det er et netto driftsoverskudd. Unntaket fra bruttoprinsippet gjelder bare driftsbudsjettet. For investeringsutgifter, tilskudd mv., følges bruttoprinsippet for føringer i statsbudsjettet også for forretningsdriften. Disse beløpene inngår i oversiktene over de ulike utgiftsartene nedenfor.

Selv om alle investeringer i forretningsdriften blir utgiftsført brutto, blir renter beregnet som om statens netto investeringsbidrag skulle være et lån fra statskassen, og det foretas avskrivninger på grunnlag av bokført kapital. Avskrivninger og renter blir ført som underposter på post 24, og det samlede avskrivnings- og rentebeløp for den samlede forretningsdriften tas til inntekt på statsbudsjettets inntektsside, jf. nærmere omtale av forretningsdriften i avsnitt 4.3.2.

For 2013 foreslås det bevilget 14,6 mrd. kroner på kap. 2309 Tilfeldige utgifter, post 01 Driftsutgifter. Denne bevilgningen benyttes blant annet til å dekke utgifter til lønnsoppgjør for statsansatte, regulering av pensjoner mv. i folketrygden, takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, samt uforutsette utgifter i løpet av det kommende budsjettåret. Videre er det tatt høyde for delbetaling ved kontraktsinngåelse i 2013 om anskaffelse av nye redningshelikoptre. På bakgrunn av ovennevnte vil ikke hele det bevilgede beløpet på denne posten bli regnskapsført som driftsutgifter ved regnskapsavslutningen. I anslag på regnskap 2012 er bevilgningsøkningene som følge av trygdeoppgjøret våren 2012 fordelt på ulike overføringsordninger, mens det er lagt til grunn at kap. 2309, post 01 reduseres tilsvarende. Dette bidrar til å forklare hvorfor anslag på regnskap for inneværende år er lavere enn bevilgningen i Saldert budsjett 2012. Forslag om nedsettelse av bevilgningen under kap. 2309, post 01 for inneværende år vil bli fremmet i nysalderingsproposisjonen senere i høst.

4.2.3 Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Utgiftene til investeringer budsjetteres på postene 30-49 og omfatter nybygg og anlegg, vedlikehold, ombygginger og utstyrsanskaffelser som er så betydelige at de har karakter av investering. Bevilgningene på postene 30-49 gir imidlertid ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet ettersom blant annet investeringer i helseforetakene finansieres med tilskudd over statsbudsjettet og deler av vegutbyggingene finansieres med bompenger som ikke budsjetteres på statsbudsjettet.

Investeringer i forretningsdriften vil også framkomme i statens balansekonto som fast kapital, mens investeringer i konsumkapital ikke aktiveres.

Tabell 4.3 Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Statens petroleumsvirksomhet

25 000

26 000

28 000

Forsvaret

10 009

10 895

10 781

Riksveganlegg

7 167

7 237

10 560

Jernbaneverket

4 671

4 797

6 088

Statsbygg

2 523

2 650

1 817

Bygg utenfor husleieordningen

549

599

478

Øvrige direktorater mv.

3 288

2 289

2 717

Andre investeringsbevilgninger

952

998

2 108

Sum investeringer

54 159

55 466

62 548

Kilde: Finansdepartementet

I Regjeringens budsjettforslag for 2013 utgjør bevilgningene på postene 30-49 til sammen 62,5 mrd. kroner. Dette er 8,4 mrd. kroner mer enn i Saldert budsjett 2012. Størstedelen av statens investeringer foretas innenfor petroleumsvirksomheten, Forsvaret og samferdselssektoren. Utenom disse investeringsformålene utgjør de statlige byggebevilgningene en stor del av investeringene.

Investeringene innenfor Forsvaret foreslås økt med 0,8 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2012. Økningen skyldes bl.a. anskaffelsen av nye kampfly. Innenfor statens petroleumsvirksomhet foreslås investeringene økt med 3 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2012. Utgiftene utgjør dermed 28 mrd. kroner.

Regjeringen foreslår å bevilge til sammen 16,6 mrd. kroner til investeringer under Statens vegvesen og Jernbaneverket. Dette tilsvarer 26,6 pst. av de samlede investeringsutgiftene. Sammenlignet med Saldert budsjett 2012 foreslås investeringene under Statens vegvesen og Jernbaneverket økt med henholdsvis 3,4 og 1,4 mrd. kroner, totalt 4,8 mrd. kroner. Av økningen under Statens vegvesen er 2,6 mrd. kroner knyttet til opphevelsen av fritaket i merverdiavgiftsloven for omsetning av tjenester som gjelder offentlig veg og baneanlegg.

4.2.4 Overføringer til andre (postene 50-89)

Overføringer til andre budsjetteres på postene 50-89 i statsbudsjettet. Overføringene deles inn i tre faste undergrupper:

50-59 Overføringer til andre statsregnskap

60-69 Overføringer til kommuneforvaltningen

70-89 Andre overføringer

Tabell 4.4 Overføringer til andre (postene 50-89)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Postene 50-59

Overføring til Statens pensjonsfond utland

351 691

386 790

373 185

Overføring til nettobudsjetterte virksomheter

32 492

32 523

34 094

Øvrige overføringer til andre statsregnskap (fond mv.)

9 893

10 372

10 836

Sum overføringer til andre statsregnskap

394 075

429 684

418 115

Postene 60-69

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

138 166

138 433

143 467

Øvrige overføringer til kommuneforvaltningen

40 126

39 989

44 672

Sum overføringer til kommuneforvaltningen

178 292

178 422

188 139

Postene 70-89

Folketrygden

349 211

350 084

369 046

Øvrige overføringer

223 298

231 081

242 384

Sum andre overføringer

582 509

581 165

611 430

Sum overføringer til andre (postene 50-89)

1 154 877

1 189 271

1 217 685

Kilde: Finansdepartementet

Den største bevilgningen på 50-postene er overføringen fra statsbudsjettet til Statens pensjonsfond utland. Denne overføringen tilsvarer statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten. Fra Saldert budsjett 2012 til budsjettforslaget for 2013 øker overføringene til andre statsregnskap med til sammen 24,0 mrd. kroner. Av dette gjelder 21,5 mrd. kroner økt overføring til Statens pensjonsfond utland.

Postene 50-59 brukes også til overføringer til statlige institusjoner hvor drifts- og investeringsutgifter gis som en netto bevilgning. Slike institusjoner er underlagt departemental instruksjonsmyndighet og defineres ikke som selvstendige rettssubjekter. Blant annet er Norges forskningsråd, universitetene og de statlige høgskolene nettobudsjetterte virksomheter. Samlet foreslås det bevilget 34,1 mrd kroner til de nettobudsjetterte virksomhetene i 2013. Dette er en økning på 1,6 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2012. Det vises til vedlegg 3 for nærmere oversikt over den samlede aktiviteten i disse virksomhetene og spesifikasjon av kontantbeholdningen i virksomhetene.

Overføringer til statlige fond eller avsetningskonti i Norges Bank budsjetteres på overføringspostene til andre statsregnskap (postene 50-59). Når Stortinget har vedtatt en bevilgning, overfører det aktuelle departementet midlene til et slikt fond. Utbetaling fra fondene skjer dels i budsjettåret og dels i påfølgende år.

Postene 60-69 omfatter overføring til kommunenes og fylkeskommunenes forvaltningsbudsjetter. Overføringer til kommunesektoren gis dels som rammetilskudd over Kommunal- og regionaldepartementets budsjett og dels som øremerkede tilskudd som bevilges over flere departementers budsjetter. Kommunesektoren har i tillegg inntekter fra blant annet skatt og gebyrer.

Regjeringen legger opp til fortsatt vekst i kommunesektorens inntekter i 2013. Innenfor det økonomiske opplegget for kommunesektoren legges det opp til en reell vekst i sektorens samlede inntekter i 2013 på 6,8 mrd. kroner, tilsvarende en realvekst på 1,8 pst. Av den samlede veksten er 5,0 mrd. kroner frie inntekter, tilsvarende en realvekst i frie inntekter på 1,7 pst. Veksten i frie inntekter er regnet fra anslått inntektsnivå i 2012 i Revidert nasjonalbudsjett 2012.

Samlet foreslås det rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner på 143,5 mrd. kroner. Dette er en økning på 5,3 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2012. Nivået på rammetilskuddene til kommunesektoren kan variere betydelig fra år til år som følge av tekniske endringer, herunder størrelsen på de kommunale skattørene.

De øremerkede tilskuddene foreslås økt med 4,5 mrd. kroner til 44,7 mrd. kroner. Økningen skyldes blant annet økt kompensasjon for merverdiavgift, økte utgifter til ressurskrevende tjenester, økte utgifter til integreringstilskudd og økt refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak for enslige, mindreårige asylsøkere.

Utgiftspostene 70-89 omfatter overføringer til private, f.eks. husholdninger, organisasjoner, private bedrifter mv. Disse overføringene utgjør til sammen 611,4 mrd. kroner i forslaget til statsbudsjett for 2013. Av dette utgjør utgifter under folketrygden 369,0 mrd. kroner. Postene omfatter også overføringer til statlige foretak som er organisert som selvstendige rettssubjekter. Dette gjelder blant annet tilskudd til de regionale helseforetakene. Det foreslås samlede tilskudd til helseforetakene på 112,0 mrd. kroner i 2013. Dette er en økning på 5,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2012.

Overføringer til private utenom folketrygden og helseforetakene utgjør 130,4 mrd. kroner i budsjettforslaget for 2013. Dette er en økning på 3,3 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2012. Disse overføringene inkluderer et bredt spekter av ordninger som er forskjellige med hensyn til målgrupper, formål og bevilgningsstørrelse. Eksempler på tilskudd er barnetrygd, kontantstøtte, tilskudd til internasjonale organisasjoner, bistandsmidler og renter på innenlandsk statsgjeld. Utgiftene til renter på innenlandsk statsgjeld i 2013 anslås å gå ned med 2,1 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2012.

4.2.5 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90-99)

Postene 90-99 på statsbudsjettets utgiftsside inneholder bevilgninger som endrer sammensetningen av statens formuesportefølje i kapitalregnskapet. De største postene i 2013 er avdrag på innenlandsk statsgjeld, utlån mv. til statsbankene og utlån i boliglånsordningen i Statens pensjonskasse.

Tabell 4.5 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90-99)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Avdrag innenlandsk statsgjeld

0

0

66 544

Lån mv. til statsbankene

79 542

90 782

111 213

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

15 200

16 600

21 000

Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging

0

0

10 000

Andre lånetransaksjoner

797

847

899

Sum utlån, statsgjeld mv.

95 539

108 229

209 656

Kilde: Finansdepartementet

Samlet øker utgiftene på postene 90-99 med 114,1 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2012. Av dette utgjør 66,5 mrd. kroner avdrag på innenlandsk statsgjeld. Avdrag på innenlandsk statsgjeld varierer sterkt fra år til år og i 2012 er det ikke lån med forfall. Utenom avdrag på innenlandsk statsgjeld øker samlede utlån mv. med 47,6 mrd. kroner, fra 95,5 mrd. kroner til 143,1 mrd. kroner.

Lån mv. til statsbankene omfatter utlån gjennom Statens lånekasse for utdanning på 20,2 mrd. kroner, utlån gjennom Husbanken på 19,5 mrd. kroner og lån og egenkapital til Innovasjon Norge og SIVA på til sammen 42,9 mrd. kroner. Videre er utlån på 28,5 mrd. kroner under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportkreditt Norge AS, medregnet her.

Til utlån i boliglånsordningen i Statens pensjonskasse foreslås det en bevilgning på 21,0 mrd. kroner i 2013. Dette er en økning på 5,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2012. Videre foreslås det bevilget 10,0 mrd. kroner til Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging. Det foreslås ikke lånetransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten i 2013.

4.3 Oversikt over statsbudsjettets inntekter

4.3.1 Oversikt over statsbudsjettets samlede inntekter

De samlede inntektsbevilgningene på statsbudsjettet for 2013 er anslått til 1 523,0 mrd. kroner, medregnet lånetransaksjoner og overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge utgjør 855,9 mrd. kroner, mens de samlede petroleumsinntektene utgjør 401,2 mrd. kroner. Disse inntektene utgjør til sammen 82,5 pst. av de samlede inntektene. Inntekter utenom overføringen fra Statens pensjonsfond utland og tilbakebetalinger av lånetransaksjoner foreslås budsjettert med 1 314,4 mrd. kroner. Dette er en økning fra Saldert budsjett 2012 med 76,9 mrd. kroner, som i hovedsak skyldes økte inntekter fra skatter og avgifter fra Fastlands-Norge og økte inntekter fra petroleumsvirksomheten.

Tabell 4.6 Statsbudsjettets inntekter

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Salg av varer og tjenester (driftsinntekter)

128 986

162 954

145 728

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

19 360

20 657

24 056

Skatter, avgifter og andre overføringer

1 209 403

1 205 753

1 268 270

Tilbakebetalinger mv.

153 402

155 375

84 935

Sum inntekter

1 511 150

1 544 739

1 522 990

Kilde: Finansdepartementet

4.3.2 Statsbudsjettets driftsinntekter (postene 1-29)

Driftsinntektene foreslås bevilget med 145,7 mrd. kroner i 2013. Driftsinntektene fra petroleumsvirksomheten utgjør 129,0 mrd. kroner, som er 88,5 pst. av de samlede driftsinntektene.

Tabell 4.7 Driftsinntekter (postene 1-29)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Statens petroleumsvirksomhet

111 400

144 700

129 000

Andre driftsinntekter

17 586

18 254

16 728

Sum driftsinntekter

128 986

162 954

145 728

Kilde: Finansdepartementet

I tillegg til inntekter fra petroleumsvirksomheten nyttes postene 1-29 på statsbudsjettets inntektsside for inntekter fra salg av varer og tjenester, f.eks.:

salg av materiell, publikasjoner og andre varer

utleie av materiell, bygninger og anlegg

oppdrag

gebyrer

tilfeldige inntekter

Statens forretningsdrift

Inntektsbevilgningene under statens forretningsdrift omfatter flere inntektsarter, men omtales samlet nedenfor.

Statens forretningsdrift vil i 2013 bestå av virksomheten under forvaltningsbedriftene Statsbygg, Garanti-instituttet for eksportkreditt (GIEK), Statens kartverk, Statens pensjonskasse og NVE Anlegg.

I 2013 er det budsjettert med 1,9 mrd. kroner i inntekter under statens forretningsdrift.

Det samlede avskrivningsbeløpet for den statlige forretningsdriften føres under kap. 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift. Avskrivningene beregnes på grunnlag av bokført kapital per 31. desember året før budsjettåret. Det benyttes et lineært avskrivningssystem, der avskrivningstiden for ulike avskrivningsobjekter varierer med forventet levetid. Ved salg av eiendommer i Statsbygg avskrives også bokført verdi av eiendommene. Avskrivningene utgiftsføres under hver enkelt virksomhets driftsbudsjett. Sum avskrivninger i 2013 beløper seg til 827,2 mill. kroner.

Renter av statens kapital i forretningsdriften tas samlet til inntekt under kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift. Grunnlaget for renteberegningen er bedriftenes brutto investeringer fratrukket avskrivninger og bedriftenes egne avsetninger til investeringsformål. Rentesatsen for netto investeringsbidraget det enkelte år tilsvarer gjennomsnittlig rente på femårs statsobligasjoner i tolvmånedersperioden fram til 30. september året før budsjettåret. Renter av statens kapital i forretningsdriften foreslås budsjettert med 105,9 mill. kroner i 2013.

Avsetning til investeringsformål tas til inntekt under hver enkelt virksomhet som foretar slike avsetninger. Avsetningen utgjør en del av kontantoverskuddet fra driften som benyttes til å finansiere investeringer. Det aktuelle beløpet utgiftsføres på driftsbudsjettet under hver enkelt forvaltningsbedrift før driftsresultatet fastsettes, og avsetningene må derfor også føres opp på statsbudsjettets inntektsside. Samlede avsetninger til investeringsformål i 2013 er 942,7 mill. kroner.

I tabell 4.8 er inntektene på statsbudsjettet under statens forretningsdrift splittet opp. I tillegg til tallene nevnt i tabellen er det også andre inntekter under forretningsdriften fra tilbakeføring fra gamle ordninger under GIEK og inntekter fra salg av utstyr og eiendom på til sammen 12,0 mill. kroner.

Tabell 4.8 Renter, avskrivninger og avsetninger til investeringsformål i 2013 for statens forretningsdrift

1 000 kroner

Avskrivinger

Renter

Avsetninger til investeringsformål

Statsbygg

692 000

81 300

924 594

Statens kartverk

12 538

2 372

0

Statens pensjonskasse

117 732

21 392

18 070

NVE Anlegg

4 900

800

0

Sum

827 170

105 864

942 664

Kilde: Finansdepartementet

Beregning av rente for mellomværende med statskassen

Forvaltningsbedriftenes mellomværende med statskassen kan betraktes som en bruks- og kassakredittkonto for håndtering av kortsiktige likviditetssvingninger. For samtlige virksomheter under statens forretningsdrift skal det beregnes renter av mellomværende med statskassen. Renten er knyttet opp mot renten på statssertifikater etter en nærmere bestemt beregningsregel, slik at den reflekterer rentenivået i Norge.

Kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift, post 81 Renter av mellomregnskapet, budsjetteres ikke.

4.3.3 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. er på 24,1 mrd. kroner i budsjettforslaget for 2013. Det er inntektene i forbindelse med nybygg, anlegg mv. i statens petroleumsvirksomhet som utgjør størstedelen av disse inntektene.

Tabell 4.9 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Statens petroleumsvirksomhet

17 300

18 600

22 000

Andre inntekter ifm. nybygg, anlegg mv.

2 060

2 057

2 056

Sum inntekter ifm. nybygg, anlegg mv.

19 360

20 657

24 056

Kilde: Finansdepartementet

Inntektspostene 30-49 deles i to grupper. Postene fra 30 til 39 inneholder inntektsbevilgninger under statens forretningsdrift, herunder avskrivninger på statens kapital i statens forretningsdrift, avsetninger til investeringsformål, overføringer fra bedriftenes egne fond og andre fond, samt andre inntekter av statens forretningsdrift i forbindelse med bygg og anlegg, jf. omtalen ovenfor. Inntektene fra statens forretningsdrift i forbindelse med nybygg og anlegg mv. utgjør 1 770 mill. kroner. I tillegg til statens forretningsdrift er det inntekter fra Bioforsk på 18,9 mill. kroner på postene 30-39.

Post 30 brukes også for avskrivninger under kap. 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten. Det foreslås inntekter på 22,0 mrd. kroner på denne posten i 2013.

Postene fra 40 til 49 gjelder salg av fast eiendom og tilskudd og refusjoner i forbindelse med statens bygge- og anleggsarbeider fra statlige særregnskap, kommuner og andre. Samlet utgjør disse inntektene 267,8 mill. kroner i 2013. Salg av eiendom fra Forsvaret og inntekter i forbindelse med Forsvarets byggevirksomhet utgjør de største inntekstpostene.

4.3.4 Overføringer fra andre (postene 50-89)

Inntektspostene fra 50 til 89 på statsbudsjettets inntektsside deles inn i følgende undergrupper:

Postene fra 50 til 59 brukes til overføringer fra andre statsregnskaper, for eksempel statlige fond.

Postene fra 60 til 69 omfatter overføringer fra kommunesektorens forvaltningsbudsjetter.

Postene fra 70 til 79 brukes til statsskatt på formue og inntekt, avgifter på omsetning, produksjon og driftsmidler, avgifter på arv, dokumenter, spill og andre fiskalavgifter.

Under postene fra 80 til 84 føres renteinntekter, mens utbytte på aksjer, bøter, erstatninger, tilbakebetaling av gitte tilskudd mv. budsjetteres på postene 85-89.

Tabell 4.10 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Postene 50-59

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

120 247

111 346

123 663

Øvrige overføringer fra andre statsregnskap

324

334

189

Sum overføringer fra andre statsregnskap

120 572

111 679

123 853

Postene 60-69

Overføringer fra kommunesektoren

900

873

929

Postene 70-79

Inntekter under postene 70-79

1 029 659

1 038 334

1 087 251

Postene 80-89

Renter, utbytte mv.

58 271

54 866

56 237

Sum overføringer fra andre (postene 50-89)

1 209 403

1 205 753

1 268 270

Kilde: Finansdepartementet

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet øker med 3,4 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2012. Sammenlignet med anslag på regnskap 2012 øker overføringen med 12,3 mrd. kroner. For postene 70-79 øker inntektene med 57,6 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2012 til budsjettforslaget for 2013. Dette skyldes i hovedsak økte skatter og avgifter fra Fastlands-Norge.

Inntektene på postene 80-89 reduseres med 2,0 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2012 til budsjettforslaget for 2013. Dette skyldes blant annet at renter av statens kontantbeholdning reduseres med 1,8 mrd. kroner.

Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

Skatte- og avgiftsanslagene for 2013 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2012, hvor blant annet ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er skatte- og avgiftsanslagene basert på de vekstforutsetninger for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2013. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og forslaget til kommunale og fylkeskommunale skattører.

Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 856 mrd. kroner i 2013. Dette er en økning på 48 mrd. kroner, eller 5,9 pst., fra anslag på regnskap 2012.

Skatter på inntekt og formue er anslått til 252 mrd. kroner i 2013. Det er en økning på 14 mrd. kroner, eller 5,9 pst., fra anslag på regnskap 2012. Trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden i 2013 er samlet anslått til 265 mrd. kroner. Det er en økning på 14 mrd. kroner, eller 5,4 pst., fra anslag på regnskap 2012. Inntektene fra merverdiavgiften anslås til 236 mrd. kroner i 2013. Det tilsvarer en økning på 17 mrd. kroner, eller 7,7 pst., fra anslag på regnskap 2012. Deler av økningen i statens inntekter fra merverdiavgiften er knyttet til avviklingen av fritak for omsetning av tjenester til offentlige veg- og baneanlegg. Statens inntekter fra merverdiavgiften anslås å øke med 6 mrd. kroner i 2013 som følge av avviklingen av vegfritaket. Øvrige særavgifter medregnet tollinntekter, er samlet anslått til 102 mrd. kroner i 2013. Det er en økning på 4 mrd. kroner, eller 3,6 pst., fra anslag på regnskap 2012.

Skatte- og avgiftsopplegget for 2013 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2012-2013) Skatter, avgifter og toll 2013.

Utbytte

Regjeringen foreslår samlede utbytteinntekter på 28,7 mrd. kroner i 2013. Av dette gjelder 13,9 mrd. kroner utbytte fra Statoil ASA, som inngår i kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten. Regjeringens forslag innebærer en økning i de samlede utbytteinntektene på 1,6 mrd. kroner sammenlignet med anslag på regnskap 2012. Fra Saldert budsjett 2012 foreslås det økte utbyttebetalinger på 1,1 mrd. kroner.

Regjeringen har i tråd med vanlig praksis ikke laget egne anslag på utbytte fra de børsnoterte selskapene i 2013, men teknisk videreført utbetalt utbytte per aksje i 2012. For Statkraft SF foreslås det et utbytte på 85 pst. av utbyttegrunnlaget. Basert på Nærings- og handelsdepartements resultatanslag tilsvarer det 5,3 mrd. kroner. Dette er en økning på 1 mrd. kroner fra anslag på regnskap 2012. For Entra Eiendom AS er det lagt til grunn et utbytte på 50 pst. av utbyttegrunnlaget beregnet med utgangspunkt i forventet årsresultat. Det gir et utbytte på 485 mill. kroner. Dette er en økning på 340 mill. kroner i forhold til anslag på regnskap 2012. Sammenlignet med anslag på regnskap 2012 foreslås det også økt utbytte fra bl.a. Kommunalbanken AS og NSB AS, mens utbytte fra bl.a. Statsskog SF, Statnett SF og Posten Norge AS foreslås lavere i 2013 enn anslag på regnskap 2012.

Eksportfinans ASA, Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS og Secora AS betalte ikke utbytte i 2012. Det budsjetteres heller ikke med utbytte fra disse selskapene i 2013. Det budsjetteres ikke med utbytte fra Electronic Chart Centre AS eller fra Norsk Eiendomsinformasjon AS.

I tråd med statens utbyttepolitikk for aksjeselskaper som forvaltes av Samferdselsdepartementet, foreslås det i 2013 utbytte på 438 mill. kroner fra Avinor AS, 217 mill. kroner fra Posten Norge AS og 176 mill. kroner fra NSB AS. Det foreslås ikke utbytte fra Baneservice AS i 2013.

Den nordiske investeringsbanken betalte ikke utbytte i 2012. Det budsjetteres heller ikke med utbytte i 2013.

Tabellen viser saldert budsjett og anslag på regnskap for utbytte fra de enkelte selskapene i 2012 og forslag i 2013.

Tabell 4.11 Utbytte fra statlig eide selskaper

Mill. kroner

Kap

Post

Selskap

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

5611

85

NSB AS

76

0

176

5616

85

Kommunalbanken AS

194

0

253

5618

85

Posten Norge AS

156

276

217

5622

85

Avinor AS

502

422

438

5623

85

Baneservice AS

5

0

0

5625

85

Innovasjon Norge/Lavrisikoordningen

15

16

18

5625

86

Innovasjon Norge/investeringsfond Nordvest-Russland og Øst-Europa

2

0

1

5631

85/86

AS Vinmonopolet

39

39

39

5651

85

Selskaper under Landbruks- og matdepartementet¹

5

5

5

5652

85

Statsskog SF

5

40

30

5656

85

Selskaper under Nærings- og handelsdepartementet²

13 180

12 303

13 623

5680

85

Statnett SF

93

117

38

5685

85

Statoil ASA

13 353

13 887

13 877

5693

85

Folketrygdfondet

1

1

1

Sum utbytte

27 627

27 106

28 725

1 Veterinærmedisinsk oppdragssenter AS og Graminor AS.

2 Norsk Hydro ASA, Telenor ASA, Statkraft SF, Kongsberg Gruppen ASA, DnB NOR ASA, Yara International ASA, Eksportfinans ASA, Entra Eiendom AS, Argentum Fondsinvesteringer AS, Nammo AS, Flytoget AS, Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS, Cermaq ASA, Aker Holding AS, GIEK Kredittforsikring AS, Norsk Eiendomsinformasjon AS, Electronic Chart Centre AS og Mesta AS.

Kilde:  Finansdepartementet

4.3.5 Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

Postene fra 90 til 99 på statsbudsjettets inntektsside inneholder avdrag på lån fra staten, salg av statens aksjer og obligasjoner, samt opptak av lån. Postene beskriver endringer i sammensetningen av statens formue som framkommer i statens kapitalregnskap.

Tabell 4.12 Tilbakebetalinger mv., utenom petroleumsvirksomheten (postene 90-99)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Statsbankene

64 820

66 357

66 890

Andre tilbakebetalinger

88 582

89 019

18 045

Sum tilbakebetalinger

153 402

155 375

84 935

Kilde:  Finansdepartementet

Tilbakebetalingene anslås til 84,9 mrd. kroner i 2013. Dette er en reduksjon på 68,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2012. Reduksjonen skyldes blant annet at samlet kapital i Fondet for forskning og nyskaping på 80 mrd. kroner ble ført som en tilbakebetaling til statskassen i Saldert budsjett 2012. I motsatt retning trekker blant annet økte tilbakebetalinger fra boliglånsordningen i Statens pensjonskasse og tilbakebetaling fra Eksportkreditt Norge AS i 2013.

4.4 Petroleumsvirksomhetens utgifter og inntekter

4.4.1 Oversikt over petroleumsvirksomhetens utgifter og inntekter

Utgiftene til petroleumsvirksomheten består i hovedsak av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomhetens (SDØEs) andel av investeringene på norsk kontinentalsokkel. Budsjetterte utgifter for 2013 framgår av tabell 4.13.

Tabell 4.13 Utgifter til petroleumsvirksomheten

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

SDØE - Investeringer

25 000

26 000

28 000

Øvrige utgifter

2

2

2

Sum utgifter til petroleumsvirksomheten

25 002

26 002

28 002

Kilde: Finansdepartementet

SDØEs andel av investeringene på sokkelen i 2013 forventes å bli 28,0 mrd. kroner. Dette er en økning på 3,0 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2012 og en økning på 2,0 mrd. kroner sammenlignet med anslag på regnskap 2012. Av anslaget for 2013 utgjør prosjekter som er besluttet utbygd, 26,4 mrd. kroner. De største investeringene for SDØE i 2013 knytter seg til Troll, Gullfaks, Oseberg og Åsgard.

Inntektene fra petroleumsvirksomheten omfatter skatt og avgift på utvinning, aksjeutbytte fra Statoil ASA og inntekter fra SDØE. Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter.

Tabell 4.14 Inntekter fra petroleumsvirksomheten

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

SDØE - Driftsresultat

111 400

144 700

129 000

SDØE - Avskrivninger og renter

24 200

25 200

28 400

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOx-avgift

227 740

229 005

229 900

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

13 353

13 887

13 887

Sum inntekter fra petroleumsvirksomheten

376 693

412 792

401 187

Kilde: Finansdepartementet

Driftsresultat fra SDØE er anslått til 129,0 mrd. kroner for 2013. Det er en økning på 17,6 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2012. Økningen skyldes i hovedsak endrede prisforutsetninger. Mens det i Saldert budsjett 2012 var lagt til grunn en gjennomsnittlig oljepris på 575 kroner per fat i 2012, legges det nå til grunn en forventet pris på 637 kroner per fat i 2012 og 625 kroner per fat i 2013 målt i løpende priser.

De kalkulatoriske størrelsene avskrivninger og renter inngår som utgifter ved beregningen av SDØEs driftsresultat, samtidig som de føres som inntekter på egne poster. På denne måten skiller man ut den delen av driftsinntektene som dekker avskrivning av investeringer og finansieringskostnadene ved investeringene.

Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 229,9 mrd. kroner i 2013. Dette er 1,3 mrd. kroner høyere enn anslag på regnskap 2012.

Påløpte skatter og avgifter anslås til 247,8 mrd. kroner i 2012 og 211,7 mrd. kroner i 2013. Forskjellen mellom betalte skatter og påløpte skatter har sammenheng med reglene om innbetaling av terminskatt. Disse gjør at det er et etterslep i betalte skatter i forhold til påløpte skatter.

Ettersom det ikke foreligger offentlig informasjon med prognose for Statoil ASAs årsresultat for 2012, legges det i budsjettet for 2013 til grunn en teknisk videreføring av utbyttet fra Statoil ASA i 2012. Dette utgjør 13,9 mrd. kroner. Vedtak om utbytte fattes på Statoil ASAs generalforsamling våren 2013.

Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er inntektene fra petroleumsvirksomheten fratrukket utgiftene. Tabell 4.15 viser hvordan netto kontantstrøm framkommer.

Tabell 4.15 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Inntekter SDØE

135 600

169 900

157 400

- Utgifter SDØE

25 002

26 002

28 002

+ Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

227 740

229 005

229 900

+ Aksjeutbytte fra Statoil ASA

13 353

13 887

13 887

= Netto kontantstrøm

351 691

386 790

373 185

Kilde: Finansdepartementet

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er anslått til 373,2 mrd. kroner i 2013. Dette er 21,5 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2012, men 13,6 mrd. kroner lavere enn i anslag på regnskap for 2012.

Det budsjetteres ikke med lånetransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten i 2013.

4.4.2 Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet fra statsbudsjettets utgiftsside på kap. 2800 til Statens pensjonsfond utland. Sammen med avkastningen på Statens pensjonsfonds kapital utgjør denne overføringen fondets samlede inntekter.

Den delen av fondets inntekter som forutsettes anvendt over statsbudsjettet til å dekke det oljekorrigerte underskuddet, overføres deretter fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettets inntektsside. Det blir dermed avsatt midler i utenlandsdelen av Statens pensjonsfond dersom overføringen fra fondet til statsbudsjettet er lavere enn netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten. Det budsjetteres ikke med lånetransaksjoner til kjøp av aksjer eller inntekter fra salg av aksjer innenfor petroleumsvirksomheten i 2013.

Grunnkapitalen i Statens pensjonsfond Norge stammer i hovedsak fra overskudd på trygderegnskapene etter innføringen av folketrygden i 1967 og fram til slutten av 1970-tallet. Avkastningen av midlene i Statens pensjonsfond Norge overføres ikke til statskassen, men legges løpende til denne delen av fondet.

Anslagene på overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland vil bli endret i løpet av budsjettåret, basert på oppdaterte anslag på kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten og statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd. Tilbakeføringen fra fondet for 2013 vil bli endelig fastsatt ut fra anslag på statsregnskapet i forbindelse med nysalderingen av budsjettet i desember 2013. Fondets forskrifter sier at statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i sin helhet skal overføres til fondet. Denne overføringen fastlegges dermed endelig ut fra regnskapsførte netto petroleumsinntekter som framkommer først etter terminavslutning. Det innebærer at det vil kunne være avvik mellom den budsjetterte overføringen i nysalderingen og regnskapet.

Verdien i Statens pensjonsfond anslås til 3 931 mrd. kroner ved utgangen av 2012, mens anslaget for verdien ved utgangen av 2013 er på 4 426 mrd. kroner. Utlandsdelen av Statens pensjonsfond anslås til 3 793 mrd. kroner ved utgangen av 2012 og 4 281 mrd. kroner ved utgangen av 2013.

Tabell 4.16 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2012-2013

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

351 691

386 790

373 185

- Overført til statskassen

120 247

111 346

123 663

+ Renter og utbytte

114 300

108 800

130 600

= Overskudd i Statens pensjonsfond

345 743

384 244

380 122

Memo:

Anslått kapital i Statens pensjonsfond pr. 31. desember 2013 (målt til markedsverdi)

4 426 mrd. kroner

Hvorav utlandsdelen utgjør

4 281 mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

4.5 Oppsummering. Saldering av statsbudsjettet og finansieringsbehov

Statsbudsjettet gjøres opp i balanse før lånetransaksjoner. Brutto finansieringsbehov bestemmes derfor av differansen mellom utlån og tilbakebetalinger, og bevilges over kap. 5999 Statslånemidler, post 90. Brutto finansieringsbehov anslås til 124,7 mrd. kroner i 2013. Bevilgningen til statslånemidler er en saldering av statsbudsjettets inntekter og utgifter medregnet lånetransaksjoner. Ved nysalderingen om høsten gjøres det et endelig vedtak om statslånemidler. Ved årsavslutningen blir statsregnskapet gjort opp, og det blir foretatt en endelig årsavslutningsrapportering slik at kap. 5999 viser bruttofinansieringsbehovet slik det framkommer i regnskapet. Brutto finansieringsbehov vil kunne avvike fra budsjettvedtaket i forbindelse med nysalderingen om høsten som følge av at det endelige regnskapet på de enkelte budsjettpostene vil kunne avvike noe fra de vedtatte bevilgningene.

Tabell 4.17 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mill. kroner

Inntekter, utgifter og balanse

Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Gul bok 2013

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføringer fra Statens pensjonsfond utland

1 237 501

1 278 019

1 314 391

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 357 748

1 389 364

1 438 055

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-120 247

-111 346

-123 663

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

120 247

111 346

123 663

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0

0

0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

95 539

108 229

209 656

7.

Tilbakebetalinger mv.

153 402

155 375

84 935

8.

Utlån mv., netto (6-7)

-57 863

-47 146

124 721

9

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

-57 863

-47 146

124 721

Kilde: Finansdepartementet

5 Folketrygdens utgifter og inntekter

5.1 Folketrygdens utgifter

Folketrygdens budsjett omfatter utgifter under programområdene 28 Foreldrepenger, 29 Sosiale formål, 30 Stønad ved helsetjenester og 33 Arbeidsliv. Ansvaret for de ulike delene av folketrygden er fordelt mellom fire departementer. Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet har ansvaret for programområde 28 Foreldrepenger. Arbeidsdepartementet har ansvaret for programområde 29 Sosiale formål og for størstedelen av programområde 33 Arbeidsliv. Helse- og omsorgsdepartementet har ansvaret for programområde 30 Stønad ved helsetjenester. Fiskeri- og kystdepartementet har ansvaret for ett budsjettkapittel under programområde 33 Arbeidsliv.

Regjeringens samlede forslag til utgifter under alle folketrygdens programområder for 2013 er på 369 335,8 mill. kroner. Det er en økning på 19 859,4 mill. kroner i forhold til Saldert budsjett 2012.

Tabell 5.1 Folketrygdens utgifter

Mill. kroner

Programområde

Saldert budsjett 2012

Oppdaterte anslag for 2012

Gul bok 2013

Endr. Saldert budsjett 2012 til Gul bok 2013

28 Foreldrepenger

16 464,7

16 690,0

18 063,2

9,7 pst.

29 Sosiale formål

296 734,8

298 754,6

313 826,4

5,8 pst.

30 Helsetjenester

24 109,1

23 994,0

25 376,2

5,3 pst.

33 Arbeidsliv

12 167,8

11 266,0

12 070,0

-0,8 pst.

Sum

349 476,5

350 704,6

369 335,8

5,7 pst.

Kilde: Finansdepartementet

Programområde 28 Foreldrepenger

Programområdet omfatter foreldrepenger til yrkesaktive, engangsstønad ved fødsel og adopsjon og feriepenger av foreldrepenger mv. Stønadsordningene under dette programområdet skal kompensere for inntektsbortfall i forbindelse med fødsel og adopsjon og sikre økonomisk støtte til foreldre som ikke har opptjent rett til foreldrepenger.

Det foreslås bevilget 18 063,2 mill. kroner på kap. 2530 Foreldrepenger. Det er en økning fra Saldert budsjett 2012 på 1 598,5 mill. kroner, eller 9,7 pst. Økningen skyldes blant annet utvidelser av foreldrepengeordningen de senere år. Videre anslås utgiftene å øke som følge av forventet vekst i antall barn i aldersgruppen for foreldrepenger og i utbetalingsgrunnlaget til foreldrene.

Programområde 29 Sosiale formål

Programområdet omfatter ordninger som skal kompensere for inntektsbortfall ved sykdom og uførhet (sykepenger, arbeidsavklaringspenger og uførepensjon), pensjoner (alderspensjon og etterlattepensjon), stønader til enslige forsørgere, stønader og hjelpemidler til personer med nedsatt funksjonsevne og enkelte andre formål. Det foreslås bevilget 313 826,4 mill. kroner i 2013. Det er en økning fra Saldert budsjett 2012 på 17 091,6 mill. kroner, eller 5,8 pst.

Figur 5.1 Antall mottakere av helserelaterte trygdeytelser¹ (venstre akse, i 1 000 personer) og mottakere av disse ytelsene som andel av befolkningen i alderen 18-66 år (høyre akse, i pst.), justert for dobbelttellinger. Tall ved utgangen av året 2001–2011.

1 Sykepenger, varig uførepensjon og arbeidsavklaringspenger (attføringspenger, rehabiliteringspenger og tidsbegrenset uførestønad fram til innføringen av arbeidsavklaringspenger 1. mars 2010).

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Sykepenger

Det foreslås bevilget 37 660,2 mill. kroner på kap. 2650 Sykepenger i 2013. Det er en økning fra Saldert budsjett 2012 på 144,6 mill. kroner, eller 0,4 pst.

I Saldert budsjett 2012 ble det lagt til grunn nullvekst i det trygdefinansierte sykefraværet fra 2011 til 2012. Regnskapstall mv. fra Arbeids- og velferdsdirektoratet viser imidlertid en nedgang i antall erstattede sykepengedager. På bakgrunn av utviklingen hittil i år legges det nå til grunn en reduksjon i det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt på 4 pst. fra 2011 til 2012. Nedgangen i det trygdefinansierte sykefraværet ser imidlertid ut til å være avtakende, og det forventes at fraværet vil holde seg relativt stabilt framover. Fra 2012 til 2013 legges det til grunn 1 pst. vekst i fraværet per sysselsatt. Sykepengeutgiftene påvirkes også av endringer i sysselsettingen og sykepengegrunnlaget (lønnsnivået for sykmeldte). Sysselsettingen anslås nå å øke med 2,1 pst. og sykepengegrunnlaget med 4,1 pst. i 2012. Dette er en oppjustering fra anslagene som lå til grunn for Saldert budsjett 2012. For 2013 forventes en økning i sysselsettingen på 1,3 pst. og i sykepengegrunnlaget på 4 pst.

IA-avtalen har blant annet som mål å redusere det totale sykefraværet[1] med minst 20 pst. fra nivået i 2. kvartal 2001. Dette innebærer at det totale sykefraværet ikke skal overstige 5,6 pst. Sykefraværet i 2. kvartal 2012 var 6,0 pst. Dette er 14,2 pst. lavere enn i 2001, men fortsatt på et høyere nivå enn målet i IA-avtalen.

Arbeidsavklaringspenger

Det foreslås bevilget 36 979,8 mill. kroner på kap. 2651 Arbeidsavklaringspenger i 2013. Det er en reduksjon fra Saldert budsjett 2012 på 1 730,2 mill. kroner, eller 4,5 pst.

Gjennomsnittlig antall mottakere av arbeidsavklaringspenger i 2011 var 174 400 personer. Dette er 2 100 færre enn lagt til grunn for Saldert budsjett 2012. Reduksjonen skyldes både lavere tilgang og høyere avgang enn forventet. Basert på utviklingen hittil i år forventes antall mottakere å falle til gjennomsnittlig 169 200 personer i 2012. Det er 11 800 færre enn lagt til grunn i saldert budsjett. Dette medfører reduserte utgifter både i 2012 og 2013, som bare delvis motsvares av veksten i gjennomsnittlig utbetaling per mottaker som følge av G-reguleringen 1. mai 2012. I 2013 ventes det gjennomsnittlig 171 000 mottakere av arbeidsavklaringspenger.

Uførepensjon

Det foreslås bevilget 61 369 mill. kroner på kap. 2655 Uførhet i 2013. Det er en økning fra Saldert budsjett 2012 på 2 626 mill. kroner, eller 4,5 pst.

Ved utgangen av første halvår 2012 var det registrert 310 400 mottakere av uførepensjon. Det tilsvarer 9,6 pst. av befolkningen i alderen 18-66 år. Det er 7 600 flere personer enn på samme tidspunkt i fjor. Veksten på området skyldes hovedsakelig økt overgang fra arbeidsavklaringspenger som følge av at mange tidligere mottakere av tidsbegrenset uførestønad hadde vedtak om arbeidsavklaringspenger som utløp i desember 2011. Det var ventet at mange av disse ville få innvilget uførepensjon tidlig i 2012. Gjennomsnittlig antall mottakere anslås til 311 000 i 2012 og 312 700 i 2013. Veksten i gjennomsnittlig utbetaling per mottaker som følge av G-reguleringen 1. mai 2012 bidrar også til økte utgifter i 2012 og 2013 sammenlignet med Saldert budsjett 2012. Demografiske endringer i befolkningen tilsier fortsatt noe vekst i antall uførepensjonister i årene framover, men lavere enn de seneste årene.

Alderspensjon

Det foreslås bevilget 162 208 mill. kroner på kap. 2670 Alderdom i 2013. Det er en økning fra Saldert budsjett 2012 på 16 181 mill. kroner, eller 11,1 pst.

De nærmeste årene vil utgiftene til alderspensjoner øke kraftig. Dette skyldes både at antallet alderspensjonister øker og at de nye pensjonistene har høyere opptjent pensjon enn gjennomsnittet for de eksisterende alderspensjonistene. Alderspensjon under utbetaling reguleres årlig med lønnsveksten og fratrekkes deretter 0,75 pst. Det anslås gjennomsnittlig 744 000 alderspensjonister i 2012, tilsvarende en økning på 46 000 personer sammenlignet med 2011. Gjennomsnittlig antall alderspensjonister i 2013 anslås til 786 000 personer. I perioden 2014–2016 anslås gjennomsnittlig antall alderspensjonister å øke med 32 000 personer årlig.

Siden innføringen av fleksibelt uttak av alderspensjon mellom 62 og 75 år i 2011 har mange flere enn ventet valgt å ta ut alderspensjon før fylte 67 år. For 2012 legges det nå til grunn gjennomsnittlig 50 400 alderspensjonister under 67 år. Det er 8 900 flere enn i Saldert budsjett 2012, men 1 400 færre enn anslaget som ble gjort i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2012. For 2013 legges det til grunn gjennomsnittlig 67 900 alderspensjonister under 67 år. Utgiftene til alderspensjon over tid påvirkes i liten grad av fleksibel alderspensjon, siden tidlig uttak gir en lavere årlig pensjon for den enkelte. Selv om mange tar ut alderspensjon, fortsetter yrkesaktiviteten å øke i aldersgruppen over 60 år, og mange kombinerer arbeid og uttak av alderspensjon.

Stønad til enslige forsørgere

Formålet med stønad til enslig mor eller far (overgangsstønad mv.) er å gi personer med aleneomsorg for barn inntektssikring i en overgangsperiode. Ordningen skal stimulere til arbeid og utdanning slik at mottakerne kan bli i stand til å forsørge seg selv. Det foreslås bevilget 3 638,3 mill. kroner på kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far i 2013. Det er en reduksjon fra Saldert budsjett 2012 på 163,9 mill. kroner, eller 4,3 pst.

Ved utgangen av første halvår 2012 var det 22 200 enslige forsørgere med overgangsstønad. Dette er 3,4 pst. færre enn på samme tidspunkt i 2011. Det legges nå til grunn en nedgang i gjennomsnittlig antall mottakere på 3,5 pst. i 2012 og 2 pst. i 2013. Økt gjennomsnittlig utbetaling per mottaker som følge av G-reguleringen 1. mai 2012 bidrar til økte utgifter.

Etter gjeldende regelverk er en full periode med overgangsstønad tre år. Dersom den enslige forsørgeren tidligere har mottatt en full periode med overgangsstønad, foreslås det at varigheten på nye stønadsperioder fra 1. januar 2013 begrenses til perioden fram til barnet har rett til barnehageplass. For nye tilfeller foreslås det at det fra 1. januar 2013 skal stilles krav om uforskyldt ledighet for rett til overgangsstønad når enslig mor eller far har hatt arbeid umiddelbart før han eller hun ble aleneforsørger.

Programområde 30 Stønad ved helsetjenester

Programområdet omfatter folketrygdens bidrag til finansiering av helsetjenester, bl.a. lege- og psykologhjelp, fysioterapi, legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept og reiser i forbindelse med behandling. Det foreslås bevilget 25 376,2 mill. kroner på programområde 30 Stønad ved helsetjenester i 2013. Sammenlignet med Saldert budsjett 2012 er det en økning på 1 267,1 mill. kroner, eller 5,3 pst.

Refusjon av legemidler på blå resept er den største utgiften på stønadsbudsjettet for helsetjenester. Folketrygdens utgifter til refusjon av legemidler forventes å bli om lag 8 mrd. kroner i 2012, mens det forventes at utgiftene vil øke til 8,5 mrd. kroner i 2013. Det er da lagt til grunn en volumvekst på 8 pst. fra 2012 til 2013.

I 2011 ble det utstedt 1,2 mill. frikort under ordningen med utgiftstak for egenandeler ved legehjelp, psykologhjelp, legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept, og pasientreiser mv. (egenandelstak 1). Folketrygdens utgifter til ordningen var 4,1 mrd. kroner i 2011, mens oppdaterte anslag for 2012 tilsier en økning til 4,2 mrd. kroner. I 2013 forventes utgiftene å være på om lag samme nivå som i 2012.

Egenandelene foreslås videreført samlet på samme reelle nivå fra 2012 til 2013. Prisomregning av egenandelstak 1 og egenandelstak 2, samt av egenandelene under takene, svarer i sum til 110 mill. kroner. Egenandelstak 1 foreslås økt med 3 pst. fra 1 980 til 2 040 kroner, mens det foreslås å øke egenandelstak 2 med 2 pst. fra 2 560 til 2 620 kroner. Egenandelene for legehjelp, psykolog- og fysioterapitjenester, poliklinikk, lab/røntgen samt pasientreiser foreslås økt med 2,6 pst. i gjennomsnitt.

Programområde 33 Arbeidsliv

Programområdet omfatter dagpenger ved arbeidsledighet, statsgaranti for lønnskrav ved konkurs og stønad ved arbeidsledighet for fiskere og fangstmenn. Det foreslås bevilget 12 070 mill. kroner på programområde 33 Arbeidsliv i 2013. Det er en reduksjon fra Saldert budsjett 2012 på 97,8 mill. kroner, eller 0,8 pst.

Dagpenger ved arbeidsledighet

Det foreslås bevilget 11 300 mill. kroner på kap. 2541 Dagpenger i 2013. Det er en reduksjon på 240 mill. kroner, eller 2,1 pst. sammenlignet med Saldert budsjett 2012.

I 2011 mottok i gjennomsnitt 60 000 personer dagpenger. I gjennomsnitt var det 57 000 dagpengemottakere i 1. halvår 2012, en nedgang på 7 700 mottakere, eller 12 pst., sammenlignet med samme periode i 2011. Reduksjonen i antall mottakere må blant annet ses i sammenheng med at arbeidsledigheten ventes å avta fra 2011 til 2012. Utbetalingene til dagpenger i 2012 anslås nå til 10,3 mrd. kroner.

Den anslåtte utgiftsøkningen på 1 mrd. kroner fra 2012 til 2013 skyldes i hovedsak vekst i gjennomsnittlig utbetaling som følge av lønnsvekst i 2012 og noe flere ledige. I tillegg antas det at andelen av de registrerte ledige som mottar dagpenger øker noe fra 2012 til 2013.

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs

Det foreslås bevilget 705 mill. kroner på kap. 2542 Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs i 2013. Det er en økning på 121 mill. kroner, tilsvarende 20,7 pst., sammenlignet med Saldert budsjett 2012.

Utbetalingene i lønnsgarantiordningen følger i hovedsak av innkomne saker i utbetalingsåret og foregående år. Utviklingen i antall konkurser var noenlunde stabil fra 2010 til 2011, med en nedgang på 1,8 pst. Nedgangen i antall saker var på 0,8 pst. I 1. kvartal 2012 var det en nedgang på 8,8 pst. i antall konkurser og en nedgang på 4,2 pst. i antall nye saker sammenlignet med tilsvarende periode i 2011.

Utbetalingene i lønnsgarantiordningen i 2012 anslås nå til 750 mill. kroner. Utviklingen i antall konkurser er usikker, og avhenger av utviklingen i norsk og internasjonal økonomi framover. Det forventes en nedgang i antall konkurser, men samtidig legges det opp til en fortsatt nedbygging av restanser i NAV Lønnsgaranti. Anslaget for 2013 er på 700 mill. kroner.

Regjeringen foreslår å utvide lønnsgarantiordningen til å gjelde dekning av lønnskrav som har forfalt de siste tolv månedene før fristdagen i en konkurs. Etter gjeldende regelverk gis det kun dekning for lønnskrav som har forfalt de siste fire månedene før fristdagen, med mindre kravet er forsøkt inndrevet uten ugrunnet opphold. Tiltaket anslås å medføre utgifter på 5 mill. kroner årlig. Samlede utbetalinger over lønnsgarantiordningen anslås til 705 mill. kroner i 2013.

Utgiftsutviklingen i folketrygden – realvekst

Tabell 5.2 viser realveksten i folketrygdens utgifter i faste 2013-kroner og i pst. Utgiftsformålene er delt inn i forholdsvis ensartede grupper, jf. fotnote til tabellen. Dagpenger mv. er ikke inkludert i tabellen. Beløpene for perioden 2006–2011 er basert på regnskapstall, mens beløpene for 2012 er oppdaterte anslag. For 2013 brukes utgiftsanslag ved uendret regelverk fra 2012 til 2013.

For sykepenger og foreldrepenger framkommer realveksten ved at utgiftene justeres for lønnsutviklingen. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uførepensjon, alderspensjon, enslige forsørgere og etterlatte justeres for utviklingen i folketrygdens grunnbeløp (G). For de øvrige ytelsene vises det til forklaringer i fotnote til tabellen.

Samlet sett har det vært en realvekst i folketrygdens utgifter hvert år siden 2006. Utgiftsveksten har begrenset handlingsrommet i budsjettpolitikken i betydelig grad, og det forventes at dette vil gjelde også i de kommende årene. Framskrivninger av folketrygdens utgifter utenom dagpenger mv. viser en utgiftsvekst på hhv. 12, 23 og 33 mrd. kroner for årene 2014-2016 sett i forhold til anslagene for 2013, jf. omtale av flerårige budsjettkonsekvenser i kap. 10. Veksten drives hovedsakelig av økte utgifter til alderspensjon.

Tabell 5.2 Utviklingen i folketrygdens utgifter etter stønadstype¹ 2006-2013. Realvekst i mill. 2013-kroner ²

Stønadsutgifter:

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Sykepenger

36 430

35 910

37 930

42 190

38 800

37 350

36 590

37 360

vekst i mill. kroner

1 810

-520

2 020

4 260

-3 390

-1 450

-760

770

vekst i pst.

5,2

-1,4

5,6

11,2

-8,0

-3,7

-2,0

2,1

Arbeidsavklaringspenger

30 580

31 040

31 230

34 530

36 960

37 930

36 810

36 660

vekst i mill. kroner

1 300

460

190

3 300

2 430

970

-1 120

-150

vekst i pst.

4,4

1,5

0,6

10,6

7,0

2,6

-3,0

-0,4

Uførepensjon

58 260

57 750

58 150

58 340

59 000

59 520

60 900

61 260

vekst i mill. kroner

-430

-510

400

190

660

520

1 380

360

vekst i pst.

-0,7

-0,9

0,7

0,3

1,1

0,9

2,3

0,6

Alderspensjon

119 800

122 000

125 230

128 700

133 080

142 610

152 560

162 210

vekst i mill. kroner

2 240

2 200

3 230

3 470

4 380

9 530

9 950

9 650

vekst i pst.

1,9

1,8

2,6

2,8

3,4

7,2

7,0

6,3

Enslige forsørgere og etterlatte

7 740

7 200

6 830

6 690

6 500

6 250

5 850

5 630

vekst i mill. kroner

-340

-540

-370

-140

-190

-250

-400

-220

vekst i pst.

-4,2

-7,0

-5,1

-2,0

-2,8

-3,8

-6,4

-3,8

Foreldrepenger

14 220

14 520

15 060

16 200

16 710

17 090

17 360

18 060

vekst i mill. kroner

170

300

540

1 140

510

380

270

710

vekst i pst.

1,2

2,1

3,7

7,6

3,1

2,3

1,6

4,1

Medisiner og hjelpemidler

15 090

15 170

15 430

15 510

16 210

15 760

16 320

17 000

vekst i mill. kroner

-10

80

260

80

700

-450

560

680

vekst i pst.

-0,1

0,5

1,7

0,5

4,5

-2,8

3,6

4,2

Andre helseformål

11 950

12 700

12 640

13 320

13 860

13 960

14 370

14 690

vekst i mill. kroner

-290

750

-60

680

540

100

410

320

vekst i pst.

-2,4

6,3

-0,5

5,4

4,1

0,7

2,9

2,2

Øvrige stønader

3 740

3 810

3 770

3 830

3 790

3 800

3 820

3 820

vekst i mill. kroner

-10

70

-40

60

-40

10

20

0

vekst i pst.

-0,3

1,9

-1,0

1,6

-1,0

0,3

0,5

0,0

Sum:

297 810

300 100

306 270

319 310

324 910

334 270

344 580

356 700

vekst i mill. kroner

4 440

2 290

6 170

13 040

5 600

9 360

10 310

12 120

vekst i pst.

1,5

0,8

2,1

4,3

1,8

2,9

3,1

3,5

¹ Sykepenger omfatter kap. 2650 unntatt tilretteleggingstilskudd. Arbeidsavklaringspenger omfatter kap. 2651 unntatt legeerklæringer, samt kap. 2652 Rehabiliteringspenger, kap. 2653 Attføringspenger og kap. 2655 post 74 Tidsbegrenset uførestønad fram til innføringen av arbeidsavklaringspenger 1. mars 2010. Uførepensjon omfatter kap. 2655 unntatt tidsbegrenset uførestønad og menerstatning ved yrkesskade. Alderspensjon omfatter kap. 2670. Enslige forsørgere og etterlatte omfatter kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far og kap. 2680 Etterlatte. Forskuttering av underholdsbidrag på kap. 2620 post 76 er korrigert for inntekter fra bidragspliktige. Foreldrepenger omfatter kap. 2530. Medisiner og hjelpemidler omfatter kap. 2751 (sykepleieartikler og blåreseptmedisiner), deler av kap. 2752 (refusjon av egenbetaling for blåreseptmedisiner) og de hjelpemiddelrelaterte postene på kap. 2661. Andre helseformål omfatter kap. 2690 og programområde 30 Helsevern, unntatt ovennevnte utgifter under kap. 2751 og kap. 2752. Øvrige stønader omfatter de resterende stønadsordningene under programområde 29 Sosiale formål (bl.a. grunn- og hjelpestønad). Det er korrigert for større tekniske endringer i perioden.

² Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uførepensjon, alderspensjon, enslige forsørgere og etterlatte er omregnet til gjeldende G (per 1.5.2012: 82 122 kroner). For sykepenger og foreldrepenger benyttes gjennomsnittlig årslønnsvekst. Andre helseformål er justert med dels konsumprisindeksen og dels lønnsvekst. For medisiner er det lagt til grunn at den observerte prisstigningen motsvares av en kvalitetsforbedring, slik at de nominelle tallene gir et dekkende uttrykk for realveksten. Hjelpemidler og øvrige stønader er justert med konsumprisindeksen.

Kilde: Finansdepartementet

Hovedtrekkene i utviklingen som ligger til grunn for tabellen, er:

Sykepenger Det har vært betydelige svingninger i sykefraværet i perioden. Sykefraværet økte fra 2005 til 2006. Gjennom 2007 var sykefraværet relativt stabilt, før det igjen økte i 2008 og spesielt i 2009. I 2010 var det en betydelig nedgang i sykefraværet sammenlignet med året før. Nedgangen fortsatte i 2011 og inn i første halvår 2012. For 2013 legges det til grunn 1 pst. vekst i det trygdefinansierte fraværet per sysselsatt. Realveksten i sykepengeutgiftene påvirkes også av sysselsettingen. I 2012 og 2013 anslås realveksten i folketrygdens sykepengeutgifter til hhv. -2 pst. og 2,1 pst.

Arbeidsavklaringspenger Fra 1. mars 2010 er rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad slått sammen under betegnelsen arbeidsavklaringspenger. Disse ytelsene er derfor gruppert sammen under arbeidsavklaringspenger for hele tidsperioden tabellen dekker. Utgiftene til tidsbegrenset uførestønad økte årlig fram til innføringen av arbeidsavklaringspenger. Utgiftene til attføringspenger falt i perioden 2006-2008, antakelig som følge av lavere sykefravær i årene før 2006. I 2009 økte utgiftene til rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad samlet sett med 3,3 mrd. 2013-kroner, tilsvarende 10,6 pst. Utgiftene til alle tre ordninger økte. Det må ses i sammenheng med utviklingen på arbeidsmarkedet og veksten i sykefraværet. I 2010 økte utgiftene med 7 pst., som antas å være knyttet til overgangen til nytt regelverk. Utgiftene anslås nå å reduseres med 3 pst. reelt i 2012, mens det forventes små endringer fra 2012 til 2013.

Uførepensjon Utgiftene til varig uførepensjon følger i stor grad utviklingen i antall mottakere. Antallet uførepensjonister var relativt stabilt i perioden 2006-2009. Veksten på uføreområdet i denne perioden var hovedsakelig innenfor tidsbegrenset uførestønad. Realveksten i 2010 og 2011 er i tråd med den demografiske utviklingen i befolkningen. I 2012 anslås det en spesielt høy overgang til uførepensjon fra arbeidsavklaringspenger. Det skyldes at vedtakene til mange tidligere mottakere av tidsbegrenset uførestønad opphørte i desember 2011. I 2013 forventes utgiftsveksten på uføreområdet igjen å følge den demografiske utviklingen i befolkningen.

Alderspensjon I perioden 2006-2009 økte antall alderspensjonister relativt svakt, med 4 000 personer i året. Utgiftsveksten i denne perioden skyldtes hovedsakelig økte tilleggspensjoner og opptrappingen av minstepensjonen i perioden 2008-2010. Fra 2010 har veksten i antall alderspensjonister over 67 år vært økende. Fra 2012 anslås antallet å øke med 20 000 personer årlig. Fra 2010 til 2011 økte utgiftene til alderspensjon med vel 9,5 mrd. 2013-kroner, tilsvarende 7,2 pst. Utgiftsveksten skyldes i stor grad flere tidligpensjonister som følge av at det fra 2011 ble mulig å ta ut alderspensjon fra fylte 62 år. Også i 2012 og 2013 forventes det høy realvekst. I årene framover vil utgiftene til alderspensjoner fortsette å øke kraftig. Dette skyldes både at antallet alderspensjonister øker og at de nye pensjonistene har høyere opptjent pensjon enn gjennomsnittet for de eksisterende alderspensjonistene.

Enslige forsørgere og etterlatte Utgiftene til enslige forsørgere og etterlatte har vært reelt avtakende i hele perioden. Fra 2006 til 2008 var det en nedgang i antall mottakere av overgangsstønad. Nedgangen kan knyttes både til den positive utviklingen på arbeidsmarkedet og til den økte barnehagedekningen i denne perioden. Etter noe vekst i 2009 og 2010, falt antall mottakere igjen i 2011. Andelen mottakere med redusert overgangsstønad som følge av høy arbeidsinntekt, har økt gjennom hele perioden. Utgiftene til etterlattepensjoner har falt, bl.a. som følge av økt yrkesdeltakelse blant kvinner. For 2012 og 2013 anslås en samlet nedgang i folketrygdens utgifter til enslige forsørgere og etterlatte på hhv. 6,4 pst. og 3,8 pst.

Foreldrepenger Det har vært realvekst i utgiftene til foreldrepenger gjennom hele perioden. Dette skyldes blant annet flere utvidelser av foreldrepengeordningen, økt yrkesdeltakelse blant mødre som har ført til at flere har rett til foreldrepenger, og at økt uttak blant fedre har gitt høyere gjennomsnittlig utbetalingsgrunnlag enn tidligere. Det forventes at utgiftene til foreldrepenger vil øke med 4,1 pst. reelt i 2013.

Medisiner og hjelpemidler I 2013 forventes det høyere utgifter også på legemiddelområdet. Dette skyldes først og fremst en forventet volumvekst på 8 pst. Ulike prisregulerende tiltak har imidlertid bidratt til å dempe veksten i utgiftene til legemidler de siste årene. Blant annet har den årlige maksimalprisreguleringen av reseptpliktige legemidler og trinnprismodellen for generiske legemidler gitt betydelige innsparinger. Grunnet raskere oppgjør mellom helsepersonell, apotek og helseøkonomiforvaltningen som følge av innføringen av automatisk frikort, har etterslepet i utgiftene fra 2010 til 2011 blitt redusert. Utgiftsreduksjonen for legemidler og hjelpemidler fra 2010 til 2011 må ses i sammenheng med dette. Fra 2011 til 2012 anslås imidlertid utgiftene til medisiner og hjelpemidler samlet å øke med 3,6 pst. Det anslås at utgiftene øker med ytterligere 4,2 pst. fra 2012 til 2013.

Andre helseformål Utgiftene til andre helseformål anslås å øke reelt med 20 pst. fra 2006 til 2013. Vekstraten har imidlertid variert betydelig. Veksten er særlig knyttet til egenandelstak 1, innføringen av automatisk frikort, refusjon for legetjenester og tannlegehjelp. Det anslås en realvekst på 2,2 pst. i utgiftene til andre helseformål fra 2012 til 2013.

5.2 Folketrygdens finansieringsbehov

Folketrygdens utgifter inngår i budsjettet på linje med andre utgifter, men er på inntektssiden formelt knyttet til de store avgiftsordningene (arbeidsgiveravgift og trygdeavgift) og enkelte gebyrer og refusjoner mv., jf. folketrygdloven 28. februar 1997 nr. 19, del VIII, Finansielle bestemmelser.

Folketrygdens inntekter i 2013 anslås til 267 336,7 mill. kroner, med følgende hovedelementer: Trygdeavgift på 110 700 mill. kroner (jf. kap. 5700, post 71), arbeidsgiveravgift på 154 500 mill. kroner (jf. kap. 5700, post 72), samt enkelte mindre inntekter på til sammen 2 136,7 mill. kroner (vederlag, gebyrer, ulike refusjoner, dividende mv., jf. kapitlene 5701, 5704 og 5705). Utgiftene utgjør som opplyst i avsnitt 5.1, til sammen 369 335,8 mill. kroner.

Differansen mellom folketrygdens utgifter og inntekter innebærer et beregnet finansieringsbehov for folketrygden i 2013 på 101 999,2 mill. kroner. En del av dekningen av folketrygdens utgifter skal skje gjennom tilskudd fra staten, dvs. uten henvisning til de store avgiftsordningene eller andre spesifiserte inntekter, jf. folketrygdloven § 23-10 tredje ledd. Utgiftene som dekkes ved direkte overføringer fra staten er anslått til 16 935,1 mill. kroner for 2013, jf. romertallsvedtak II, Folketrygden.

6 Bestillingsfullmakt, tilsagnsfullmakt og garantifullmakt

6.1 Bestillings- og tilsagnsfullmakter

I statsbudsjettet for 2013 foreslås det bestillings- og tilsagnsfullmakter for i alt 47 626 mill. kroner, mot 48 853 mill. kroner i 2012.

Forslagene til bestillingsfullmakter utgjør i alt 28 326 mill. kroner, mot 25 963 mill. kroner i 2012. Under Forsvarsdepartementet foreslås det bestillingsfullmakter på 26 472 mill. kroner, mot 24 472 mill. kroner i 2012. Det fremmes forslag om tilsagnsfullmakter på i alt 19 300 mill. kroner, mot 22 889 mill. kroner i 2012. Utover fullmaktene i tabell 6.1, foreslås det enkelte tilsagnsfullmakter uten en beløpsramme. Det gjelder blant annet en fullmakt som hjemler at Statens lånekasse for utdanning kan gi tilsagn om støtte for vårhalvåret 2014 etter de samme satser som for høsthalvåret 2013.

Oversikt over bestillingsfullmakter og tilsagnsfullmakter

1 000 kroner

Kap

Post

Betegnelse

Bestillings-fullmakt

Tilsagns-fullmakt

117

EØS-finansieringsordningene

75

EØS-finansieringsordningen 2009-2014

5 237 300

76

Den norske finansieringsordningen 2009-2014

4 432 200

161

Næringsutvikling

70

Næringsutvikling

350 000

165

Forskning, kompetanseheving og evaluering

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

392 000

166

Miljø og bærekraftig utvikling mv.

73

Klima- og skogsatsingen

632 000

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

30 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

20 000

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

184 000

320

Allmenne kulturformål

73

Nasjonale kulturbygg

475 300

322

Billedkunst, kunsthåndverk og offentlig rom

50

Kunst i offentlige rom

40 200

328

Museums- og andre kulturvernformål

78

Ymse faste tiltak

7 400

440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten:

01

Driftsutgifter

40 000

490

Utlendingsdirektoratet:

71

Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i mottak og informasjon til au pairer

3 000

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger

50 000

551

Regional utvikling og nyskaping:

61

Næringsrettede midler til regional utvikling, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

100 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

74

Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling

19 600

76

Tilskudd til utleieboliger

366 100

77

Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet

25 300

78

Boligsosialt kompetansetilskudd

98 400

586

Tilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser

64

Investeringstilskudd

2 671 050

634

Arbeidsmarkedstiltak:

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 538 800

77

Varig tilrettelagt arbeid

695 600

710

Nasjonalt folkehelseinstitutt:

21

Spesielle driftsutgifter

180 000

761

Omsorgstjeneste:

79

Andre tilskudd

1 000

920

Norges forskningsråd:

50

Tilskudd

37 500

1062

Kystverket:

30

Nyanlegg og større vedlikehold

588 400

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

3 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg

20 000

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade, erstatninger

52 000

1350

Jernbaneverket:

23, 25 og 30

Drift, vedlikehold og investeringer

800 000

1350

30

Innvesteringer i linje

10 000

1426

Statens naturoppsyn:

30

Tiltak i verneområder

7 000

1427

Direktoratet for naturforvaltning:

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder

55 000

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner

9 900

34

Statlige erverv, nasjonalparker

37 000

35

Statlige erverv, nytt skogvern

116 400

76

Nasjonalparksentre og andre naturinformasjonssentre

2 000

79

Kompensasjon ved flytting av oppdrettsanlegg

2 250

1429

Riksantikvaren:

72

Vern og sikring av fredete og verneverdige kulturminner og kulturmiljøer

35 000

73

Brannsikring og beredskapstiltak

2 000

74

Fartøyvern

12 000

1465

Statens kartverk

30

Geodesiobservatoriet i Ny-Ålesund

150 400

1602

Finanstilsynet

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

10 000

1610

Toll- og avgiftsetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 000

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

30 000

1634

Statens innkrevingssentral

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

5 000

1700

Forsvarsdepartementet:

73

Forskning og utvikling

40 000

1720

Felles ledelse og kommandoapparat

01

Driftsutgifter

30 000

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben:

01

Driftsutgifter

80 000

1731

Hæren:

01

Driftsutgifter

600 000

1732

Sjøforsvaret:

01

Driftsutgifter

100 000

1733

Luftforsvaret:

01

Driftsutgifter

600 000

1734

Heimevernet:

01

Driftsutgifter

825 000

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon:

01

Driftsutgifter

300 000

1760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg:

01

Driftsutgifter

125 000

44

Fellesfinansierte bygge- og anleggsarbeider, nasjonalfinansiert andel

115 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

17 000 000

48

Fellesfinansierte bygge- og anleggsarbeider, fellesfinansiert andel

165 000

1761

Nye kampfly med baseløsning

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

3 500 000

1790

Kystvakten:

01

Driftsutgifter

2 900 000

1791

Redningshelikoptertjenesten:

01

Driftsutgifter

75 000

1792

Norske styrker i utlandet:

01

Driftsutgifter

55 000

1795

Kulturelle og allmennyttige formål

01

Driftsutgifter

2 000

1825

Energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi:

50

Overføring til Energifondet

400 000

2421

Innovasjon Norge:

72

Forsknings- og utviklingskontrakter

100 000

Kilde: Finansdepartementet

6.2 Statlige garantier

For 2013 bes det om fullmakt til å gi nye garantier innenfor følgende totale garantirammer under disse ordningene:

Utenriksdepartementet

Import fra utviklingsland

50 mill. kroner

Nærings- og handelsdepartementet

Innovasjon Norge

178 mill. kroner

GIEK

Alminnelig garantiordning

135 000 mill. kroner

Eksport/investering i Utviklingsland

3 150 mill. kroner

Byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien

5 000 mill. kroner

Garantiordning for langsiktige kraftavtaler

20 000 mill. kroner

Fiskeri- og kystdepartementet

Innovasjon Norge

Samlet ramme for garantiavtale med Norges Råfiskelag

320 mill.kroner

Finansdepartementet

Den nordiske investeringsbank

Grunnkapital til Den nordiske investeringsbank

1 244 mill. euro

Prosjektinvesteringslån

341 mill. euro

Miljølån

64 mill. euro

Olje- og energidepartementet

Gassco AS

1 000 mill. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Det vises for øvrig til spesifisert oversikt over statens garantiansvar og utbetalinger i 2011 i Meld. St.. 3 (2011-2012) Statsrekneskapen 2011, vedlegg 4.

Økonomireglementet for staten med tilhørende utfyllende bestemmelser fastsetter normalvilkår for statlige garantier. Normalvilkårene er basert på tidligere generelle behandlinger i Stortinget av garantisaker, senest på grunnlag av Dokument nr. 3:6 (1995-96), jf. Innst. S. nr. 218 (1995-96). Stortinget har imidlertid akseptert unntak fra normalvilkårene for flere av de eksisterende ordningene. Det forutsettes at de tidligere godtatte unntakene kan legges til grunn også for garantier som gis i 2013. Vilkårene for de enkelte garantiordningene omtales i departementenes fagproposisjoner.

7 Gjennomføringen av inneværende års budsjett

I dette kapitlet gis det en oversikt over gjennomføringen av inneværende års budsjett basert på anslag på regnskap 2012. I tillegg gis det en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2012.

7.1 Anslag på regnskap 2012

7.1.1 Statsbudsjettets utgifter

Anslag på regnskap for utgiftsbevilgningene i statsbudsjettet utgjør nå 1 497,6 mrd. kroner for 2012. Da er lånetransaksjoner og overføringer til Statens pensjonsfond utland inkludert. Anslaget er 44,3 mrd. kroner høyere enn Saldert budsjett 2012. Den viktigste grunnen til økningen er at overføringen til Statens pensjonsfond utland anslås å øke med 35,1 mrd. kroner, jf. nærmere omtale i pkt. 7.1.4 nedenfor.

Utenom petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og overføringen til Statens pensjonsfond utland, anslås imidlertid utgiftene å gå ned 4,5 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2012.

Utgiftene ble satt opp med 0,1 mrd. kroner i proposisjoner fremmet før Revidert nasjonalbudsjett 2012. Dette gjaldt blant annet merutgifter til rettsaken etter angrepene 22. juli 2011. I Revidert nasjonalbudsjett 2012 ble utgiftene dagpenger og renter satt ned med 1 mrd. kroner. De største reduksjonene gjaldt anslagsendringer i folketrygden, Nødnett, tilskudd til Statens pensjonskasse og teknologisenteret på Mongstad. På enkelte områder ble utgiftene økt. Dette gjaldt først og fremst gjenanskaffelse av et Hercules transportfly, sikringstiltak mv. i regjeringskvartalet og ved erstatningslokaler for departementene, pensjonskostnader i private og offentlige helseinstitusjoner og refusjon for barnevernsutgifter. Videre ble utgiftene til dagpenger satt ned med 1 mrd. kroner, mens renteutgiftene ble anslått 2,9 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2012.

I anslag på regnskap 2012 er anslagene for dagpenger og renteutgifter oppdatert. Dagpengene anslås nå å gå ned med ytterligere 200 mill. kroner sammenlignet med Revidert budsjett 2012, eller med vel 1,2 mrd. kroner i forhold til Saldert budsjett 2012. Renteutgiftene går nå ned med 2,4 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2012. Dette skyldes i hovedsak lavere rentenivå. Utover dette er det i anslag på regnskap 2012 lagt til grunn at tilleggsbevilgninger som fremmes i andre halvår, og som isolert sett bidrar til å svekke budsjettbalansen, dekkes ved tilsvarende nedsettelse av tilfeldige utgifter.

Tabell 7.1 Statsbudsjettets utgifter

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Endring fra Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Driftsutgifter

148 713

-4 085

144 627

Nybygg, anlegg mv.

54 159

1 307

55 466

Overføringer til andre

1 154 877

34 394

1 189 271

Utlån, gjeldsavdrag mv.

95 539

12 690

108 229

Sum utgifter

1 453 287

44 306

1 497 593

Kilde: Finansdepartementet

I Saldert budsjett 2012 ble det bevilget 11,3 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. I anslag på regnskap er det lagt til grunn at bevilgningene til lønnsoppgjøret i staten og trygdeoppgjøret mv. dekkes ved reduksjon av dette kapitlet. Trygdeoppgjøret mv. er nå gjennomført. De bevilgningsmessige konsekvensene av dette er i anslag på regnskap fordelt på en rekke kapitler og poster. Dette bidrar til å forklare at nivået på driftsutgiftene er redusert i forhold til Saldert budsjett 2012. Kap. 2309 er bevilget som driftsutgifter, mens merutgiftene knyttet til trygdeoppgjøret isolert sett øker overføringene på statsbudsjettet.

I nysalderingsproposisjonen som fremmes senere i høst, vil det bli gjort rede for fordelingen av lønnsoppgjøret på kapittel og post, og fremmet forslag om nedsettelse av bevilgningen på kap. 2309.

7.1.2 Statsbudsjettets inntekter

De samlede inntektene på statsbudsjettet for 2012 anslås nå til 1 544,7 mrd. kroner medregnet lånetransaksjoner og overføringen fra Statens pensjonsfond utland. Dette er en økning på 33,6 mrd. kroner i forhold til Saldert budsjett 2012. Økningen skyldes i stor grad at anslagene for inntekter fra petroleumsvirksomheten er satt opp med 36,1 mrd. kroner. I tillegg er anslagene for skatte- og avgiftsinntekter fra Fastlands-Norge økt med om lag 7,4 mrd. kroner. I motsatt retning trekker redusert overføring fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet som følge av at det oljekorrigerte budsjettunderskuddet nå anslås å bli 8,9 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2012.

Inntekter utenom petroleumsinntekter, lånetransaksjoner og overføring fra Statens pensjonsfond utland anslås nå å bli 4,4 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2012. De reviderte tallene for 2012 er basert på en gjennomgang av statistikken for innbetalte skatter og avgifter hittil i år, samt nye anslag for bl.a. sysselsetting, etterspørsel og lønns- og prisvekst. Som nevnt ovenfor utgjør høyere inntekter fra skatter og avgifter fra Fastlands-Norge 7,4 mrd. kroner av dette. Anslaget for direkte skatter og folketrygdavgifter er økt med til sammen 14,5 mrd. kroner. Inntektene fra merverdiavgiften er redusert med 3,1 mrd. kroner, mens øvrige særavgifter og toll samlet sett er satt ned med 4 mrd. kroner.

Tabell 7.2 Statsbudsjettets inntekter

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Endring fra Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Driftsinntekter

128 986

33 968

162 954

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

19 360

1 297

20 657

Skatter, avgifter og andre overføringer

1 209 403

-3 650

1 205 753

Tilbakebetalinger mv.

153 402

1 973

155 375

Sum inntekter

1 511 150

33 589

1 544 739

Kilde: Finansdepartementet

Statens renteinntekter anslås nå 2,6 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2012 som i hovedsak skyldes lavere rentenivå. Inntekter utenom skatter, avgifter og renter anslås nå 0,4 mrd. kroner lavere sammenlignet anslaget fra i fjor. Det er kun små endringer i inntektsanslagene siden Revidert nasjonalbudsjett 2012. Etter at Stortinget vedtok budsjettet for 2012 i fjor høst er utbyttebetalingene utenom Statoil ASA redusert med 1,1 mrd. kroner.

Tilbakebetalinger på lån mv. forventes nå å bli 155,4 mrd. kroner, som er 2,0 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2012. Det gjelder i første rekke tilbakebetalingene fra Eksportkreditt Norge AS på 1,2 mrd. kroner. Tilbakebetalingene innen boliglånsordningen i Statens pensjonskasse øker noe.

7.1.3 Folketrygdens utgifter, inntekter og finansieringsbehov

Folketrygdens inntekter og utgifter medregnes i statsbudsjettet. Folketrygdens finansieringsbehov, som framkommer ved at folketrygdens inntekter bare delvis finansierer folketrygdens utgifter, dekkes ved et statstilskudd fastsatt gjennom et eget vedtak. Ved salderingen av statsbudsjettet for 2012 samtykket Stortinget i at finansieringsbehovet ble dekket.

Folketrygdens utgifter anslås å øke med 0,9 mrd. kroner, mens folketrygdens inntekter fra trygdeavgiften og arbeidsgiveravgiften anslås å bli 4,9 mrd. kroner høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2012.

Folketrygdens finansieringsbehov anslås nå til 96,8 mrd. kroner i 2012. I nysalderingsproposisjonen vil det bli fremmet forslag til vedtak om folketrygdens finansieringsbehov i 2012 basert på anslagsendringer mv. gjennom året.

7.1.4 Petroleumsvirksomhetens utgifter og inntekter

Oversikt over petroleumsvirksomhetens utgifter og inntekter

Petroleumsvirksomhetens inntekter fratrukket utgifter gir netto kontantstrøm fra virksomheten. Hva som inngår i petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter er fastsatt i § 3 i lov om Statens pensjonsfond.

Tabell 7.3 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Endring fra Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Inntekter SDØE

135 600

34 300

169 900

-

Utgifter SDØE

25 000

1 000

26 000

-

Fjerningsutgifter på kontinentalsokkelen

2

-1

2

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

227 740

1 265

229 005

+

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

13 353

534

13 887

=

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

351 691

35 100

386 790

Kilde: Finansdepartementet

Petroleumsutgifter

Utgiftene til petroleumsvirksomhet består av andelen av investeringer på sokkelen som dekkes av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (SDØE) og utgifter knyttet til disponering av innretninger på sokkelen.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten anslås nå til 26 mrd. kroner i 2012. Dette er 1,0 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2012, og gjelder økte investeringsutgifter under SDØE.

Petroleumsinntekter

Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter. Inntektene anslås til 169,9 mrd. kroner i 2012. I Saldert budsjett 2012 var inntektene fra SDØE anslått til 135,6 mrd. kroner, noe som innebærer at anslaget er økt med 34,3 mrd. kroner. Videre omfatter inntektene fra petroleumsvirksomheten skatt og avgift på utvinning, samt aksjeutbytte fra Statoil ASA. Staten har i 2012 mottatt utbytte på 13,9 mrd. kroner fra Statoil ASA. Dette er 0,5 mrd. kroner høyere enn anslått i Saldert budsjett 2012. Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås nå til 229,0 mrd. kroner, som er 1,3 mrd. kroner høyere enn anslaget fra Saldert budsjett 2012.

Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet til Statens pensjonsfond utland. Nettoinntektene fra petroleumsvirksomheten i 2012 anslås å bli 386,8 mrd. kroner. Det er 35,1 mrd. kroner høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2012.

Samlet overføring fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet er i Saldert budsjett 2012 satt til 120,2 mrd. kroner. Det oljekorrigerte underskuddet for 2012 anslås nå til 111,3 mrd. kroner, som er en reduksjon på 8,9 mrd. kroner.

Anslaget for det oljekorrigerte underskuddet i 2012 er fortsatt usikkert. I nysalderingsproposisjonen vil det bli fremmet oppdaterte anslag for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2012 og eventuelt forslag om endret overføring fra Statens pensjonsfond utland til statskassen i 2012.

Kapitalen i Statens pensjonsfond utland anslås nå til 3 793 mrd. kroner ved utløpet av 2012, mens kapitalen i Statens pensjonsfond Norge anslås til 138 mrd. kroner. Samlet anslås dermed kapitalen i Statens pensjonsfond til 3 931 mrd. kroner ved utløpet av 2012.

Tabell 7.4 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2012

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Endring fra Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

351 691

35 099

386 790

-

Overført til statskassen

120 247

-8 902

111 346

+

Renteinntekter og utbytte fra Statens pensjonsfond

114 300

-5 500

108 800

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

345 743

38 501

384 244

Kilde: Finansdepartementet

7.1.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Statsbudsjettet gjøres opp i balanse etter tilbakeføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettets finansieringsbehov vil derfor være knyttet til netto utlån og gjeldsavdrag på tidligere opptatte lån utenom overføringer til Statens pensjonsfond utland. I Saldert budsjett 2012 ble brutto finansieringsbehov anslått til -57,9 mrd. kroner. Brutto finansieringsbehov anslås nå til -47,1 mrd. kroner. Endringen fra Saldert budsjett 2012 skyldes i hovedsak økte utlån under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportkreditt Norge AS.

Tabell 7.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Endring fra Saldert budsjett 2012

Anslag på regnskap 2012

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføringer fra Statens pensjonsfond utland)

1 237 501

40 518

1 278 019

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 357 748

31 616

1 389 364

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-120 247

8 902

-111 346

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

120 247

-8 902

111 346

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0

0
0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

95 539

12 690

108 229

7.

Tilbakebetalinger mv. utenom lånetransaksjoner til Statens pensjonsfond utland

153 402

1 973

155 375

8.

Utlån mv., netto (6-7)

-57 863

10 717

-47 146

9.

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

-57 863

10 717

-47 146

Kilde: Finansdepartementet

7.2 Statsregnskapet medregnet folketrygden for første halvår 2012

Dette avsnittet gir en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2012. Regnskapstallene er sammenstilt med Saldert budsjett 2012. Tabellene i avsnittet viser også hvor stor andel av bevilgningen i Saldert budsjett 2012 som er regnskapsført. Anslagsendringer og bevilgninger som er vedtatt etter at budsjettet ble saldert i Stortinget i fjor høst, inngår således ikke i andelen av bevilgninger som er regnskapsført.

7.2.1 Statsbudsjettets utgifter og inntekter

Statsregnskapet medregnet folketrygden viser at det per 30. juni 2012 er regnskapsført utgifter på 693,4 mrd. kroner. Det utgjør 47,7 pst. av bevilgningene. Tabell 7.6 viser hvordan beløpet fordeler seg på utgiftsarter.

Tabell 7.6 Statsbudsjettets utgifter

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Regnskap per 30.06.2012

Regnskap i pst. av bevilgning

Driftsutgifter

148 713

67 915

45,7

Nybygg, anlegg mv.

54 159

23 307

43,0

Overføringer til andre

1 154 877

537 105

46,5

Utlån, gjeldsavdrag mv.

95 539

65 083

68,1

Sum utgifter

1 453 287

693 410

47,7

Kilde: Kilde: Finansdepartementet

De totale inntektene medregnet lånetransaksjoner utgjør 803,9 mrd. kroner i perioden 1. januar - 30. juni 2012. Det tilsvarer 53,2 pst. av budsjetterte inntekter. Tabell 7.7 viser hvordan inntektene fordeler seg etter art.

Tabell 7.7 Statsbudsjettets inntekter

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Regnskap per 30.06.2012

Regnskap i pst. av bevilgning

Driftsinntekter

128 986

95 232

73,8

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

19 360

10 480

54,1

Skatter, avgifter og andre overføringer

1 209 403

580 065

48,0

Tilbakebetalinger mv.

153 402

118 107

77,0

Sum inntekter

1 511 150

803 883

53,2

Kilde: Finansdepartementet

7.2.2 Petroleumsvirksomhetens utgifter og inntekter

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten utgjør 209,6 mrd. kroner i perioden 1. januar - 30. juni 2012. Det tilsvarer 59,6 pst. av budsjettert netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Tabell 7.8 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Regnskap per 30.06.2012

Regnskap i pst. av bevilgning

Inntekter SDØE

135 600

97 552

71,9

-

Utgifter SDØE

25 000

12 321

49,3

-

Fjerningsutgifter på kontinentalsokkelen

2

0

0

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

227 740

110 444

48,5

+

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

13 353

13 887

104,0

=

Netto kontantstrøm

351 691

209 561

59,6

Kilde: Finansdepartementet

7.2.3 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Regnskapet per 30. juni 2012 viser et brutto finansieringsbehov på -53,0 mrd. kroner.

Tabell 7.9 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mill. kroner

Saldert budsjett 2012

Regnskap per 30.06.2012

Regnskap i pst. av bevilgning

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføringer fra Statens pensjonsfond utland)

1 237 501

685 777

55,4

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 357 748

628 327

46,3

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-120 247

57 450

-47,8

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

120 247

-57 450

-47,8

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0

0

0

Utlån, gjeldsavdrag mv.

95 539

65 083

68,1

Tilbakebetalinger mv. utenom lånetransaksjoner til Statens pensjonsfond utland

153 402

118 107

77,0

Utlån mv., netto (6-7)

-57 863

-53 023

91,6

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

-57 863

-53 023

91,6

Kilde: Finansdepartementet

For nærmere detaljer vedrørende statsregnskapet for første halvår 2012 vises det til tabellene i vedlegg 2.

8 Utviklingstrekk på statsbudsjettets utgiftsside i perioden 2004-2012

8.1 Innledning

I dette kapitlet omtales utgiftsutviklingen innenfor ulike formål i perioden 2004-2012 målt i faste 2012-priser. Beregningene tar utgangspunkt i tall fra statsregnskapet og det er i hovedsak korrigert for endringer i statsbudsjettets inndeling. Beregningen er basert på kontoplanen for 2012, jf. nærmere omtale av datagrunnlaget og beregningsmetoden i boks 8.1.

Endringer i statsbudsjettets utgifter fra et år til et annet reflekterer dels nye politiske prioriteringer og dels endrede utbetalinger til å videreføre etablerte regelstyrte overføringsordninger eller andre lovfestede forpliktelser. I tillegg til bevilgninger over statsbudsjettet er skatter og avgifter viktige virkemidler i det årlige budsjettopplegget. Utviklingen i statens utgifter kan derfor gi et misvisende uttrykk for utviklingen og prioriteringen av områder der skatte- og avgiftspolitikken er viktig for de totale rammevilkårene. Enkeltområder kan videre vise sterk eller svak utgiftsvekst som følge av demografiske endringer og lovfestede forpliktelser som pensjons- og trygdeutbetalinger. Beregningsmåten som benyttes for å omgjøre tallene til faste priser, kan også påvirke resultatene av analysen.

Beregningene av realvekst gir uttrykk for ressursbruken og ikke på resultatet av politikken. På enkelte områder kan det skje store forbedringer uten økt ressursbruk, mens det på andre områder kan være motsatt.

Boks 8.1 Datagrunnlaget for beregningene

Grunnlagsdataene i dette avsnittet er hentet fra offisielle regnskaper og budsjetter hvor det ikke er korrigert for de regnskapsmessige konsekvensene av funksjonsendringer mellom departementene, omlegginger i budsjetteringspraksis og omorganiseringer av statlige virksomheter. Videre kan det i enkelte tilfeller, på grunn av store overførte beløp mellom budsjettårene, merinntektsfullmakter o.l., være misvisende å sammenligne budsjettet i ett år med regnskapstall for foregående år. Det er derfor gjort en del korreksjoner i datamaterialet. Dette medfører at det for enkelte områder ikke er samsvar mellom de tallene som er brukt her og de som finnes i andre offisielle dokumenter.

Alle beløp er oppgitt i faste 2012-priser. For årene 2004-2011 er det tatt utgangspunkt i regnskapstall, mens 2012-tallene er budsjettets stilling inkludert tilleggsbevilgninger i 1. halvår 2012. Realveksten er beregnet ved hjelp av en rekke prisindekser hentet fra Statistisk sentralbyrås nasjonalregnskapstall og Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene. De ulike prisindeksene er valgt for å gi et best mulig uttrykk for utgiftsveksten gitt sammensetningen av utgifter på de ulike formålsgruppene. Deflatorene som er benyttet i beregningene er imidlertid relativt brede, og kan således ikke være presise for enkeltområder. Tallene for realvekst vil i disse tilfellene ikke gi et fullt ut dekkende uttrykk for ressursinnsatsen de enkelte år målt i faste priser. Videre vil ikke utgiftsendringer som skyldes endrede realpriser komme til uttrykk i slike fastprisberegninger.

For noen bevilgninger har det vært nødvendig å foreta en skjønnsmessig gruppering. Lånetransaksjoner er holdt utenfor beregningene. Det er i hovedsak korrigert for endringer i kontoplanen. Endringer i regnskapsføring og finansieringsmåte er korrigert i de tilfeller hvor grunnlagsdata er tilgjengelig. Det gjelder f.eks. overgang til nettobudsjettering og omdanning av statlige virksomheter.

Ettersom velferdsordninger som barnehage, grunnskole, primærhelsetilbud og eldreomsorg i hovedsak finansieres av kommunene, vil beregningene for disse områdene ikke gi et helhetlig uttrykk for den offentlige ressursbruken. Det er ikke gjort forsøk på å fordele rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner på de enkelte utgiftsformålene. Fra 2011 er de øremerkede tilskuddene til barnehager innlemmet i rammetilskuddene til kommunesektoren. Det innebærer at den sterke veksten i utgiftene til barnehager ikke lenger framkommer i realvekstberegningene for familie- og forbrukerformål.

I de senere år er det foretatt større endringer i oppgavefordelingen mellom staten og kommunene/fylkeskommunene, særlig på samferdselsområde som del av forvaltningsreformen. Det har også vært en reduksjon av skattenes andel av samlede inntekter for kommunene/fylkeskommunene de siste årene. Disse endringene er det i hovedsak ikke korrigert for i beregningene.

8.2 Utgiftsveksten i perioden 2004-2012 fordelt på formål

Figur 8.1 viser BNP-veksten for Fastlands-Norge og statsbudsjettets reelle, underliggende utgiftsvekst i perioden 2004-2012. Som det går fram av figuren var BNP-veksten for Fastlands-Norge særlig sterk i årene fra 2004 til 2007. I denne perioden var den reelle veksten i statsbudsjettets utgifter vesentlig lavere enn veksten i BNP for Fastlands-Norge. Som følge av finanskrisen og det markerte tilbakeslaget i norsk og internasjonal økonomi, falt veksten i Fastlands-Norge fra om lag 5,3 pst. i 2007 til om lag 1,5 pst. i 2008. Fra 2008 til 2009 falt BNP for Fastlands-Norge med om lag 1,6 pst. Etter det kraftige konjunkturomslaget i 2008 ble det iverksatt en rekke tiltak for å dempe tilbakeslaget i økonomien og for å stimulere sysselsettingen. Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2008 til 2009 var på hele 5,5 pst. Siden sommeren 2009 har det igjen vært god vekst i norsk økonomi. For 2012 anslås det nå en vekst på 3,7 pst., mens den reelle, underliggende utgiftsveksten fra 2011 til 2012 anslås noe lavere enn dette.

Figur 8.1 Reell, underliggende utgiftsvekst på statsbudsjettet og BNP-vekst for Fastlands-Norge. Regnskap 2004-2011. Anslag på regnskap 2012

Kilde: Finansdepartementet, Statistisk sentralbyrå

Tabell 8.1 og figur 8.2 viser årlig realvekst oppgitt i prosent fordelt på politikkområder. Figur 8.3 viser utgiftenes størrelse i 2012.

Tabell 8.1 Bevilgninger over statsbudsjettet i mrd. kroner fordelt på politikkområder i faste 2012-priser (2004, 2008 og 2012) og gjennomsnittlig årlig realvekst 2004-2012 i prosent

Gjennomsnittlig årlig realvekst

Politikkområde

2004

2008

2012

2004-2008

2008-2012

2004-2012

Fellesadministrasjon

20,5

22,3

22,5

2,1

0,3

1,2

Internasjonal bistand (ekskl. flyktninger i Norge)

16,7

23,3

26,4

8,7

3,2

5,9

Militært forsvar og sivil beredskap

43,7

39,1

42,6

-2,7

2,2

-0,3

Justissektoren

19,2

20,6

23,7

1,8

3,6

2,7

Utdanning og forskning

48,5

49,4

52,2

0,4

1,4

0,9

Kirke og kultur

8,6

10,4

12,0

4,9

3,6

4,3

Trygder, pensjoner og arbeidsliv

300,7

305,5

342,3

0,4

2,9

1,6

Helse og sosialomsorg

127,1

138,6

153,5

2,2

2,6

2,4

Spesialisthelsetjenesten

87,3

98,6

106,8

3,1

2,0

2,5

Helse og sosial utenom spesialisthelsetjenesten

39,7

40,0

46,6

0,2

3,9

2,0

Familie og forbruker

48,9

45,5

47,2

-1,8

0,9

-0,5

Miljøvern og fornybar energi

5,2

7,0

11,0

7,8

11,9

9,8

Næringsstøtte og distriktspolitikk

34,0

31,9

32,4

-1,6

0,4

-0,6

Samferdsel

22,5

22,7

32,2

0,2

9,1

4,5

Petroleumsvirksomheten

19,3

22,7

27,0

4,1

4,5

4,3

Rammetilskudd til kommunesektoren

104,9

130,2

159,2

-

-

-

Renter på statsgjeld

16,8

17,7

14,9

-

-

-

Kilde: Finansdepartementet

Området fellesadministrasjon omfatter blant annet utgifter til Stortinget, Kongehuset og de departementene og underliggende etatene som har karakter av fellesadministrasjon. Eksempler på store utgiftsposter på dette området er utgifter til skatte- og avgiftsadministrasjon og deltakelse i internasjonale organisasjoner. I tillegg er tilskuddet til Svalbardbudsjettet inkludert her, selv om disse utgiftene gjelder en rekke formål. Statlig byggeaktivitet og Statsbygg er også inkludert i denne gruppen. Grunnet igangsettelse og avslutning av byggeprosjekter vil utgiftene til statlig byggevirksomhet kunne variere betydelig mellom enkeltår. I perioden 2004-2008 økte utgiftene til fellesadministrasjon med en gjennomsnittlig årlig vekst på 2,1 pst. Dette må særlig ses i lys av at utgiftene til EØS-finansieringsordningene økte kraftig mot slutten av denne perioden. I perioden 2008-2012 har gjennomsnittlig årlig vekst i utgiftene til fellesadministrasjon vært 0,3 pst.

Utgiftene til internasjonal bistand (ekskl. til flyktninger i Norge) har i perioden 2008-2012 økt med 5,9 pst. per år i gjennomsnitt. Det har vært et mål at bistanden skal utgjøre 1 pst. av bruttonasjonalinntekt (BNI). Dette målet ble nådd i budsjettforslaget for 2009, og også i Saldert budsjett 2012 utgjorde bistandsutgiftene 1 pst. av anslått BNI. Den kraftig veksten i BNI over perioden har gjort det nødvendig å prioritere en betydelig realvekst i utgiftene til bistand for å nå denne målsettingen. I årene 2004-2008 økte utgiftene med gjennomsnittlig 8,7 pst. per år, mens den gjennomsnittlige utgiftsveksten har vært lavere de senere årene. Dette må ses i lys av en svakere utvikling i BNI-veksten i siste del av perioden som følge av den internasjonale finanskrisen.

Deler av utgiftene til tiltak for flyktninger i Norge er godkjent som utviklingshjelp (ODA), og utgiftsføres over Utenriksdepartementets budsjett (kap. 167). Det faktiske ansvaret for disse tiltakene ligger imidlertid hos andre departementer (Justis- og beredskapsdepartementet, Kunnskapsdepartementet og Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet). Utgiftene til disse tiltakene føres over disse departementenes budsjetter og inntektsføres samtidig som en overføring fra Utenriksdepartementet. Flyktningutgiftene i Norge er derfor ikke inkludert i tallene for internasjonal bistand i tabell 8.1, selv om de inkluderes i det Norge rapporterer som ODA-godkjent bistand i tråd med OECDs kriterier. Utgiftene til flyktningtiltak i Norge gikk ned i årene etter 2004, men har deretter økt betydelig.

Utgiftene til militært forsvar og sivil beredskap har gått noe ned i perioden 2004-2012 sett under ett. Utgiftene til militært forsvar i Norge utgjør mesteparten av denne kategorien. Fra 2004 til 2008 ble utgiftene til militært forsvar i Norge redusert med om lag 3,1 pst. per år, mens det i den siste delen av perioden har vært en gjennomsnittlig vekst i utgiftene på om lag 2,5 pst. per år. Dette må ses i lys av oppfølgingen av langtidsplanen for Forsvaret for perioden 2009-2012.

Innenfor justissektoren har utgiftene økt med om lag 2,7 pst. per år i gjennomsnitt over hele perioden. Både politi og påtalemyndighet, domstolene og kriminalomsorgen har hatt betydelig vekst i utgiftene i perioden 2004-2012. Gjennomsnittlig årlig vekst innenfor justissektoren har imidlertid vært høyere i perioden 2008-2012 (3,6 pst.) enn i perioden 2004-2008 (1,8 pst.). I siste periode har også utbyggingen av Nødnett bidratt til den økte veksten i utgiftene.

Utgiftene i kategorien utdanning og forskning gjelder i all hovedsak bevilgninger på Kunnskapsdepartementets budsjett. I perioden 2004-2012 økte utgiftene med gjennomsnittlig 0,9 pst. per år. Det er særlig økte tilskudd til grunnopplæringen som bidrar til å forklare utgiftsveksten innenfor dette området. Til dette formålet har det vært en gjennomsnittlig vekst på 3,0 pst. per år for hele perioden sett under ett. Utgiftene til høyere utdanning har hatt en gjennomsnittlig vekst på 0,4 pst. per år. Samlet har utgiftene til studiestøtte gått ned fra 2004 til 2008, men deretter økt de senere årene. I perioden 2004-2012 sett under ett har gjennomsnittlig årlig vekst i utgiftene til studiestøtte vært 0,3 pst. Forskningsbevilgninger på andre departementers budsjetter inngår i hovedsak i øvrige politikkområder. Som mål på samlet ressursbruk innenfor forskningssektoren gir derfor tallene benyttet her begrenset informasjon. NIFU publiserer årlig en oversikt over nivået på de samlede bevilgningene til forskning og utvikling (FoU) på statsbudsjettet og utviklingen over tid. Basert på NIFUs analyser og Finansdepartementets anslag for Skattefunnordningen, har det vært en gjennomsnittlig realvekst i samlede FoU-bevilgninger i perioden 2005-2012 på 3,7 pst. per år.

Innenfor politikkområdet kirke og kultur har utgiftene økt med gjennomsnittlig 4,3 pst. per år. Økningen skyldes i hovedsak at utgiftene til kulturformål har økt med 5,1 pst. per år i gjennomsnitt. I første del av perioden skyldes deler av denne veksten etableringen av kompensasjonsordningen for merverdiavgift i forbindelse med innføring av merverdiavgift på tjenester. Mot slutten av perioden må veksten ses i sammenheng med økte bevilgninger for å gjennomføre Kulturløftet.

Figur 8.2 Årlig realvekst fordelt på politikkområder i perioden 2004-2012

Kilde: Finansdepartementet

Figur 8.3 Statsbudsjettets utgifter i 2012

Kilde: Finansdepartementet

Kategorien trygder, pensjoner og arbeidsliv omfatter utgifter til Statens pensjonskasse, Arbeids- og velferdsetaten, alderspensjon, ytelser til uførhet, arbeidsavklaringspenger, sykepenger og enkelte andre pensjoner, samt utgifter til arbeidsmarkedstiltak, dagpenger og tiltak for å bedre arbeidsmiljøet. Området er det største utgiftsområdet på statsbudsjettet. Utgiftene som inngår i denne kategorien økte med i gjennomsnitt 1,6 pst. per år i perioden 2004-2012. Ettersom utgiftene samlet sett er store, har utviklingen innenfor dette politikkområdet likevel bidratt vesentlig til den samlede veksten i statsbudsjettets utgifter. Utgiftsnivået i 2012 er knapt 42 mrd. kroner høyere enn i 2004 målt i 2012-priser. Av dette utgjør økte utgifter til alderspensjon i folketrygden alene knapt 37 mrd. kroner. Den høye veksten i perioden 2008-2012 må ses i sammenheng både med at større kull nå pensjoneres og at det fra 1. januar 2011 ble mulig å ta ut alderspensjonen fra fylte 62 år.

Helse og sosialomsorg består i hovedsak av utgifter til sykehusdrift, tiltak innen psykisk helsevern og på rusfeltet, statlig helseadministrasjon, medisiner, tiltak for eldre og funksjonshemmede, samt utgifter på innvandrings- og integreringsområdet. Siden 2004 har utgiftene i gjennomsnitt økt med om lag 2,4 pst. årlig. Utgiftene til spesialisthelsetjenesten har i perioden 2004-2012 hatt en gjennomsnittlig årlig vekst på 2,5 pst. Utgiftene til formålet utgjør om lag 2/3 av utgiftene innenfor kategorien helse- og sosialomsorg. Utgiftene til tiltak for eldre og funksjonshemmede har gått ned i perioden 2004-2012. At handlingsplanen for eldreomsorgen ble avsluttet i 2003, innebærer at utgiftene til tilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser falt de første årene i perioden. I siste del av perioden bidrar det nye investeringstilskuddet til at utgiftene til dette formålet igjen har økt. Utgiftene til legemidler øker over hele perioden. Utgiftene på innvandrings- og integreringsområdet økte i gjennomsnitt med 2,8 pst. per år fra 2004 til 2012. Utgiftsnivåene varierer imidlertid mye i løpet av perioden, blant annet som følge av variasjon i antallet asylsøkere de enkelte årene. De største utgiftspostene på innvandrings- og integreringsområdet er drift av statlige asylmottak og integreringstilskudd til kommunene.

Området familie og forbruker omfatter blant annet utgifter til barnetrygd, kontantstøtte, foreldrepenger, støtte til boligformål, statlig barnevern samt forbrukerpolitiske tiltak. Det har vært en betydelig reduksjon i utgiftene til barnetrygd og kontantstøtte, mens det har vært økte utgifter til barnevernet. Utgiftene til foreldrepenger øker også gjennom perioden, noe som bl.a. skyldes utvidede rettigheter. Fra 2011 er de øremerkede tilskuddene til drift av barnehager innlemmet i rammetilskuddet til kommunene. Dette bidrar til å redusere utgiftsnivået innenfor området familie og forbruker. Den sterke veksten i utgiftene til barnehager de senere årene framkommer derfor heller ikke. Medregnet utgiftene til barnehager som er innlemmet i rammetilskuddet til kommunene, utgjør de samlede bevilgningene til barnehageformål 30,3 mrd. kroner i 2012. Dette er 20,2 mrd. kroner mer enn i 2004 målt i løpende priser, og innebærer en årlig gjennomsnittlig realvekst på om lag 10,3 pst.

Miljøvern og fornybar energi består av utgifter til miljøtiltak under Miljøverndepartementet. Videre omfatter kategorien energi- og vassdragforvaltning (utenom petroleum), energiomlegging, klimatiltak og utgifter til forskning på budsjettområdene til Miljøverndepartementet og Olje- og energidepartementet, samt utgifter til kjøp av klimakvoter over Finansdepartementets budsjett. Utgiftene i denne kategorien har i perioden 2004-2012 hatt en gjennomsnittlig vekst på 9,8 pst. per år. Det har vært en særlig sterk vekst i andre halvdel av perioden, med en årlig vekst på 11,9 pst. Dette skyldes blant annet at det er bevilget betydelige midler til energiomlegging og klimatiltak på Olje- og energidepartementets budsjettområde. Dette gjelder blant annet økte utgifter til CO₂-håndtering og overføringer til Energifondet. Det har også vært en markert økning i utgiftene til miljøtiltak over Miljøverndepartementets budsjett. Miljøpolitikken føres i tillegg i stor grad også ved hjelp av skatter, avgifter og regulering, slik at utgiftene alene ikke gir et fullstendig uttrykk for de samlede politiske prioriteringene innen dette området.

Næringsstøtte og distriktspolitikk inkluderer bl.a. støtte og administrasjon knyttet til primærnæringene, sjøfart, handel og industri, tiltak for næringsutvikling, Innovasjon Norge, eksportstøtte inkl. støtte til skipsbygging og næringsbasert forskning. Utgiftene innenfor denne kategorien har gått ned med gjennomsnittlig om lag 0,6 pst. per år fra 2004 til 2012. Store deler av nedgangen skyldes reduserte utgifter over statsbudsjettet til jordbruksavtalen i perioden 2004 til 2008. Jordbrukspolitikken føres med flere virkemidler enn de direkte tilskuddene. Målprisene og jordbruksfradraget er økt vesentlig de senere årene. I perioden 2006-2012 har jordbruksavtalene lagt til rette for en nominell inntektsvekst på om lag 77 pst. per årsverk. Utviklingen innenfor enkelte andre ordninger har bidratt til økte utgifter. Dette gjelder bl.a. tilskudd gjennom Innovasjon Norge, tilskuddet til sysselsetting av sjøfolk og eksportstøtte.

Utgiftene til samferdsel økte i gjennomsnitt med 4,5 pst. per år i perioden 2004-2012 sett under ett. Oppfølging av Nasjonal transportplan 2010-2019 bidrar særlig til økte utgifter til veg og jernbane i siste del av perioden. Også utgiftene til annen kollektivtrafikk har økt sterkt.

Petroleumsvirksomheten omfatter utgifter til forvaltning av petroleumsvirksomheten, statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) og utgifter i forbindelse med disponering av innretninger på kontinentalsokkelen. Utgiftene til petroleumsvirksomheten har i perioden 2004-2012 hatt en gjennomsnittlig vekst på 4,3 pst. per år. Utgiftene til petroleumsvirksomheten varierer til dels betydelig mellom årene. Dette skyldes store forskjeller i utgiftene til SDØE, som utgjør rundt 97 pst. av bevilgningene innenfor kategorien. Det er særlig investeringsutgiftene som varierer mye.

I tabellen framkommer tall for rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner. Ettersom rammetilskudd kun er én av flere finansieringskilder for kommuner og fylkeskommuner, er det ikke beregnet realvekst for dette området. Videre kan rammetilskuddene endres betydelig mellom år som følge av innlemming av øremerkede tilskudd og fastsettelsen av skattørene for kommunene og fylkeskommunene. Kommuneøkonomien omtales utførlig i den årlige kommuneproposisjonen og av Det tekniske beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Utgiftene til renter av statsgjelden varierer i hovedsak som følge av endringer i rentenivået.

Tallene ovenfor viser at det i perioden 2004-2008 var en særlig sterk vekst i utgiftene til internasjonal bistand og miljøvern og forbybar energi. Utgiftene til militært forvar og sivil beredskap, familie og forbruker og næringsstøtte og distriktspolitikk ble redusert.

For perioden 2008-2012 viser tallene vekst i utgiftene innenfor alle kategoriene. Innenfor områdene miljøvern og fornybar energi og samferdsel har veksten vært særlig høy sammenlignet med de andre formålene.

For perioden 2005-2012 anslås den gjennomsnittlige, årlige realveksten i kommunesektorens samlede inntekter til 2,7 pst. Til sammenligning anslås den gjennomsnittlige årlige inntektsveksten i perioden fra 1990 til 2005 til 2,2 pst., jf. nærmere omtale i kap. 3 i Nasjonalbudsjettet 2013.

9 Økonomistyring i staten

I Gul bok orienteres det årlig om Finansdepartementets tiltak for å fremme resultatorientert styring, effektiv ressursutnyttelse og god økonomistyring i staten. Departementet vil i 2013 fortsette arbeidet med utvikling av rammeverket for statlig styring med utgangspunkt i økonomiregelverket. Tilbudet av økonomitjenester til statlige virksomheter vil også bli videreutviklet.

9.1 Regelverket for økonomistyring i staten

Økonomiregelverket for staten fastsetter standarder og prinsipper for statlig styring, økonomistyring, regnskapsførsel og betalingsformidling. Det omfatter krav til den interne styringen i virksomheter og til departementenes overordnede styring og oppfølging av virksomhetene (etatsstyring). I tillegg omfatter regelverket forvaltning av tilskudd, stønader og garantier, samt generelle krav til oppfølging av statlige eierinteresser i selskaper.

Reglement for økonomistyring i staten og Finansdepartementets bestemmelser om økonomistyring i staten trådte i kraft 1. januar 2004. Regelverket har senere blitt justert på enkelte punkter, senest 8. juni 2010.

Finansdepartementet har et tvergående og overordnet ansvar for økonomistyringen i statsforvaltningen. I dette ligger det et ansvar for at regelverket er hensiktsmessig, og at departementene og virksomhetene har et tilstrekkelig tilbud om kompetansebygging og systemstøtte. Ansvaret for økonomistyringen i departementene og i deres underliggende virksomheter ligger hos den enkelte statsråd.

9.2 Direktoratet for økonomistyring

Senter for statlig økonomistyring skiftet i november 2011 navn til Direktoratet for økonomistyring (DFØ). Direktoratet er statens ekspertorgan for økonomi- og virksomhetsstyring i staten og skal legge til rette for hensiktsmessige fellesløsninger og god styring i statlige virksomheter. DFØ har et bredt kurstilbud innen statlig virksomhets- og økonomistyring. Disse kursene gir veiledning om hvordan statlige virksomheter kan tilpasse seg de krav som regelverket setter.

DFØ forvalter hoveddelen av økonomiregelverket på vegne av Finansdepartementet, og har fullmakt til å behandle unntakssøknader. I 2011 ble det innvilget 19 unntak av 24 behandlede søknader. Samlet var det 57 gyldige unntak ved inngangen til 2012, hvorav 33 gjaldt valutakonto. Antall søknader i 2011 var noe høyere enn i 2010. Veksten i antall unntakssøknader skyldes flere unntak knyttet til valutakonti og flere søknader om å fornye unntak etter hvert som tidligere tillatelser foreldes.

9.3 Etatsstyring

Kapittel 1 i Bestemmelser om økonomistyring i staten gjelder departementenes styring av underliggende virksomheter. Denne delen av regelverket forvaltes av Finansdepartementet.

Departementet ga i november 2011 ut en egen veileder i etatsstyring. Kurstilbudet om etatsstyring gjennomføres i samarbeid mellom DFØ og Finansdepartementet.

Som et ledd i arbeidet med å videreutvikle rammeverket for etatsstyring vil Finansdepartementet bygge opp en bredt sammensatt faggruppe med deltakelse fra departementene. Formålet med faggruppen er å legge til rette for dialog, erfaringsutveksling og faglig utvikling. Finansdepartementet vil prioritere dette tiltaket i 2013.

9.4 Statens konsernsystemer

Statsregnskapet

DFØ har det operative ansvaret for statsregnskapet. Basert på rapportering fra statlige virksomheter utarbeider DFØ månedlige bevilgningsregnskap til departementene for deres budsjettkapitler. Ved årets slutt utarbeider DFØ et endelig bevilgningsregnskap og et kapitalregnskap som inngår i stortingsmeldingen om statsregnskapet (Meld. St. 3).

Statsregnskapet benyttes også av Riksrevisjonen, og det inngår når Statistisk sentralbyrå (SSB) utarbeider ulike statistikker om offentlige finanser.

Finansdepartementet legger vekt på åpenhet om statsregnskapet gjennom året. DFØ publiserer månedlige regnskapstall på internett. I tillegg publiseres bevilgningshistorikk for den enkelte budsjettpost med referanse til proposisjoner, innstillinger og vedtak i Stortinget.

Rammeavtaler om kontoholds- og betalingstjenester

Betalingsformidlingen for statlige virksomheter skjer gjennom statens konsernkontoordning. Ordningen gjelder for departementene og underliggende virksomheter, og dekker statens behov for betalingstjenester og likviditetsforvaltning. Videre sikrer ordningen at statens midler daglig samles i Norges Bank. Finansdepartementet har på vegne av staten inngått en avtale om et konsernkontosystem i Norges Bank. DFØ har etter fullmakt fra Finansdepartementet inngått rammeavtaler med enkelte banker om betalingstjenester og kontohold. Rammeavtalene sikrer at virksomhetene får tilgang til tidsmessige og gode betalingstjenester hos bankene. Avtalene forenkler anskaffelsesprosessen for virksomhetene.

DFØ inngikk i 2010 nye rammeavtaler for staten med DnB NOR bank ASA, Nordea Bank Norge ASA og Alliansesamarbeidet Sparebank 1 DA. Det er også inngått tilleggsavtaler for valutakonti med alle bankene. En tilleggsavtale om utbetalinger knyttet til statslån ble inngått med DNB NOR Bank ASA. En tilleggsavtale for kontantkort er under utarbeiding.

Rammeavtalene av 29. juni 2010 løper fra dato avtaleverket er inngått og fram til 31. desember 2013. Etter dette tidspunktet har DFØ rett til å forlenge avtaleverket med ett år.

Ny standard kontoplan i staten fra 2014

Finansdepartementet og DFØ har i perioden 2010 til 2012 utarbeidet og forberedt innføring av en ny standard kontoplan for statlige virksomheter. Kontoplanen er inndelt i tre nivåer. Detaljeringen av informasjonen øker for hvert nivå.

Til nå har ikke virksomhetenes bruk av kontoplan vært regulert, ut over at det er krav til rapportering av underposter for driftsutgiftene. Med ny kontoplan oppnås en standardisering på virksomhetsnivå samtidig som kontoplanen gir langt mer informasjon enn dagens underposter.

Standard kontoplan gir en felles struktur for inndeling av virksomhetenes utgifter, inntekter og balansekonti gruppert etter art. Art er betegnelsen på type ressurs som er brukt, eller type inntekt. Eksempler på dette er utgifter til lønn og godtgjørelser, utgifter til kjøp av tjenester, utgifter til leie av lokaler og inntekter fra salg, gebyrer, utlån mv.

Formålet med en felles, standard kontoplan for statlige virksomheter er å legge til rette for sammenlikninger internt i virksomheter og mellom ulike virksomheter. Videre skal den gi økt informasjon om utgifts- og inntektsstrukturen i virksomheten, og det vil kunne bidra til å øke kvaliteten på virksomhetsregnskapene.

En felles struktur med standard kodesett (konto) gir også muligheter for bedre og mer detaljert regnskapsinformasjon for staten samlet sett. Det vil først være mulig å aggregere informasjon for staten samlet når alle virksomheter har tatt i bruk den nye kontoplanen.

Denne informasjonen kan da brukes til å sammenstille informasjonen på tvers av kapitler og poster. Det vil være aktuelt å presentere slik tilleggsinformasjon i vedleggstabeller i stortingsmeldingen om statsregnskapet.

En felles, standard kontoplan legger i tillegg til rette for stordriftsfordeler i forvaltningen av den statlige kontoplanen (herunder veiledning og kompetanseutvikling.

Etter en bred høring ble kontoplanen fastsatt som en frivillig ordning for statlige virksomheter fra 1. januar 2011. DFØ har i 2012 fortsatt arbeidet med tilrettelegging og bruk av denne kontoplanen. Det er etablert en standardisert innføringsmetodikk der også behovene til store statlige virksomheter og større tilskuddsordninger blir ivaretatt.

DFØ gir puljevis innføringsbistand til statlige virksomheter som har ønsket å gå over til ny kontoplan.

Finansdepartementet varslet i Gul bok 2012 at dersom erfaringen med den pågående innføringen av standard kontoplan for de første kullene ikke tilsa noe annet, ville departementet fastsette denne kontoplanen som obligatorisk fra 2014. DFØ har i sitt arbeid med kontoplanen ikke identifisert erfaringer eller problemer som krever en justering av kontoplanen for å kunne gjøre den obligatorisk for statlige virksomheter.

Ut fra erfaringene så langt, og basert på tilrådning fra DFØ, har Finansdepartementet besluttet at standard kontoplan fastsettes som obligatorisk med virkning fra 1. januar 2014. Statlige virksomheter skal etter dette tidspunktet rapportere til statsregnskapet på grunnlag av både statsbudsjettets inndeling i kapitler og poster og ny standard kontoplan.

Kontoplanen gjøres gjeldende for alle departementer og statlige virksomheter som er en del av staten som juridisk person. Nærmere retningslinjer om bruk av kontoplanen, herunder bestemmelser om eventuelle overgangsordninger, vil gå fram av et eget rundskriv om fastsettelse og bruk av standard kontoplan for statlige virksomheter, ref. nåværende R-102/2011. Rundskrivet vil foreligge mot slutten av 2012.

9.5 Videreutvikling av regelverket

Kartlegging av kompetansesituasjonen i staten

I tildelingsbrevet til DFØ for 2012 har direktoratet fått i oppdrag å kartlegge og analysere kompetansesituasjonen i staten på direktoratets fagområde. Formålet med analysen, som skal foreligge innen utløpet av 2012, er å avdekke behov for kompetanseheving og legge grunnlaget for å prioritere mellom ulike kompetansetiltak. Kartleggingen omfatter også arbeidet med etatsstyring i departementene.

Kartleggingen vil få betydning for videreutvikling av kurs- og kompetansetilbudet i DFØ i 2013.

Nye standarder for årsrapport og årsregnskapsoppstilling på virksomhetsnivå i staten

Årsrapport og årsregnskap er den sentrale kilden for informasjon om resultatet av aktivitetene i statlige virksomheter. Det er i dag stor variasjon i struktur og omfang på den årlige rapporteringen fra statlige virksomheter. I Danmark, Sverige og Finland er kravene til innholdet i årsrapporter i statsforvaltningen standardiserte og mer detaljerte enn i Norge.

Økonomiregelverket inneholder ikke detaljerte retningslinjer eller mal for oppstilling og presentasjon av statlige virksomhetsregnskap som avlegges etter kontantprinsippet. Rapportering av resultater skal ta utgangspunkt i tildelingsbrevet til virksomheten.

Finansdepartementet mener at det er behov for å etablere en standard for presentasjon av årsrapport og årsregnskap i staten.

Den nye obligatoriske kontoplanen fra 2014 vil være et viktig grunnlag for en slik standard for årsregnskap.

Det er allerede utarbeidet en mal for årsregnskap i virksomheter som i samråd med sitt overordnede departement har valgt å føre virksomhetsregnskapet i henhold til de anbefalte, men ikke obligatoriske statlige regnskapsstandardene (SRS). De fleste virksomheter i staten bruker imidlertid fortsatt kontantprinsippet.

I samarbeid med DFØ har Finansdepartementet derfor utarbeidet et utkast til mal for årsrapport, årsregnskap og oppstillinger for statlige virksomheter. Forslaget sendes på bred høring innen utgangen av 2012. Det legges opp til at valgt løsning gjøres obligatorisk fra regnskapsåret 2014 dersom ikke høringen tilsier noe annet.

Formålet er å øke kvaliteten på resultatrapporteringen i statsforvaltningen uten å øke rapporteringsomfanget. Årsrapport og årsregnskap skal gi helhetlig informasjon om statlige virksomheters resultater og ressursbruk. Departementenes behov for relevant styringsinformasjon vil dermed være dekket. Riksrevisjonen, media og samfunnet for øvrig vil også være viktige målgrupper for denne informasjonen.

Bruk av periodiseringsprinsippet i statlige virksomheter

Fra 1. januar 2010 ble det fastsatt anbefalte, men ikke obligatoriske regnskapsstandarder for statlige virksomheter som i samråd med overordnet departement benytter andre føringsprinsipper enn kontantprinsippet i sitt interne virksomhetsregnskap. DFØ forvalter disse statlige regnskapsstandardene (SRS), og bistår virksomheter som ønsker å ta dem i bruk. Virksomhetene rapporterer fortsatt til statsregnskapet etter kontantprinsippet.

Finansdepartementet har bestemt at hvert departement skal ha oversikt over hvilke regnskapsprinsipper som departementet og underliggende virksomheter benytter i sine virksomhetsregnskap. Departementene skal ha slik informasjon oppdatert og tilgjengelig for årlig rapportering. DFØ sammenstiller denne informasjonen. Fra regnskapsåret 2011 er det publisert en oversikt på direktoratets hjemmesider. Ved inngangen til 2012 var det 62 statlige virksomheter som brukte SRS.

Nye standarder i Riksrevisjonen

Riksrevisjonen har våren 2012 informert departementene om at revisjonen fra og med regnskapsåret 2012 vil bli utført i henhold til internasjonale standarder for offentlig revisjon (ISSAI) fastsatt av International Organisation of Supreme Audit Institutions (INTOSAI) og tilpasset norske forhold. Dette rammeverket omfatter standarder for finansiell revisjon, etterlevelsesrevisjon og forvaltningsrevisjon.

Finansdepartementet mener at de nye revisjonsstandardene vil bidra til klargjøring og dermed en styrket dialog mellom Riksrevisjonen og den enkelte statlige virksomhet. Samtidig kan det være utfordrende at nye standarder for revisjon tas i bruk samtidig med implementering av ny standard kontoplan i virksomhetsregnskapene, og før statlige standarder er ferdig utarbeidet.

Etablering av nye standarder for årsregnskap på virksomhetsnivå vil på den annen side virke klargjørende for bruken av de nye revisjonsstandardene.

Ny veileder i intern kontroll

I de senere år har det blitt lagt økt vekt på intern kontroll både i privat og offentlig sektor. Økonomiregelverket legger vekt på ledelsens ansvar for å etablere en tilfredsstillende intern kontroll i virksomheten. DFØ vil i 2013 utgi en veileder i intern kontroll tilpasset statlige virksomheter.

9.6 Grunnlag for gode beslutninger

Samfunnsøkonomiske analyser, ekspertutvalget

Samfunnets ressurser er knappe. Samfunnsøkonomiske analyser er et verktøy til å belyse konsekvensene av ressursbruk i offentlig sektor. Analysene kan brukes på ulike offentlige tiltak, herunder investeringer, regelendringer og programmer. Hovedformålet med en samfunnsøkonomisk analyse er å klarlegge og synliggjøre konsekvensene av tiltak. Samfunnsøkonomiske analyser er dermed en måte å systematisere informasjon på. Analysene inngår særlig i beslutningsgrunnlaget for nye tiltak.

I Norge ble den første veilederen på området utarbeidet i regi av Finansdepartementet i 1978 under navnet «Programanalyse». På 1990-tallet ble det gjennomført nye faglige utredninger av «Kostnadsberegningsutvalget», og dette arbeidet ledet til NOU 1997:27 Nytte-kostnadsanalyser og NOU 1998:16 Veiledning i bruk av lønnsomhetsvurderinger i offentlig sektor. Finansdepartementets veiledning i samfunnsøkonomiske analyser ble utgitt i 2000 på bakgrunn av dette utredningsarbeidet.

Det er viktig at rammeverket er faglig oppdatert. Finansdepartementet reviderte veilederen i samfunnsøkonomiske analyser i 2005. Sentrale elementer i gjennomgangen var justeringer av retningslinjene for fastsettelse av kalkulasjonsrente og presentasjon av flere eksempler. I tillegg ble veilederen mer pedagogisk og brukervennlig. I 2010 ga Direktoratet for økonomistyring ut en håndbok i samfunnsøkonomiske analyser.

Siden revisjonen i 2005 har det nasjonalt og internasjonalt vært en faglig utvikling på området nytte-kostnadsanalyser. På bakgrunn av dette nedsatte Regjeringen et ekspertutvalg for å gjennomgå enkelte sider ved rammeverket for samfunnsøkonomiske analyser i staten på ny. Et viktig tema i denne revisjonen er samfunnsvirkninger som endres gjennom analyseperioden og kommer langt fram i tid, og usikkerhet som er forbundet med dette.

NOU 2012: 16 Samfunnsøkonomiske analyser, som ble overlevert til finansministeren 3. oktober 2012, tilrår ulike endringer av rammeverket for samfunnsøkonomiske analyser. Utredningen sendes på høring.

Ekstern kvalitetssikring av store statlige investeringer

I 2000 ble det innført en ordning med kvalitetssikring av kostnadsoverslaget og styringsunderlaget for alle statlige investeringsprosjekter med en anslått kostnad over 500 mill. kroner. Det ble gjort unntak for Statens direkte økonomiske engasjement. Fra 1. januar 2003 ble det i tillegg gjort unntak for helseforetakene. Fra 2005 ble ordningen utvidet til også å gjelde konseptvalget. Kvalitetssikringen utføres etter dette i to trinn:

Kvalitetssikring av konseptvalget ved fullført forstudie (KS 1)

Kvalitetssikring av kostnadsoverslag og styringsunderlag ved fullført forprosjekt, eller i detaljprosjekteringsfasen for enkelte prosjekter (KS 2)

Kvalitetssikringen utføres av særlig kvalifiserte, private virksomheter som etter konkurranse er tildelt rammeavtale med Finansdepartementet. Det ble 4. mars 2011 inngått ny rammeavtale med fem ulike foretakskonstellasjoner for tidsrommet fram til 31. desember 2012 med opsjon på to års forlengelse. Opsjonen ble utløst innen fristen 1. oktober 2012. Etter dette vil rammeavtalen av 4. mars 2011 gjelde fram til 31. desember 2014.

Denne rammeavtalen viderefører ordningen med KS 1 og KS 2 med noen endringer og presiseringer:

Terskelverdien på 500 mill. kroner, som hadde stått uendret siden 2000, er økt til 750 mill. kroner. Dette er imidlertid ikke til hinder for at kvalitetssikring kan gjennomføres også for prosjekter med lavere kostnadsoverslag.

Det kan gis unntak fra KS 1 for prosjekter som ikke har vesentlige konseptuelle sider, og unntak fra KS 2 for prosjekter der risikoen antas å være liten.

Som følge av forvaltningsreformen er fylkesvegnettet betydelig utvidet. Prosjekter på fylkesvegnettet som ligger over terskelverdien og helt eller delvis skal finansieres med bompenger, skal kvalitetssikres. Vedkommende fylkeskommune vil bli involvert.

Planlegging etter plan- og bygningsloven bør iverksettes først etter at regjeringen har valgt konseptuell løsning (etter fullført KS 1).

På bakgrunn av erfaringene med KS 1 er kravene til mulighetsstudien og til føringene for forprosjektfasen utvidet.

På bakgrunn av erfaringene med KS 2 er kravene til kostnadsestimering og kontraktsstrategi utvidet.

Under den gjeldende rammeavtalen av 4. mars 2011 er det startet opp rundt 50 oppdrag, hvorav sluttrapport er levert for rundt 30 av oppdragene.

Investeringsprosjektene og kvalitetssikringsarbeidet har siden 2002 vært fulgt opp av et eget tverrfaglig forskningsprogram – Concept-programmet. Dette er organisatorisk forankret ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet i Trondheim.

Utredningsinstruksen

Undersøkelser fra Direktoratet for IKT og forvaltning (Difi) viser at saksbehandlingen og utredningsarbeidet i statsforvaltningen bør forbedres, blant annet knyttet til samfunnsøkonomiske analyser, utredning av alternative løsninger og redegjørelser for økonomiske, administrative og faglige konsekvenser. Utredningsinstruksen er et viktig virkemiddel i denne sammenhengen. Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet vil vurdere tiltak for å sikre at det foreligger gode konsekvensvurderinger før beslutninger fattes. Finansdepartementet vil være i dialog med Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet om dette.

10 Flerårige budsjettkonsekvenser 2014-2016

10.1 Bakgrunn

Budsjettframskrivingene for perioden 2014-2016 skal vise de samlede budsjettmessige konsekvensene av Regjeringens budsjettforslag for 2013. Framskrivingene skal gi et nøkternt og realistisk bilde av de framtidige konsekvensene av Regjeringens forslag til statsbudsjett for neste år. Politiske ambisjoner om framtidige satsinger, ulike målsettinger og varslede tiltak som ikke er en del av Regjeringens budsjettforslag for 2013, omfattes ikke av budsjettframskrivingene. Slike omtales i stedet i avsnitt 10.5.

Hensikten med å vise de framtidige budsjettkonsekvensene av Regjeringens budsjettopplegg er først og fremst å legge til rette for en realistisk prioritering i tråd med de politiske målsettingene og de økonomiske utsiktene. Sammenstilt med forventet utvikling i avkastningen av Statens pensjonsfond utland, vil de flerårige framskrivingene gi et utgangspunkt for å vurdere handlingsrommet i budsjettpolitikken de nærmeste årene. Eventuelle nye satsinger og videre opptrapping av igangsatte planer må innpasses innenfor dette handlingsrommet.

10.2 Grunnlaget for beregning av flerårige budsjettkonsekvenser

Budsjettframskrivingene skal være helhetlige i den forstand at utgifts- og inntektsutviklingen i perioden 2014-2016 skal vurderes for alle poster i statsbudsjettet.

Det legges til grunn følgende hovedprinsipper:

Utgifter til regelstyrte ordninger skal framskrives med de utgiftskonsekvenser som følger av regelverket. Det tas hensyn til blant annet den demografiske utviklingen og virkningen av eventuelle regelverksendringer som foreslås gjort gjeldende i budsjettåret.

Utgifter til store, enkeltstående investeringer framskrives i takt med forutsatt framdriftsplan.

På områder der flere enkeltinvesteringer inngår i en større investeringsramme slik som i Forsvaret og under Samferdselsdepartementet, videreføres rammen på uendret reelt nivå. For Statsbygg anses alle byggeprosjekter som enkeltstående investeringer hvor utgiftene framskrives i tråd med rasjonell framdrift.

Det korrigeres for engangsutgifter og engangsinntekter i budsjettforslaget for kommende år. Tiltak på utgifts- eller inntektssiden som forutsettes iverksatt et stykke ut i kommende budsjettår, framskrives med helårsvirkning.

Øvrige utgifter og inntekter videreføres i hovedsak på uendret reelt nivå.

10.3 Nærmere om ulike bevilgningstyper

Nedenfor omtales kort de ulike elementene som vurderes i forbindelse med framskrivingen av flerårige budsjettkonsekvenser.

Regelstyrte ordninger

Utgifter til regelstyrte ordninger er i hovedsak definert ved at bevilgningene har stikkordet "overslagsbevilgning". Utgifter under folketrygden utgjør en vesentlig del av disse. Andre store ordninger hvor utbetalingene i hovedsak følger av regelverket, er bevilgningene til innsatsstyrt finansiering av helseforetak, barnetrygd, utdanningsstøtte gjennom Statens lånekasse for utdanning og pensjonsutbetalinger fra Statens pensjonskasse.

De regelstyrte utgiftene framskrives på grunnlag av forventninger om utbetalingene forutsatt uendret regelverk og forventet demografisk utvikling. Konsekvenser av regelverksendringer som foreslås gjort gjeldende i budsjetteringsåret, innarbeides også.

Investeringer

Samlede investeringsbevilgninger under postgruppen 30-49 utgjør om lag 63 mrd. kroner i statsbudsjettet for 2013, hvorav de største er investeringer i riksveger, jernbane, Forsvaret og bygg i regi av Statsbygg. Investeringer i petroleumssektoren er holdt utenfor.

Mange investeringer går over flere år, og utgiftene kan variere betydelig mellom år. Typisk vil vedtak om igangsetting av et nytt byggeprosjekt medføre en begrenset startbevilgning det første året og vesentlig økte bevilgninger senere år.

Statsbyggs enkeltprosjekter inngår i en samlet investeringsramme. Som hovedregel legges det til grunn at denne rammen justeres på bakgrunn av forventet framdrift for igangsatte byggeprosjekter. Dette vil også gjelde andre investeringsprosjekter som finansieres over statsbudsjettet, for eksempel IT-prosjekter. Investeringer i veger og jernbane på Samferdselsdepartementets budsjett som inngår i Nasjonal transportplan 2010-2019, og investeringer som gjelder Forsvaret, vurderes innenfor samlede rammer. Det legges ikke til grunn justeringer av disse rammene i budsjettframskrivingene.

Bevilgningene på postene 30-49 gir ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet. Investeringer i helseforetakene finansieres for eksempel med tilskudd over statsbudsjettet, mens deler av vegutbyggingen finansieres med bompenger utenfor statsbudsjettet.

Engangseffekter og helårsvirkninger

Salg av eiendommer, innbetaling fra fond, auksjonering av konsesjoner og ekstraordinære utbyttebetalinger kan gi store inntekter som normalt ikke kan videreføres på samme nivå for senere år. Det er tatt hensyn til slike engangseffekter i framskrivingene.

Enkelte nye tiltak iverksettes med virkning sent i budsjettåret, slik at budsjetteffekten påfølgende år blir større. Et eksempel på dette kan være bevilgninger til utdanningstiltak som skal følge skoleåret med oppstart i august, og som får helårsvirkning året etter. For andre ordninger kan innfasingen vare over flere år.

10.4 Budsjettkonsekvenser 2014-2016

Tabell 10.1 nedenfor oppsummerer framskrivingene av statsbudsjettets utgifter i perioden 2014-2016, eksklusive dagpenger, petroleumsvirksomheten, renter og lånetransaksjoner. Tabellen viser at de antatte flerårige budsjettkonsekvensene av forslaget til statsbudsjett for 2013 vil innebære en vesentlig vekst i utgiftene i perioden.

Tabell 10.1 Flerårige budsjettkonsekvenser, endringer i forhold til Gul bok 2013, utgifter

 Mill. 2013-kroner

2014

2015

2016

Utgiftsøkninger totalt

13 580

23 016

28 749

Utgiftsøkninger i folketrygden

11 537

22 594

33 315

Utgiftsøkninger ekskl. folketrygden

2 043

422

-4 566

Kilde: Finansdepartementet

Tallene i tabellen er endringer målt i 2013-priser i forhold til Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2013. De uttrykker altså ikke endringer i forhold til foregående budsjettår.

Oversikten viser en vekst i utgiftene på 13,6 mrd. kroner fra 2013 til 2014, 9,4 mrd. kroner fra 2014 til 2015 og 5,7 mrd. kroner fra 2015 til 2016. Denne utviklingen kan i all hovedsak tilskrives den forventede veksten i folketrygdens utgifter. Videreføring av gjeldende regelverk i folketrygden tilsier at utgiftene her vil øke med 33,3 mrd. kroner over treårsperioden.

Utenom folketrygden anslås utgiftene i 2016 4,6 mrd. kroner lavere enn i 2013. Utgiftene utenom folketrygden anslås samlet sett å øke med 2 mrd. kroner fra 2013 til 2014, mens de reduseres med 1,6 mrd. kroner fra 2014 til 2015 og med ytterligere 5 mrd. kroner fra 2015 til 2016. Økningen i utgifter utenom folketrygden i første del av perioden har flere årsaker. Utgiftene til EØS-finansieringsordningene forventes å øke kraftig fram mot 2015, for så å bli redusert. Utbyggingen av Nødnett skal fullføres i 2015 og gir dermed fra da av vesentlig lavere utgifter. Belønningsordningen for bedre kollektivtransport og mindre bilbruk i byområdene forutsettes å øke med 250 mill. kroner i 2014. Utgiftene til CO₂-håndtering på Mongstad antas å øke i 2014 for så å bli redusert. Andre bevilgningsforslag for 2013 medfører lavere utgifter gjennom hele perioden 2014-2016. Dette gjelder blant annet byggeprosjekter under Statsbygg gitt den nåværende porteføljen av prosjekter, investeringslån til de regionale helseforetakene og deltakelse i internasjonale romprogrammer. Framskrivingene er mer usikre desto lengre framover i tid de føres.

I tabell 10.2 er budsjettframskrivingene fordelt mellom utgiftsartene driftsutgifter, nybygg og anlegg (investeringer) og overføringer til andre. Som nevnt ovenfor, er det særlig utgiftene til folketrygdens regelstyrte stønadsordninger som bidrar til økte utgifter de nærmeste årene. I tabell 10.2 inngår disse utgiftene i utgiftsarten overføringer til andre. I budsjettframskrivingene reduseres utgiftene til nybygg og anlegg fra 2015 selv om det foreslås å sette i gang enkelte nye investeringsprosjekter i 2013. Dette skyldes i stor grad at det i framskrivingene er lagt til grunn at investeringsprosjekter som utfases, i hovedsak ikke erstattes av nye investeringsprosjekter. Driftsutgiftene øker noe i 2014, mens de reduseres i 2015 og 2016. Dette skyldes blant annet ovennevnte antakelse om at utgiftene til CO₂-håndtering på Mongstad vil øke i 2014 for så å bli redusert. Det legges også til grunn at utgiftene til vedlikehold av redningshelikoptre og kompensasjonsordningen for veteraner vil synke gjennom hele perioden. I motsatt retning trekker en betydelig økning i tilskuddet til Statens pensjonskasse som følge av forventet vekst i utgiftene til alderspensjon.

Tabell 10.2 Flerårige budsjettkonsekvenser etter utgiftsart 2014-2016, ekskl. petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner. Endringer i forhold til Gul bok 2013

Mill. 2013-kroner

2014

2015

2016

Driftsutgifter

299

-12

-779

Nybygg, anlegg mv.

26

-2 024

-3 700

Overføringer til andre

13 254

25 052

33 228

Sum

13 580

23 016

28 749

På inntektssiden er det langt færre tiltak som antas å ha budsjettmessige konsekvenser i årene framover. Totalt anslås det at inntektene under departementene øker med i overkant av 0,6 mrd. kroner fra 2013 til 2016, med vekst i de to første årene og nedgang i det siste. Det er i hovedsak økt avkastning fra det nye Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging som følge av et kapitalinnskudd i fondet på 10 mrd. kroner i 2013, samt økte utbytteinntekter fra Statnett, som bidrar til økte inntekter. Økte inntekter fra brukerbetaling mv. for Nødnett, utbytte fra Kommunalbanken og avdrag på investeringslån fra helseforetakene trekker i samme retning. Inntekter fra skatter og avgifter er ikke medregnet.

Samlet viser tallene dermed økte utgifter og reduserte inntekter på departementenes budsjetter på til sammen 13,5 mrd. kroner fra 2013 til 2014. Ytterligere budsjettsvekkelse i 2015 og 2016 utgjør henholdsvis 9,1 mrd. kroner og 6 mrd. kroner i forhold til året før.

Med uendret skatte- og avgiftssystem øker skatte- og avgiftsinntektene over tid som følge av vekst i skattegrunnlagene. For de nærmeste årene anslås den underliggende veksten i skattegrunnlagene å styrke budsjettet med om lag 18 mrd. kroner per år.

Ifølge retningslinjene for budsjettpolitikken skal bruken av petroleumsinntekter over tid følge utviklingen i forventet realavkastning av kapitalen i Statens pensjonsfond utland. Med fortsatt vekst i Statens pensjonsfond utland vil avkastningen øke også i årene framover. Regjeringen foreslår en bruk av petroleumsinntekter i 2013 som er noe under forventet fondsavkastning. Veksten i fondsavkastningen er anslått til i størrelsesorden 9 mrd. kroner i gjennomsnitt per år de nærmeste årene. Det vil dermed være rom for å bruke noe mer oljepenger de neste årene, og fortsatt ligge noe under 4-prosentbanen. Det understrekes at disse tallene er usikre, samt at bruken av petroleumsinntekter også de nærmeste årene må tilpasses den økonomiske utviklingen. Budsjettpolitikken på mellomlang sikt er nærmere omtalt i kapittel 3 i Meld. St. 1 (2012-2013) Nasjonalbudsjettet 2013.

Framskrivingene i dette avsnittet legger til grunn uendret aktivitet i offentlig tjenesteproduksjon, herunder sysselsetting. Framskrivingene omfatter dermed ikke utgiftsøkningene blant annet for helse- og omsorgstjenester som følger av at det blir flere eldre. Det er heller ikke tatt hensyn til opptrappingsplaner og oppfølging av varslede satsinger som ikke er en del av Regjeringens budsjettforslag for 2013, jf. omtale i avsnitt 10.5. Ved vurderingen av handlingsrommet i årene framover må det også tas hensyn til at usikkerheten i anslagene øker jo lengre fram i tid en kommer.

Flerårige budsjettkonsekvenser, utgifter 2014-2016, ekskl. petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner. Endringer i forhold til Gul bok 2013

Mill. 2013-kroner

2014

2015

2016

Utenriksdepartementet

1 331

2 002

38

EØS-finansieringsordningene

1 472

2 143

179

Sikkerhetstiltak i utenriksforvaltningen

-140

-140

-140

Øvrige endringer, netto

-1

-1

-1

Kunnskapsdepartementet

478

863

1 016

Forsøk, lærertetthet

220

220

220

Universiteter og høgskoler

206

271

323

Statens lånekasse for utdanning

38

382

469

Øvrige endringer, netto

14

-10

4

Kulturdepartementet

86

83

-13

Sjakk-OL

50

-10

-10

Ungdoms-OL

36

93

-3

Justis- og beredskapsdepartementet

400

-239

-1 114

Nødnett

484

101

-774

Vedlikehold av dagens redningshelikoptre

1

-159

-159

Politiet

109

109

109

EFFEKT-programmet

-30

-56

-56

Øvrige endringer, netto

-164

-233

-233

Kommunal- og regionaldepartementet

944

1 202

1 1476

Rammetilskuddet til kommunene, barnehage og grunnopplæring

356

356

356

Ressurskrevende tjenester

294

604

929

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg og kirker

106

198

162

Tilskudd til omsorgsboliger og sykehjem

205

66

-255

Øvrige endringer, netto

-16

-23

-44

Arbeidsdepartementet

9 110

18 056

27 300

Tilskudd til Statens pensjonskasse

283

677

1 032

Pensjoner utenfor folketrygden

-413

-652

-599

Alderspensjon

8 666

16 948

24 681

Uførepensjon

254

655

1 222

Arbeidsavklaringspenger

407

814

1 251

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

135

275

435

Øvrige endringer, netto

-223

-662

-724

Helse- og omsorgsdepartementet

332

1 574

2 781

Investeringslån til helseforetakene

-1 014

-1 085

-1 417

Refusjon, spesialisthelsetjenester mv.

249

469

694

Refusjon, legemidler mv.

811

1 621

2 578

Refusjon av egenbetaling

132

263

395

Refusjon, helsetjenester i kommunene mv.

223

446

686

Øvrige endringer, netto

-69

-140

-155

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

1 019

1 896

2 578

Foreldrepenger

725

1 370

1 800

Barnetrygd og kontantstøtte

135

255

405

Integreringstilskudd

251

404

505

Øvrige endringer, netto

-92

-133

-132

Nærings- og handelsdepartementet

-305

-441

-718

Internasjonal romvirksomhet

-182

-225

-349

Internasjonaliseringstiltak (108-ordningen)

-61

-85

-132

Program for miljøteknologi

-117

-117

-117

Øvrige endringer, netto

55

-14

-120

Fiskeri- og kystdepartementet

654

544

-75

Isgående forskningsfartøy

654

544

-75

Landbruks- og matdepartementet

0

0

0

Samferdselsdepartementet

207

17

-112

Belønningsordningen for kollektivtrafikk

250

250

250

Trafikkavtale med NSB

20

-110

-220

Hurigruten (Bergen-Kirkenes)

-18

-36

-55

Øvrige endringer, netto

-45

-87

-87

Miljøverndepartementet

-161

-258

-288

Nasjonalparkplanen

-172

-222

-222

Øvrige endringer, netto

11

-36

-66

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

-583

-1 665

-2 071

Byggeprosjekter innenfor husleieordningen

-143

-1 069

-1 285

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

-36

-166

-332

Statsbygg, driftsutgifter

-227

-227

-227

Departementenes servicesenter

-99

-99

-99

Øvrige endringer, netto

-79

-104

-128

Finansdepartementet

-37

-14

-225

Stortinget – kjøp av leiligheter

-51

-51

-51

EDAG

40

84

-77

Øvrige IKT-prosjekter

-71

-92

-136

Kjøp av klimakvoter

45

45

45

Øvrige endringer, netto

0

1

-6

Forsvarsdepartementet

-186

-250

-296

Forsvarsbygg – sikring av lokaler

-182

-182

-182

Kompensasjonsordning for veteraner

0

-64

-110

Øvrige endringer, netto

-4

-4

-4

Olje- og energidepartementet

290

-354

-1 198

CO₂-håndtering

228

-391

-1 235

Overføring til Energifondet

180

180

180

Øvrige endringer, netto

-118

-143

-143

Totalsum, utgifter

13 580

23 016

28 749

Kilde: Finansdepartementet

Nedenfor omtales nærmere de ulike forholdene som framkommer i tabellen.

Utgiftsveksten i folketrygden

Utgiftene til folketrygdens regelstyrte stønadsordninger eksklusive dagpenger, forventes å øke med gjennomsnittlig om lag 11 mrd. kroner hvert år i treårsperioden 2014-2016, tilsvarende en samlet vekst på 33,3 mrd. kroner.

Veksten drives først og fremst av økte utgifter til alderspensjon. Utbetalingene til alderspensjon anslås å øke med 24,6 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Dette skyldes både at antallet alderspensjonister øker og at de nye pensjonistene har høyere opptjent pensjon enn gjennomsnittet for de eksisterende alderspensjonistene.

Utgiftene til uførepensjon ventes å øke med 1,2 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Framskrivinger basert på den demografiske utviklingen, gitt konstante uttaksrater i hver aldersgruppe, tilsier fortsatt noe vekst i antall uførepensjonister fram til 2016. Veksten anslås likevel lavere enn de seneste årene. Dette skyldes i stor grad de store kullene som går til alderspensjon. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger ventes å øke med 1,3 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Anslagene er basert på samme demografiske framskrivinger som for uførepensjon. Volumvekst innen ortopediske hjelpemidler står for om lag halvparten av den forventede utgiftsveksten til grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. fram til 2016.

Utgiftene til foreldrepenger på Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementets budsjett forventes å øke med 1,8 mrd. kroner i løpet av perioden. Utgiftsveksten følger hovedsakelig av Regjeringens forslag til utvidelse av foreldrepengeperioden og fedrekvoten fra 1. juli 2013, samt at det forventes noe vekst i antall barn under ett år i årene framover.

Basert på utviklingen de siste årene, anslås den underliggende veksten under programområde 30 Stønad ved helsetjenester på Helse- og omsorgsdepartementets budsjett til 4,4 mrd. kroner i perioden 2014-2016. Av dette gjelder 2,6 mrd. kroner utgifter til legemidler og sykepleieartikler. Utgiftene til refusjon for egenandeler forventes å øke med 0,4 mrd. kroner, mens utgiftene til tannhelsetjenester og andre spesialisthelsetjenester vil øke med knapt 0,7 mrd. kroner fra 2014 til 2016. I samme periode forventes utgiftene til refusjon for helsetjenester i kommunene å øke med 0,7 mrd. kroner, hvorav knapt 0,5 mrd. kroner gjelder allmennlegehjelp og 0,1 mrd. kroner gjelder fysioterapi. Utgiftsveksten skyldes forventet økt bruk av ordningene.

EØS-finansieringsordningene

EØS/EFTA-landene har forpliktet seg til å stille til disposisjon til sammen 1,8 mrd. euro for EØS-finansieringsordningene i perioden 2009-2014, hvorav Norges andel utgjør om lag 97 pst. Det tar noe tid før de enkelte prosjektene under ordningene kommer til utbetaling, og det er forventet en kraftig vekst i utbetalingene fram mot 2015.

Sikkerhetstiltak i utenriksforvaltningen

Regjeringen foreslår å bevilge 140 mill. kroner i 2013 til sikkerhetstiltak i Utenriksdepartementet og ved utenriksstasjonene. Tiltakene skal gjennomføres i 2013, og utgiftene reduseres derfor med 140 mill. kroner fra og med 2014.

Forsøk med høyere lærertetthet

Regjeringen foreslår å bevilge 157 mill. kroner til en fireårig tilskuddsordning som et forsøk med flere lærere på ungdomstrinnet fra 1. august 2013. Helårseffekten av tiltaket innebærer økte bevilgninger på 220 mill. kroner fra og med 2014.

Universiteter og høgskoler

Det ble opprettet 2 200 nye studieplasser i 2011 og 1 000 nye studieplasser i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2012. I de påfølgende årene blir det lagt inn midler til innfasing av nye kull slik at bevilgningene til studieplasser i treårsperioden 2014-2016 vil øke utover i perioden. Økt studentopptak i 2009 bidrar av samme grunn til en mindre økning også de påfølgende årene. Samlet innebærer dette økte utgifter på om lag 425 mill. kroner i 2016. Merutgifter i Statens lånekasse for utdanning kommer i tillegg og er omtalt under. Anslagene er usikre og inkluderer ikke den resultatbaserte komponenten i finansieringssystemet som avhenger av studentenes faktiske avlagte studiepoeng.

I motsatt retning trekker justering av andre utgifter, blant annet knyttet til utstyrsmidler til ferdigstilte byggeprosjekter. Dette medfører at samlet utgiftsvekst i universitets- og høgskolesektoren beløper seg til henholdsvis 206, 271 og 323 mill. kroner i årene 2014, 2015 og 2016.

Statens lånekasse for utdanning

Flere studenter ved universitetene og høgskolene, blant annet som følge av opprettelsen av nye studieplasser de senere årene, bidrar til å øke utgiftene blant annet til avsetning til utdanningsstipend og rentestøtte for Statens lånekasse for utdanning. Utgiftene til rentestøtte øker også som følge av antatt stigende rente i perioden. Samlet forventes utgiftene til Statens lånekasse for utdanning å øke med om lag 470 mill. kroner over treårsperioden.

Ungdoms-OL og sjakk-OL

Regjeringen foreslår å bevilge 25,6 mill. kroner i 2013 til ungdoms-OL som skal arrangeres på Lillehammer i 2016. Tilskuddet til ungdoms-OL forventes å øke med 36 mill. kroner i 2014, og med 93 mill. kroner i 2015. I 2013-budsjettet foreslås det et tilskudd til sjakk-OL på 10 mill. kroner. Tilskuddet forventes å øke med 50 mill. kroner i 2014, som er det året arrangementet vil bli avholdt i Tromsø.

Nødnett

Utbyggingstiden for landsdekkende Nødnett er forlenget med ett år. Utbyggingen skal fullføres i 2015, og utgiftene til investeringer i utbyggingen reduseres dermed fra og med 2016.

Vedlikehold av dagens redningshelikoptre

Det er lagt opp til et styrket vedlikehold av dagens redningshelikoptre slik at beredskapen kan opprettholdes fram til nye redningshelikoptre er på plass. Utgiftene ventes å være på om lag samme nivå i 2014, for så å bli redusert med om lag 160 mill. kroner fra og med 2015.

Politiet

Utgiftene til politiet øker i årene fra og med 2014. Økningen skyldes i hovedsak utgifter til økt bemanning. I budsjettforslaget for 2013 foreslår Regjeringen 150 mill. kroner til ansettelser av politihøgskolestudenter som blir ferdig utdannet sommeren 2013. Dette vil medføre økte utgifter fra og med 2014. I motsatt retning trekker reduserte utgifter til IKT-tiltak i politiet fra og med 2014.

EFFEKT-programmet

EFFEKT-programmet er et investeringsprogram for felles IKT-systemløsninger i utlendingsforvaltningen. Det tas sikte på at siste prosjekt innenfor programmet ferdigstilles i 2013. Utgiftene til investeringer reduseres som følge av dette. I tillegg er det lagt til grunn at driftsutgiftene i utlendingsforvaltningen reduseres som følge av programmet. Tallene inkluderer ikke mulige budsjettkonsekvenser av at redusert saksbehandlingstid for asylsaker kan legge til rette for kortere oppholdstid i mottak.

Rammetilskudd kommuner, barnehage og grunnopplæring

Rammetilskuddet til kommunene forventes å øke med til sammen 356 mill. kroner fra og med 2014 som følge av helårseffekter av tiltak innen barnehage og grunnopplæring som iverksettes i 2013. Dette gjelder 77 mill. kroner til maksimalpris i barnehage, 80 mill. kroner til økonomisk likeverdig behandling av kommunale og ikke-kommunale barnehager, 96 mill. kroner til valgfag på 9. trinn og 103 mill. kroner til kulturskoletilbud i skolefritidsordningen.

Ressurskrevende tjenester

Overføringer til kommunene til toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester forventes å øke med om lag 300 mill. kroner hvert av de tre neste årene. Basert på utviklingen de senere årene er det lagt til grunn en årlig vekst i antall mottakere på 4,2 pst. og en realvekst i utgiftene per tjenestemottaker på 0,8 pst.

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg og kirker

Utgiftene til rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg og kirker øker noe utover i perioden. Dette skyldes i hovedsak forventet renteutvikling i årene framover samt at investeringsrammen for skole- og svømmeanlegg økes med 1 mrd. kroner i 2013.

Tilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser

I 2013 kan det med Regjeringens budsjettforslag gis tilsagn om ytterligere 1 750 sykehjemsplasser og omsorgsboliger gjennom ordningen med investeringstilskudd for slike. Utgiftene til investeringstilskudd øker noe i 2014 som følge av innfasingen av nye enheter i 2013. I framskrivingene er det ikke lagt til grunn nye tilsagn i 2014–2016. I påfølgende år forventes dermed reduserte utgifter til investeringstilskudd ettersom allerede påbegynte prosjekter fases ut. Det forventes noe økte utgifter til rente- og avdragskompensasjon knyttet til de gjennomførte opptrappingsplanene for eldreomsorg og psykisk helse, i hovedsak som følge av forventet renteutvikling i årene framover. Samlet sett innebærer dette at utgiftene sammenlignet med 2013 øker med 205 mill. kroner i 2014 og 66 mill. kroner i 2015, mens de reduseres med 255 mill. kroner i 2016.

Tilskudd til Statens pensjonskasse

Det forventes en økning i utgiftene til Statens pensjonskasse på 1 mrd. kroner fram mot 2016. Utgiftene øker hovedsakelig som følge av forventet vekst i utgiftene til alderspensjon.

Pensjoner utenfor folketrygden

Utgiftene til pensjoner utenfor folketrygden forventes å gå ned i treårsperioden. Utgiftene til krigspensjon (for militære og sivile) og pensjonstrygden for sjømenn forventes å bli lavere som følge av færre mottakere. Utgiftene til avtalefestet pensjon (AFP) blir lavere på kort sikt som følge av at det ble innført ny AFP i privat sektor fra 1. januar 2011, der AFP ble et livsvarig påslag i folketrygdens alderspensjon.

Investeringer i de regionale helseforetakene

Investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningen til de regionale helseforetakene, samt investeringslån. Regjeringen foreslår i 2013-budsjettet å bevilge 40 mill. kroner i investeringslån til nytt sykehus ved Helse Finnmark i Kirkenes. Fra tidligere år er det innvilget investeringslån til nytt sykehus i Østfold, Haukeland universitetssjukehus, Universitetssykehuset i Nord-Norge i Tromsø, Nordlandssykehuset i Bodø og Vesterålen, St. Olavs hospital i Trondheim og Oslo universitetssykehus. Prosjektene har fastsatte samlede lånerammer, og utbetalingene vil variere med prosjektenes framdrift. Det legges til grunn at utgiftene reduseres gjennom hele perioden. Anslaget for utgiftene til investeringslån vil over tid motsvares av inntekter når lånene betales tilbake.

Barnetrygd og kontantstøtte

Utgiftene til barnetrygd og kontantstøtte forventes å øke gjennom treårsperioden som følge av at det forventes flere barn i de aktuelle aldersgruppene.

Integreringstilskudd

De siste årene er flere flyktninger blitt bosatt enn tidligere, og det ser ut til at antallet vil bli høyt også i 2013. På denne bakgrunn anslås utgiftene til integreringstilskuddet å øke med 505 mill. kroner fram mot 2016.

Internasjonale romprogrammer

Utgifter til deltakelse i internasjonale romprogrammer påvirkes av framdriften og levetiden til prosjektene. Utbetalinger til programmer i den europeiske romfartsorganisasjonen ESA forventes å gå ned etter hvert som forpliktelser inngått tidligere år utfases. Endret framdrift og utfasing fører til lavere utbetalinger til EUs romprogrammer.

Internasjonaliseringstiltak (108-ordningen)

Kompensasjonen til Eksportfinans ASA for forvaltning av 108-ordningen reduseres ettersom nye lån under ordningen nå gis av Eksportkreditt Norge AS på vegne av staten.

Miljøteknologiprogrammet

Miljøteknologiprogrammet er et treårig program som ble påbegynt i 2011. Programmet fases derfor ut fra 2014.

Isgående forskningsfartøy

Det foreslås en startbevilgning i 2013 på 75 mill. kroner til bygging av et nytt isgående forskningsfartøy. Samlet kostnadsramme for prosjektet er 1 423 mill. kroner og fartøyet forventes ferdigstilt i 2015.

Belønningsordningen for kollektivtrafikk

Stortinget vedtok i forbindelse med behandling av Meld. St. 21 (2011–2012) Norsk klimapolitikk at bevilgningene til belønningsordningen for bedre kollektivtransport og mindre bilbruk i byområdene skulle økes med 250 mill. kroner i 2013 og 250 mill. kroner i 2014. Bevilgningsøkningen i 2013 er fulgt opp i Regjeringens budsjettforslag. Det legges på bakgrunn av Stortingets vedtak til grunn en ytterligere økning i 2014.

Trafikkavtale med NSB

I henhold til avtalen mellom staten og NSB for kjøp av persontransport med tog i perioden 2012–2017 vil beløpet for statens kjøp av persontransport øke noe fra 2013 til 2014. Utbetalingsprofilen er fallende fra 2014.

Hurtigruten (Bergen-Kirkenes)

Avtalen med Hurtigruten om kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes i perioden 2012–2020 har fallende utbetalingsprofil, noe som gir lavere utgifter utover i avtaleperioden.

Nasjonalparkplanen

De siste utbetalingene til gjennomføring av nasjonalparkplanen forventes å skje i 2014.

Byggeprosjekter

Framskrivingen av videreføring og igangsetting av byggeprosjekter innenfor husleieordningen til Statsbygg viser reduserte utgifter på 1,3 mrd. kroner fra 2013 til 2016. Utgiftsreduksjonen fra 2014 skyldes at igangsatte byggeprosjekter vil bli ferdigstilt de nærmeste årene. Utgiftene til byggeprosjekter utenfor husleieordningen forventes å synke med omlag 0,3 mrd. kroner i samme periode, gitt den nåværende porteføljen av byggeprosjekter. Det er ikke innarbeidet økte utgifter til gjenoppbygging av regjeringskvartalet i budsjettframskrivningene, men det må påregnes betydelige utgifter til dette i årene som kommer.

Lokaler og fellestjenester for departementene

Statsbyggs driftsutgifter reduseres fra og med 2014 som følge av at arbeidet med sikring i regjeringskvartalet og i midlertidige departementslokaler etter angrepet 22. juli 2011 avsluttes i 2013. Utgiftene til Departementenes servicesenter reduseres fra og med 2014, blant annet som følge av at utgiftene til vektere, anskaffelser og vedlikehold etter angrepet mot regjeringskvartalet reduseres.

Elektronisk dialog med arbeidsgivere (EDAG)

Det foreslås bevilget 125 mill. kroner på Finansdepartementets budsjettområde (Skatteetaten og Statistisk sentralbyrå) til videreføring av IKT-prosjektet EDAG i 2013. I tillegg foreslås det bevilget 28,9 mill. kroner til prosjektet under Arbeidsdepartementet (Arbeids- og velferdsetaten). Planlagt gjennomføring av prosjektet tilsier at utgiftene på Finansdepartementets budsjettområde vil øke med om lag 40 mill. kroner årlig fra 2013 til 2015. I 2016, etter at prosjektet skal være ferdigstilt, trekkes investeringsutgiftene ut av budsjettet, og anslåtte driftsutgifter på 48 mill. kroner legges inn. Utgiftene i 2016 på Finansdepartementets budsjettområde blir dermed 77 mill. kroner lavere enn i 2013.

Stortinget – kjøp av leiligheter

Det foreslås bevilget 51 mill. kroner til kjøp av leiligheter for Stortinget i 2013. Beløpet trekkes ut av budsjettet i 2014.

Forsvarsbygg – sikring av lokaler

Det er satt i gang arbeider med sikring av Statsministerens kontors og Forsvarsdepartementets lokaler med en kostnadsramme på 330 mill. kroner. For 2012 ble det bevilget 148 mill. kroner til dette formålet. Resten av behovet, 182 mill. kroner, foreslås bevilget i 2013. Det er lagt til grunn at beløpet ikke videreføres til senere år.

Kompensasjonsordning for veteraner fra utenlandsoperasjoner

Utbetalingene i henhold til den særskilte kompensasjonsordningen for skadede veteraner fra utenlandsoperasjoner antas å bli redusert med 64 mill. kroner i 2015 og med 110 mill. kroner i 2016. Anslagene er usikre.

CO₂-håndtering

Budsjettbehovet til planlegging av fullskala CO₂-håntering på Mongstad forventes å øke fra 2013 til 2014. Deretter reduseres utgiftene fram mot investeringsbeslutning i 2016. Bevilgningen til investeringer i teknologisenteret på Mongstad fases ut fra og med 2014. Samtidig forventes utgiftene til lånebetjening og drift ved senteret å bli redusert fram mot 2016.

Overføring til Energifondet

Som følge av kapitalinnskudd på 10 mrd. kroner i det nye Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging i 2013 anslås det at avkastningen som føres over til Energifondet isolert sett vil øke med om lag 200 mill. kroner i 2014. Samtidig reduseres bevilgningen til fondet med 20 mill. kroner som følge av at Regjeringens miljøteknologiprogram avsluttes i 2013.

Inntekter

På inntektssiden er det vesentlig færre poster som endrer seg utover i perioden. Inntektene øker med i underkant av 0,6 mrd. kroner fra 2013 til 2014 og med ytterligere 0,3 mrd. kroner i 2015, før de så reduseres med 0,2 mrd. kroner fra 2015 til 2016. Skatter og avgifter er ikke medregnet i tallene.

Tabell 10.4 Flerårige budsjettkonsekvenser, inntekter 2014–2016, ekskl. skatter og avgifter, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner. Endringer i forhold til Gul bok 2013

Mill. 2013-kroner

2014

2015

2016

Justis- og beredskapsdepartementet

71

173

178

Brukerbetaling mv. for Nødnett

64

166

171

Gebyrlegging av notarialforretninger mv.

7

7

7

Kommunal- og regionaldepartementet

66

94

121

Utbytte Kommunalbanken

66

94

121

Arbeidsdepartementet

-24

-43

-55

Folketrygden

-20

-35

-45

Øvrige endringer, netto

-4

-8

-10

Helse- og omsorgsdepartementet

39

82

82

Avdrag på investeringslån

39

82

82

Finansdepartementet

-27

-27

-27

Stortinget, salg av leiligheter

-20

-20

-20

Avkastning fra Finansmarkedsfondet

-7

-7

-7

Olje- og energidepartementet

429

590

325

Økt avkastning fra klima- og energifond

200

200

200

Statnett SF, utbytte

183

354

261

Avdrag på lån til TCM DA

36

36

-146

Oljedirektoratet gebyrinntekter

10

0

10

Øvrige departementer

4

23

25

Totalsum, inntekter

558

892

649

Kilde: Finansdepartementet

Brukerbetaling mv. for Nødnett

Etter hvert som landsdekkende utbygging av Nødnett fullføres, vil brukerbetalingene og refusjonene til Justis- og beredskapsdepartementet øke før de stabiliserer seg.

Utbytte Kommunalbanken

Staten mottar utbytte fra Kommunalbanken. Det er anslått at utbyttet vil øke noe i årene fremover som følge av høyere egenkapital i banken.

Avdrag fra regionale helseforetak

Investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningen til de regionale helseforetakene, samt investeringslån. Det tildeles lån til enkeltprosjektene med fastsatte samlede lånerammer. Etter at prosjektene ferdigstilles, betales lånene tilbake og avdragene inntektsføres. Det legges til grunn at flere prosjekter vil bli ferdigstilt de neste årene og at innbetalte avdrag vil øke i årene fram til 2016.

Økt avkastning Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging

Som følge av kapitalinnskudd på 10 mrd. kroner i det nye Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging i 2013 anslås det at avkastningen fra fondet vil øke med om lag 200 mill. kroner i 2014.

Utbytte Statnett

Utbyttet fra Statnett forventes å øke i 2014 og 2015 for deretter å bli noe lavere i 2016. Økningen i 2014 og 2015 skyldes hovedsakelig forventning om høyere tariffinntekter i kombinasjon med at driftsutgiftene i ligger på et stabilt nivå. Nedgangen i 2016 skyldes forventninger om høyere kostnader.

Avdrag på lån til TCM DA

Statens utgifter til investering i teknologisenteret for CO₂-rensing på Mongstad (TCM DA) finansieres gjennom lån som bevilges over streken i statsbudsjettet. I 2013 vil det tilbakebetales 1 096 mill. kroner, og tilbakebetalingene forventes å øke i 2014 for deretter å reduseres i 2016. Statens kjøp av tjenester fra testsenteret skal imidlertid dekke både driftsutgifter og statens andel av tilbakebetalingene av lån, slik at utgiftene knyttet til testsenteret vil være større enn inntektene fra avdrag på lån.

10.5 Større planer og satsinger mv. som ikke inngår i budsjettframskrivingene

I framskrivingene tas det kun med framtidige konsekvenser av vedtak som er innarbeidet i Regjeringens budsjettforslag til Stortinget. Politiske målsettinger som er kommet til uttrykk i for eksempel intensjonserklæringer, stortingsmeldinger, flertallsmerknader i Stortinget mv., men som ikke er innarbeidet i Regjeringens budsjettforslag, er ikke tatt med i tallmaterialet. Enkelte av disse målsettingene er forholdsvis konkrete når det gjelder framtidige bevilgningsbehov. Av slike utgiftssatsinger kan nevnes Kulturløftet og Omsorgsplan 2015. Utenom pensjonsutgiftene i folketrygden, er heller ikke økte utgifter som følger av demografiske endringer tatt med i framskrivningene. Dette gjelder blant annet utgiftsøkninger til helse- og omsorgstjenester som følger av at det blir flere eldre.

Regjeringen vil videreføre maksimalprisen for foreldrebetaling i barnehager nominelt uendret inntil prisen er redusert til 1 750 kroner målt i faste 2005-kroner. Tidspunkt for måloppnåelse og nivået på årlige bevilgninger vil blant annet avhenge av prisstigningen.

Vedtatte endringer i § 14 i barnehageloven, jf. Innst. O. nr. 103 (2008-2009), innebærer at godkjente ikke-kommunale barnehager skal behandles likeverdig med kommunale barnehager når det gjelder offentlig tilskudd. Med Regjeringens budsjettforslag for 2013 økes minimumstilskuddet til ikke-kommunale barnehager til 94 pst. av gjennomsnittlig offentlig finansiering av kommunale barnehager. Realisering av målet om full likeverdig behandling vil medføre ytterligere bevilgningsøkninger i årene fremover.

Regjeringen har som mål at 1 pst. av statsbudsjettets utgifter skal benyttes til kulturformål innen 2014. Å gjennomføre Kulturløftet innen 2014 tilsier isolert sett at bevilgningene til kulturformål økes med om lag 600 mill. kroner i 2014. Anslaget er basert på at statsbudsjettets utgifter videreføres reelt uendret fra 2013.

Regjeringen har videre en målsetting om å endre fordelingen av overskuddet fra Norsk Tipping AS, den såkalte ”tippenøkkelen”, i perioden 2014-2015. Målsettingen innebærer at inntektene på statsbudsjettet fra tippenøkkelen reduseres med om lag 600 mill. kroner i perioden 2014-2015. Anslaget er basert på nåværende prognoser for overskuddet til Norsk Tipping AS.

Stortinget har vedtatt at det skal anskaffes inntil 16 nye redningshelikoptre innenfor en kostnadsramme på 16,8 mrd. kroner. Det er lagt opp til at nye redningshelikoptre skal fases inn i perioden 2016-2020.

I langtidsplanen for Forsvaret for perioden 2013-2016 er det lagt til grunn at forsvarsbevilgningene skal økes med 1,5 mrd. kroner i 2015 og ytterligere 1,5 mrd. kroner i 2016, som en del av finansieringen av nye kampfly med baseutbygging. Levering av fly vil skje over flere år fram til 2024. Antall kampfly som skal anskaffes er i langtidsplanen angitt til mellom 46 og 52 fly. Dersom 52 fly anskaffes, er anskaffelsen forventet å koste til sammen 68 mrd. kroner medregnet baseutbygging. Av dette er det lagt til grunn at 28 inntil mrd. kroner vil bli bevilget i tillegg til ordinær forsvarsramme.

Regjeringen har lagt fram Omsorgsplan 2015 med blant annet en egen kompetanse- og rekrutteringsplan, satsing på omsorgsforskning, tilskudd til utbygging av omsorgsplasser og til dagaktivitetsplasser for demente i kommunene. I 2008 ble det opprettet et nytt investeringstilskudd for sykehjemsplasser og omsorgsboliger med heldøgns helse- og omsorgstjeneste. I 2008–2012 er det bevilget midler for å kunne gi tilsagn om investeringstilskudd til samlet 9 500 nye sykehjemsplasser og omsorgsboliger. Regjeringen foreslår at det i 2013 skal kunne gis tilsagn til ytterligere 1 750 sykehjemsplasser og omsorgsboliger gjennom tilskuddsordningen. Det legges til grunn en målsetting om at det skal gis investeringstilskudd til 12 000 sykehjemsplasser og omsorgsboliger i perioden 2008–2015.

I St.meld. nr. 16 (2008-2009) Nasjonal Transportplan 2010-2019 (NTP) framgår økonomiske rammer for Statens vegvesen, Jernbaneverket og Kystverket for perioden 2010-2019. Når bevilgninger knyttet til forslag om opphevelse av merverdiavgiftsfritaket for omsetning av tjenester som gjelder offentlig veg og baneanlegg holdes utenfor, foreslår Regjeringen i 2013 bevilgninger til NTP-formål på til sammen 30,3 mrd. kroner. Regjeringen vil våren 2013 legge fram stortingsmelding om ny Nasjonal Transportplan, og vil der komme tilbake til økonomiske rammer for Statens vegvesen, Jernbaneverket og Kystverket for perioden 2014-2023.

Regjeringen varslet i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2012 at den vil foreslå å etablere en CO₂-kompensasjonsordning for industrien. I Prop. 1 S (2012-2013) for Miljøverndepartementet er det redegjort for innretningen av en slik ordning. Det jobbes videre med å fastsette nærmere regelverk for ordningen og notifisering til Eftas overvåkningsorgan ESA. Basert på dagens kvoteprisnivå vil ordningen grovt anslått kunne få en årlig kostnad på 500 mill. kroner. Omfanget av ordningen vil imidlertid kunne variere fra år til år avhengig av utviklingen i kvoteprisen.

I framskrivingene over er det lagt til grunn at kommunesektorens inntekter og overføringene til helseforetakene videreføres reelt uendret fra 2013. I perioden 2005-2011 anslås den årlige realveksten i kommunesektorens samlede inntekter til om lag 2,8 pst., mens det har vært en reell vekst i driftsbevilgningene til helseforetakene på om lag 1,6 pst. per år. Det må forventes at det innenfor begge disse områdene vil være behov for økte ressurser i framtiden, blant annet for å ivareta oppgaver som følge av en aldrende befolkning.

Disse eksemplene illustrerer at oppfølging av varslede satsinger i tråd med målsettingene vil kreve betydelige bevilgningsøkninger. Samtidig er handlingsrommet i budsjettpolitikken begrenset, jf. også omtalen av budsjettpolitikken på mellomlang sikt i Meld. St. 1 (2012-2013) Nasjonalbudsjettet 2013.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om statsbudsjettet 2013.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om statsbudsjettet 2013 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag til vedtak om statsbudsjettet for budsjettåret 2013

I

Oversikt over utgifter og inntekter i statsbudsjettet for budsjetterminen 2013

i 1000 kroner

Utgifter

Samlede utgifter
Drifts - utgifter
Nybygg, anlegg mv.
Overfør-inger til andre
Utlån, gjelds- avdrag mv.

Det kongelige hus
194 207
18 381
-
175 826
-

Regjering
310 950
310 950
-
-
-

Stortinget og underliggende institusjoner
1 684 550
1 346 250
166 300
172 000
-

Høyesterett
85 084
85 084
-
-
-

Utenriksdepartementet
35 967 972
4 880 308
222 992
29 966 812
897 860

Kunnskapsdepartementet
43 587 993
3 282 366
24 528
40 281 099
-

Kulturdepartementet
9 715 421
1 675 435
34 812
8 005 174
-

Justis- og beredskapsdepartementet
29 827 577
25 873 504
1 276 992
2 677 081
-

Kommunal- og regionaldepartementet
158 811 427
409 255
1 000
158 401 172
-

Arbeidsdepartementet
54 934 202
21 760 071
982 960
11 191 171
21 000 000

Helse- og omsorgsdepartementet
121 314 499
4 407 393
18 417
116 887 189
1 500

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet
32 905 363
6 898 795
10 500
25 996 068
-

Nærings- og handelsdepartementet
6 278 489
1 883 439
10 700
4 384 350
-

Fiskeri- og kystdepartementet
4 824 027
3 343 897
765 160
714 970
-

Landbruks- og matdepartementet
17 101 191
1 585 498
9 773
15 505 920
-

Samferdselsdepartementet
38 902 000
15 201 700
16 658 900
7 041 400
-

Miljøverndepartementet
5 441 678
2 805 090
635 226
2 001 362
-

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet
6 277 076
4 314 772
634 461
1 327 843
-

Finansdepartementet
108 876 500
9 121 800
217 700
32 993 000
66 544 000

Forsvarsdepartementet
42 223 799
30 840 715
10 780 729
602 355
-

Olje- og energidepartementet
16 973 471
2 541 621
10 000
4 421 850
10 000 000

Ymse utgifter
14 600 000
14 600 000
-
-
-

Statsbankene
124 511 894
655 564
226 227
12 417 118
111 212 985

Statlig petroleumsvirksomhet
28 001 800
1 800
28 000 000
-
-

Statens forretningsdrift
1 838 911
-21 390
1 860 301
-
-

Folketrygden
369 335 808
-
-
369 335 808
-

Statens pensjonsfond utland
373 185 200
-
-
373 185 200
-

Sum utgifter
1 647 711 089
157 822 298
62 547 678
1 217 684 768
209 656 345

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet
Folke- trygden
Statsbudsjettet medregnet folketrygden

1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og

overføringer fra Statens pensjonsfond utland)

1 047 054 762
267 336 655
1 314 391 417

2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)
1 068 718 936
369 335 808
1 438 054 744

Driftsutgifter

157 822 298
-
157 822 298

Nybygg anlegg mv.

62 547 678
-
62 547 678

Overføringer til andre

475 163 760
369 335 808
844 499 568

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

373 185 200
-
373 185 200

3. Overskudd før lånetransaksjoner før overføring

fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-21 664 174
-101 999 153
-123 663 327

4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland
123 663 327
-
123 663 327

5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)
101 999 153
-101 999 153
-

i 1 000 kroner

Inntekter

Samlede inntekter
Drifts- inntekter
Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv.
Skatter, avgifter og andre over føringer
Tilbake- betalinger mv.

Skatt på formue og inntekt
252 485 000
-
-
252 485 000
-

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift
265 200 000
-
-
265 200 000
-

Tollinntekter
2 760 000
-
-
2 760 000
-

Merverdiavgift
236 000 000
-
-
236 000 000
-

Avgifter på alkohol
12 450 000
-
-
12 450 000
-

Avgifter på tobakk
7 650 000
-
-
7 650 000
-

Avgifter på motorvogner
33 630 000
-
-
33 630 000
-

Andre avgifter
45 731 214
-
-
45 731 214
-

Sum skatter og avgifter
855 906 214
-
-
855 906 214
-

Renter av statens forretningsdrift
105 864
-
-
105 864
-

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift
1 781 834
500
1 770 034
11 300
-

Sum inntekter av statens forretningsdrift
1 887 698
500
1 770 034
117 164
-

Renter fra statsbankene
7 393 534
-
-
7 393 534
-

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer
8 671 134
-
-
8 671 134
-

Utbytte ekskl. Statoil
14 837 555
-
-
14 837 555
-

Renteinntekter og utbytte (eksl. statens forretningsdrift og Statoil)
30 902 223
-
-
30 902 223
-

Inntekter under departementene
24 508 282
16 727 752
286 294
7 494 236
-

Overføring fra Norges Bank
-
-
-
-
-

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond
-
-
-
-
-

Sum andre inntekter
24 508 282
16 727 752
286 294
7 494 236
-

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet
157 400 000
129 000 000
22 000 000
6 400 000
-

Skatt og avgift på utvinning av petroleum
229 900 000
-
-
229 900 000
-

Aksjeutbytte fra Statoil
13 887 000
-
-
13 887 000
-

Sum petroleumsinntekter
401 187 000
129 000 000
22 000 000
250 187 000
-

Tilbakebetalinger
84 934 994
-
-
-
84 934 994

Statens pensjonsfond utland
123 663 327
-
-
123 663 327
-

Sum inntekter
1 522 989 738
145 728 252
24 056 328
1 268 270 164
84 934 994

Statsbudsjettet Folketrygden ikke medregnet
Folketrygden
Statsbudsjettet medregnet Folketrygden

Lånetransaksjoner:

6. Utlån gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt
209 656 345
-
209 656 345

Utlån til statsbanker

111 212 985
-
111 212 985

Gjeldsavdrag

66 544 000
-
66 544 000

Andre utlån, aksjetegning mv.

31 899 360
-
31 899 360

7. Tilbakebetalinger mv.
84 934 994
-
84 934 994

8. Utlån mv. (netto) (6 - 7)
124 721 351
-
124 721 351

9. Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning

og lånemidler (8 - 5)

22 722 198
101 999 153
124 721 351

Kap. | Post |  |  | Kroner |  | Kroner
Utgifter:
Det kongelige hus
1 |  |  | H.M. Kongen og H.M. Dronningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Apanasje |  |  | 10 032 000 |  |
| 50 |  | Det kongelige hoff |  |  | 158 606 000 |  | 168 638 000
2 |  |  | H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Apanasje |  |  | 8 349 000 |  |
| 50 |  | H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessens stab mv. |  |  | 17 220 000 |  | 25 569 000
|  |  | Sum Det kongelige hus |  |  |  |  | 194 207 000
Regjering
20 |  |  | Statsministerens kontor: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 91 450 000 |  | 91 450 000
21 |  |  | Statsrådet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 147 800 000 |  | 147 800 000
24 |  |  | Regjeringsadvokaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 54 800 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 16 900 000 |  | 71 700 000
|  |  | Sum Regjering |  |  |  |  | 310 950 000
Stortinget og underliggende institusjoner
41 |  |  | Stortinget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 793 600 000 |  |
| 32 |  | Kjøp av leiligheter, kan overføres |  |  | 51 000 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 115 300 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til partigruppene |  |  | 158 600 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Det Norske Nobelinstitutts bibliotek |  |  | 1 400 000 |  |
| 73 |  | Kontingenter, internasjonale delegasjoner |  |  | 12 000 000 |  | 1 131 900 000
42 |  |  | Ombudsmannsnemnda for Forsvaret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 6 600 000 |  | 6 600 000
43 |  |  | Stortingets ombudsmann for forvaltningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 54 350 000 |  | 54 350 000
44 |  |  | Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 10 100 000 |  | 10 100 000
51 |  |  | Riksrevisjonen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 481 600 000 |  | 481 600 000
|  |  | Sum Stortinget og underliggende institusjoner |  |  |  |  | 1 684 550 000
Høyesterett
61 |  |  | Høyesterett: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 85 084 000 |  | 85 084 000
|  |  | Sum Høyesterett |  |  |  |  | 85 084 000
Utenriksdepartementet
Administrasjon av utenrikstjenesten
100 |  |  | Utenriksdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 821 686 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 12 222 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 156 492 000 |  |
| 70 |  | Erstatning av skader på utenlandske ambassader |  |  | 907 000 |  |
| 71 |  | Diverse tilskudd |  |  | 24 260 000 |  |
| 72 |  | Hjelp til norske borgere i utlandet som ikke er sjømenn |  |  | 154 000 |  |
| 90 |  | Lån til norske borgere i utlandet som ikke er sjømenn |  |  | 360 000 |  | 2 016 081 000
103 |  |  | Regjeringens fellesbevilgning for representasjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 47 503 000 |  | 47 503 000
104 |  |  | Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 8 981 000 |  | 8 981 000
|  |  | Sum administrasjon av utenrikstjenesten |  |  |  |  | 2 072 565 000
Utenriksformål
115 |  |  | Kultur-, norgesfremme- og informasjonsformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 27 363 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til kultur-, norgesfremme- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 1 |  |  | 69 331 000 |  | 96 694 000
116 |  |  | Deltaking i internasjonale organisasjoner: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner |  |  | 1 249 041 000 |  | 1 249 041 000
117 |  |  | EØS-finansieringsordningene: |  |  |  |  |
| 75 |  | EØS-finansieringsordningen 2009-2014, kan overføres |  |  | 1 028 000 000 |  |
| 76 |  | Den norske finansieringsordningen 2009-2014, kan overføres |  |  | 869 000 000 |  | 1 897 000 000
118 |  |  | Nordområdetiltak m.v.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 30 295 000 |  |
| 70 |  | Nordområdetiltak og prosjektsamarbeid med Russland, kan overføres, kan nyttes under post 1 |  |  | 320 324 000 |  |
| 71 |  | Støtte til utvikling av samfunn, demokrati og menneskerettigheter mv., kan overføres |  |  | 58 831 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til internasjonale klima- og miljøtiltak, kan overføres |  |  | 35 022 000 |  | 444 472 000
|  |  | Sum utenriksformål |  |  |  |  | 3 687 207 000
Administrasjon av utviklingshjelpen
140 |  |  | Utenriksdepartementets administrasjon av utviklingshjelpen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 172 700 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 21 500 000 |  | 1 194 200 000
141 |  |  | Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad): |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 216 500 000 |  | 216 500 000
144 |  |  | Fredskorpset: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 44 200 000 |  | 44 200 000
|  |  | Sum administrasjon av utviklingshjelpen |  |  |  |  | 1 454 900 000
Bilateral bistand
150 |  |  | Bistand til Afrika: |  |  |  |  |
| 78 |  | Regionbevilgning for Afrika, kan overføres |  |  | 2 158 300 000 |  | 2 158 300 000
151 |  |  | Bistand til Asia: |  |  |  |  |
| 72 |  | Bistand til Afghanistan og Pakistan, kan overføres |  |  | 649 500 000 |  |
| 78 |  | Regionbevilgning for Asia, kan overføres |  |  | 290 000 000 |  | 939 500 000
152 |  |  | Bistand til Midtøsten og Nord-Afrika: |  |  |  |  |
| 78 |  | Regionbevilgning for Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres |  |  | 540 000 000 |  | 540 000 000
153 |  |  | Bistand til Latin-Amerika: |  |  |  |  |
| 78 |  | Regionbevilgning for Latin-Amerika, kan overføres |  |  | 200 500 000 |  | 200 500 000
|  |  | Sum bilateral bistand |  |  |  |  | 3 838 300 000
Globale ordninger
160 |  |  | Sivilt samfunn og demokratiutvikling: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 33 500 000 |  |
| 70 |  | Sivilt samfunn, kan overføres |  |  | 1 423 000 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til frivillige organisasjoners opplysningsarbeid, kan overføres |  |  | 91 000 000 |  |
| 72 |  | Demokratistøtte/partier, kan overføres |  |  | 8 000 000 |  |
| 73 |  | Kultur, kan overføres |  |  | 106 000 000 |  |
| 75 |  | Internasjonale organisasjoner og nettverk, kan overføres |  |  | 182 500 000 |  |
| 77 |  | Utvekslingsordninger gjennom Fredskorpset, kan overføres |  |  | 160 000 000 |  | 2 004 000 000
161 |  |  | Næringsutvikling: |  |  |  |  |
| 70 |  | Næringsutvikling, kan overføres |  |  | 204 000 000 |  |
| 75 |  | NORFUND - tapsavsetting |  |  | 282 500 000 |  |
| 95 |  | NORFUND - grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland |  |  | 897 500 000 |  | 1 384 000 000
162 |  |  | Overgangsbistand (gap): |  |  |  |  |
| 70 |  | Overgangsbistand (gap), kan overføres |  |  | 420 000 000 |  | 420 000 000
163 |  |  | Nødhjelp, humanitær bistand og menneskerettigheter: |  |  |  |  |
| 70 |  | Naturkatastrofer, kan overføres |  |  | 500 000 000 |  |
| 71 |  | Humanitær bistand, kan overføres |  |  | 2 313 600 000 |  |
| 72 |  | Menneskerettigheter, kan overføres |  |  | 337 100 000 |  | 3 150 700 000
164 |  |  | Fred, forsoning og demokrati: |  |  |  |  |
| 70 |  | Fred, forsoning og demokratitiltak, kan overføres |  |  | 648 200 000 |  |
| 71 |  | ODA-godkjente land på Balkan, kan overføres |  |  | 395 000 000 |  |
| 72 |  | Utvikling og nedrustning, kan overføres |  |  | 175 000 000 |  |
| 73 |  | Andre ODA-godkjente OSSE-land, kan overføres |  |  | 340 000 000 |  | 1 558 200 000
165 |  |  | Forskning, kompetanseheving og evaluering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 143 000 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 45 000 000 |  |
| 70 |  | Forskning og høyere utdanning, kan overføres |  |  | 333 000 000 |  |
| 71 |  | Faglig samarbeid, kan overføres |  |  | 350 000 000 |  | 871 000 000
166 |  |  | Miljø og bærekraftig utvikling mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 51 700 000 |  |
| 70 |  | Ymse tilskudd, kan overføres |  |  | 5 042 000 |  |
| 71 |  | Internasjonale prosesser og konvensjoner mv., kan overføres |  |  | 33 000 000 |  |
| 72 |  | Internasjonale miljøprosesser og bærekraftig utvikling, kan overføres |  |  | 168 400 000 |  |
| 73 |  | Klima- og skogsatsingen, kan overføres |  |  | 2 932 500 000 |  |
| 74 |  | Fornybar energi, kan overføres |  |  | 1 407 300 000 |  | 4 597 942 000
167 |  |  | Flyktningtiltak i Norge, godkjent som utviklingshjelp (ODA): |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 1 270 658 000 |  | 1 270 658 000
168 |  |  | Kvinner og likestilling: |  |  |  |  |
| 70 |  | Kvinner og likestilling, kan overføres |  |  | 307 000 000 |  | 307 000 000
169 |  |  | Globale helse- og vaksineinitiativ: |  |  |  |  |
| 70 |  | Vaksine og helse, kan overføres |  |  | 1 690 000 000 |  |
| 71 |  | Andre helse- og aidstiltak, kan overføres |  |  | 295 000 000 |  |
| 72 |  | Det globale fond for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM), kan overføres |  |  | 450 000 000 |  | 2 435 000 000
|  |  | Sum globale ordninger |  |  |  |  | 17 998 500 000
Multilateral bistand
170 |  |  | FN-organisasjoner mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | FNs utviklingsprogram (UNDP) |  |  | 760 000 000 |  |
| 71 |  | FNs befolkningsfond (UNFPA) |  |  | 402 000 000 |  |
| 72 |  | FNs barnefond (UNICEF) |  |  | 1 020 000 000 |  |
| 73 |  | Verdens matvareprogram (WFP), kan overføres |  |  | 170 000 000 |  |
| 74 |  | FNs Høykommissær for flyktninger (UNHCR) |  |  | 300 000 000 |  |
| 75 |  | FNs organisasjon for palestinske flyktninger (UNRWA) |  |  | 150 000 000 |  |
| 76 |  | Tilleggsmidler via FN-systemet mv., kan overføres |  |  | 860 500 000 |  |
| 77 |  | FNs aidsprogram (UNAIDS), kan overføres |  |  | 185 000 000 |  |
| 78 |  | Bidrag andre FN-organisasjoner mv., kan overføres |  |  | 311 000 000 |  |
| 79 |  | Eksperter, junioreksperter og FNs fredskorps, kan overføres |  |  | 75 000 000 |  |
| 81 |  | Tilskudd til internasjonal landbruksforskning, kan overføres |  |  | 150 000 000 |  |
| 82 |  | FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women), kan overføres |  |  | 95 000 000 |  | 4 478 500 000
171 |  |  | Multilaterale finansinstitusjoner: |  |  |  |  |
| 70 |  | Verdensbanken, kan overføres |  |  | 814 000 000 |  |
| 71 |  | Regionale banker og fond, kan overføres |  |  | 772 500 000 |  |
| 72 |  | Samfinansiering via finansinstitusjoner, kan overføres |  |  | 559 500 000 |  | 2 146 000 000
172 |  |  | Gjeldslette og gjeldsrelaterte tiltak: |  |  |  |  |
| 70 |  | Gjeldsslette, betalingsbalansestøtte og kapasitetsbygging, kan overføres |  |  | 292 000 000 |  | 292 000 000
|  |  | Sum multilateral bistand |  |  |  |  | 6 916 500 000
|  |  | Sum Utenriksdepartementet |  |  |  |  | 35 967 972 000
Kunnskapsdepartementet
Administrasjon
200 |  |  | Kunnskapsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 250 674 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 11 652 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 2 624 000 |  | 264 950 000
|  |  | Sum administrasjon |  |  |  |  | 264 950 000
Grunnopplæringen
220 |  |  | Utdanningsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 264 874 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 3 988 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til læremidler mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 51 890 000 |  | 320 752 000
221 |  |  | Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 14 322 000 |  | 14 322 000
222 |  |  | Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 88 090 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 1 378 000 |  | 89 468 000
223 |  |  | Sametinget: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilskudd til Sametinget |  |  | 37 723 000 |  | 37 723 000
224 |  |  | Senter for IKT i utdanningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 52 207 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 37 358 000 |  | 89 565 000
225 |  |  | Tiltak i grunnopplæringen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 157 002 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til landslinjer |  |  | 184 495 000 |  |
| 62 |  | Tilskudd til de kommunale sameskolene i Snåsa og Målselv |  |  | 21 578 000 |  |
| 63 |  | Tilskudd til samisk i grunnopplæringen, kan overføres |  |  | 52 919 000 |  |
| 64 |  | Tilskudd til opplæring av unge asylsøkere og barn av asylsøkere |  |  | 125 316 000 |  |
| 66 |  | Tilskudd til leirskoleopplæring |  |  | 43 982 000 |  |
| 67 |  | Tilskudd til opplæring i finsk |  |  | 7 958 000 |  |
| 68 |  | Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen |  |  | 238 984 000 |  |
| 69 |  | Kompensasjon for investeringskostnader ved grunnskolereformen |  |  | 231 297 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til opplæring av lærlinger og lærekandidater med spesielle behov |  |  | 37 486 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til utvikling av musikk- og kulturskolene |  |  | 10 336 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til internasjonale utdanningsprogram og organisasjoner |  |  | 5 296 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til studieopphold i utlandet |  |  | 10 363 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til organisasjoner |  |  | 29 669 000 |  | 1 156 681 000
226 |  |  | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 1 157 790 000 |  |
| 50 |  | Nasjonale sentre i grunnopplæringen |  |  | 62 236 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner |  |  | 37 204 000 |  |
| 62 |  | Tilskudd for økt lærertetthet |  |  | 157 000 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til NAROM |  |  | 7 409 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til vitensentre |  |  | 35 353 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til utviklingsprosjekter i grunnopplæringen |  |  | 2 000 000 |  | 1 458 992 000
227 |  |  | Tilskudd til særskilte skoler: |  |  |  |  |
| 60 |  | Tilskudd til Moskvaskolen og Murmanskskolen |  |  | 2 044 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til voksenopplæring i Andebu kommune |  |  | 4 644 000 |  |
| 62 |  | Tilskudd til Fjellheimen leirskole |  |  | 5 533 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til Den franske skolen i Oslo |  |  | 6 880 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til internatdriften ved Krokeide videregående skole |  |  | 23 783 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Røde Kors Nordisk United World College |  |  | 29 995 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til opplæring i Kenya |  |  | 1 186 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til Signo og Briskeby |  |  | 40 009 000 |  | 114 074 000
228 |  |  | Tilskudd til private skoler mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Private grunnskoler, overslagsbevilgning |  |  | 1 397 510 000 |  |
| 71 |  | Private videregående skoler, overslagsbevilgning |  |  | 1 297 475 000 |  |
| 72 |  | Private skoler godkjent etter kap. 4 i voksenopplæringsloven, overslagsbevilgning |  |  | 133 667 000 |  |
| 73 |  | Private grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning |  |  | 97 338 000 |  |
| 74 |  | Private videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning |  |  | 23 619 000 |  |
| 75 |  | Private skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning |  |  | 207 412 000 |  |
| 76 |  | Andre private skoler, overslagsbevilgning |  |  | 43 457 000 |  |
| 77 |  | Den tyske skolen i Oslo, overslagsbevilgning |  |  | 12 137 000 |  |
| 78 |  | Kompletterende undervisning |  |  | 41 894 000 |  |
| 79 |  | Toppidrett |  |  | 27 228 000 |  |
| 80 |  | Privatskoleorganisasjoner |  |  | 668 000 |  |
| 81 |  | Elevutveksling til utlandet |  |  | 1 720 000 |  | 3 284 125 000
229 |  |  | Statens fagskole for gartnere og blomsterdekoratører: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 22 458 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 1 070 000 |  | 23 528 000
230 |  |  | Statlig spesialpedagogisk støttesystem: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 622 509 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 56 435 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 8 203 000 |  | 687 147 000
|  |  | Sum grunnopplæringen |  |  |  |  | 7 276 377 000
Barnehager
231 |  |  | Barnehager: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 51 |  |  | 166 148 000 |  |
| 50 |  | Tilskudd til samiske barnehagetilbud |  |  | 14 647 000 |  |
| 51 |  | Forskning, kan nyttes under post 21 |  |  | 8 006 000 |  |
| 61 |  | Investeringstilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 10 000 000 |  |
| 63 |  | Tilskudd til tiltak for å bedre språkforståelsen blant minoritetsspråklige barn i førskolealder |  |  | 126 015 000 |  |
| 64 |  | Tilskudd til midlertidige lokaler, overslagsbevilgning |  |  | 6 500 000 |  | 331 316 000
|  |  | Sum barnehager |  |  |  |  | 331 316 000
Voksenopplæring m.m.
252 |  |  | EUs program for livslang læring: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 242 402 000 |  | 242 402 000
253 |  |  | Folkehøyskoler: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til folkehøyskoler |  |  | 712 579 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til Folkehøyskolerådet |  |  | 4 380 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til nordiske folkehøyskoler |  |  | 1 247 000 |  | 718 206 000
254 |  |  | Tilskudd til voksenopplæring: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til studieforbund |  |  | 189 054 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til nettskoler |  |  | 15 169 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Studiesenteret Finnsnes |  |  | 4 128 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner |  |  | 11 600 000 |  | 219 951 000
255 |  |  | Tilskudd til freds- og menneskerettssentre: |  |  |  |  |
| 70 |  | Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter |  |  | 27 604 000 |  |
| 71 |  | Falstadsenteret |  |  | 16 487 000 |  |
| 72 |  | Stiftelsen Arkivet |  |  | 6 600 000 |  |
| 73 |  | Nansen Fredssenter |  |  | 5 490 000 |  |
| 74 |  | Narviksenteret |  |  | 2 180 000 |  |
| 75 |  | Det europeiske Wergelandsenteret |  |  | 7 365 000 |  |
| 76 |  | Raftostiftelsen |  |  | 2 130 000 |  | 67 856 000
256 |  |  | Vox, nasjonalt fagorgan for kompetansepolitikk: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 49 384 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 15 962 000 |  | 65 346 000
257 |  |  | Program for basiskompetanse i arbeidslivet: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 5 325 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan overføres |  |  | 86 563 000 |  | 91 888 000
258 |  |  | Tiltak for livslang læring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 5 376 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 1 |  |  | 47 592 000 |  | 52 968 000
|  |  | Sum voksenopplæring m.m. |  |  |  |  | 1 458 617 000
Høyere utdanning og fagskoleutdanning
260 |  |  | Universiteter og høyskoler: |  |  |  |  |
| 50 |  | Statlige universiteter og høyskoler |  |  | 26 451 926 000 |  |
| 70 |  | Private høyskoler |  |  | 1 087 015 000 |  | 27 538 941 000
270 |  |  | Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter: |  |  |  |  |
| 71 |  | Tilrettelegging for internasjonal mobilitet |  |  | 15 627 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til velferdsarbeid |  |  | 74 817 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres |  |  | 250 223 000 |  | 340 667 000
276 |  |  | Fagskoleutdanning: |  |  |  |  |
| 72 |  | Annen fagskoleutdanning |  |  | 71 236 000 |  | 71 236 000
280 |  |  | Felles enheter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 69 296 000 |  |
| 50 |  | Senter for internasjonalisering av utdanning |  |  | 55 088 000 |  |
| 51 |  | Drift av nasjonale fellesoppgaver |  |  | 107 337 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til UNIS |  |  | 112 217 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til UNINETT |  |  | 24 759 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til NORDUnet, kan overføres |  |  | 23 097 000 |  | 391 794 000
281 |  |  | Felles tiltak for universiteter og høyskoler: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 149 450 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 11 253 000 |  |
| 50 |  | Tilskudd til Norges forskningsråd |  |  | 79 258 000 |  |
| 70 |  | Andre overføringer, kan nyttes under post 1 |  |  | 91 432 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til internasjonale programmer |  |  | 18 296 000 |  |
| 78 |  | Tilskudd til Universitets- og høgskolerådet |  |  | 15 222 000 |  | 364 911 000
|  |  | Sum høyere utdanning og fagskoleutdanning |  |  |  |  | 28 707 549 000
Forskning
283 |  |  | Meteorologiformål: |  |  |  |  |
| 50 |  | Meteorologisk institutt |  |  | 280 801 000 |  |
| 72 |  | Internasjonale samarbeidsprosjekter |  |  | 55 662 000 |  | 336 463 000
284 |  |  | De nasjonale forskningsetiske komiteene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 16 300 000 |  | 16 300 000
285 |  |  | Norges forskningsråd: |  |  |  |  |
| 52 |  | Forskningsformål |  |  | 1 311 868 000 |  |
| 53 |  | Overordnede forskningspolitiske prioriteringer |  |  | 897 203 000 |  |
| 54 |  | Forskningsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse |  |  | 289 240 000 |  |
| 55 |  | Administrasjon |  |  | 275 300 000 |  | 2 773 611 000
287 |  |  | Forskningsinstitutter og andre tiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71 |  |  | 11 114 000 |  |
| 53 |  | NUPI |  |  | 4 342 000 |  |
| 56 |  | Ludvig Holbergs forskningspris |  |  | 9 400 000 |  |
| 57 |  | Basisbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter |  |  | 185 003 000 |  |
| 60 |  | Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning |  |  | 219 000 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til andre private institusjoner |  |  | 34 752 000 |  |
| 73 |  | Niels Henrik Abels matematikkpris |  |  | 13 206 000 |  | 476 817 000
288 |  |  | Internasjonale samarbeidstiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 7 060 000 |  |
| 72 |  | Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner |  |  | 201 765 000 |  |
| 73 |  | EUs rammeprogram for forskning, kan overføres |  |  | 1 694 267 000 |  |
| 74 |  | Det europeiske instituttet for innovasjon og teknologi, kan overføres |  |  | 21 760 000 |  |
| 75 |  | UNESCO-kontingent |  |  | 18 141 000 |  |
| 76 |  | UNESCO-formål |  |  | 3 000 000 |  | 1 945 993 000
|  |  | Sum forskning |  |  |  |  | 5 549 184 000
|  |  | Sum Kunnskapsdepartementet |  |  |  |  | 43 587 993 000
Kulturdepartementet
Administrasjon
300 |  |  | Kulturdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 115 715 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 4 434 000 |  | 120 149 000
|  |  | Sum administrasjon m.m. |  |  |  |  | 120 149 000
Samfunns- og frivillighetsformål
310 |  |  | Tilskudd til trossamfunn m.m.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning |  |  | 229 960 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til private kirkebygg, kan overføres |  |  | 9 297 000 |  |
| 78 |  | Ymse faste tiltak |  |  | 5 723 000 |  | 244 980 000
314 |  |  | Kultur og samfunn: |  |  |  |  |
| 60 |  | Tilskudd til livssynsnøytrale sermonirom |  |  | 10 000 000 |  |
| 71 |  | Kultur og næringsprosjekter |  |  | 8 798 000 |  |
| 72 |  | Kultursamarbeid i nordområdene |  |  | 3 433 000 |  |
| 78 |  | Ymse faste tiltak |  |  | 35 932 000 |  |
| 79 |  | Til disposisjon |  |  | 3 423 000 |  | 61 586 000
315 |  |  | Frivillighetsformål: |  |  |  |  |
| 21 |  | Forskning og utredning |  |  | 9 449 000 |  |
| 70 |  | Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner |  |  | 948 208 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til frivilligsentraler |  |  | 114 468 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til frivillig virksomhet for barn og unge |  |  | 51 933 000 |  |
| 74 |  | Frivillighetsregister, kan overføres |  |  | 3 104 000 |  |
| 78 |  | Ymse faste tiltak |  |  | 5 039 000 |  |
| 82 |  | Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg |  |  | 63 891 000 |  |
| 84 |  | Ungdoms-OL |  |  | 25 600 000 |  |
| 85 |  | Sjakk-OL |  |  | 10 000 000 |  | 1 231 692 000
|  |  | Sum samfunns- og frivillighetsformål |  |  |  |  | 1 538 258 000
Kulturformål
320 |  |  | Allmenne kulturformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 77 |  |  | 129 495 000 |  |
| 21 |  | Forskning og utredning, kan overføres |  |  | 5 682 000 |  |
| 51 |  | Fond for lyd og bilde |  |  | 31 537 000 |  |
| 52 |  | Norges forskningsråd |  |  | 5 072 000 |  |
| 53 |  | Sametinget |  |  | 72 702 000 |  |
| 55 |  | Norsk kulturfond-ettårig prosjekttilskudd, kan nyttes under post 56 |  |  | 46 375 000 |  |
| 56 |  | Norsk kulturfond-flerårig prosjekttilskudd, kan nyttes under post 55 |  |  | 23 087 000 |  |
| 60 |  | Kulturkort for ungdom |  |  | 3 900 000 |  |
| 73 |  | Nasjonale kulturbygg, kan overføres |  |  | 195 500 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til tiltak under Norsk kulturråd, kan overføres |  |  | 228 716 000 |  |
| 75 |  | Kulturprogram, kan overføres |  |  | 11 339 000 |  |
| 77 |  | Prosjekt- og utviklingstiltak på museums- og arkivfeltet, kan nyttes under post 1 |  |  | 36 027 000 |  |
| 78 |  | Ymse faste tiltak |  |  | 27 444 000 |  |
| 79 |  | Til disposisjon, kan nyttes under post 1 |  |  | 6 534 000 |  |
| 82 |  | Nobels fredssenter |  |  | 28 538 000 |  |
| 84 |  | Pilegrimssatsing |  |  | 5 490 000 |  | 857 438 000
321 |  |  | Kunstnerformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 15 395 000 |  |
| 72 |  | Stipend basert på gjennomført kunstutdanning, overslagsbevilgning |  |  | 13 374 000 |  |
| 73 |  | Kunstnerstipend m.m., kan overføres |  |  | 137 145 000 |  |
| 74 |  | Garantiinntekter, overslagsbevilgning |  |  | 109 946 000 |  |
| 75 |  | Vederlagsordninger |  |  | 155 232 000 |  | 431 092 000
322 |  |  | Billedkunst, kunsthåndverk og offentlig rom: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 15 263 000 |  |
| 50 |  | Kunst i offentlige rom |  |  | 27 382 000 |  |
| 55 |  | Norsk kulturfond |  |  | 33 852 000 |  |
| 72 |  | Knutepunktinstitusjoner |  |  | 6 125 000 |  |
| 73 |  | Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design |  |  | 272 827 000 |  |
| 75 |  | Offentlig rom, arkitektur og design |  |  | 36 485 000 |  |
| 78 |  | Ymse faste tiltak |  |  | 43 491 000 |  | 435 425 000
323 |  |  | Musikkformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 160 067 000 |  |
| 55 |  | Norsk kulturfond-ettårig prosjekttilskudd, kan nyttes under post 56 |  |  | 155 367 000 |  |
| 56 |  | Norsk kulturfond-flerårig prosjekttilskudd, kan nyttes under post 55 |  |  | 31 429 000 |  |
| 70 |  | Nasjonale institusjoner |  |  | 253 675 000 |  |
| 71 |  | Region-/landsdelsinstitusjoner |  |  | 216 684 000 |  |
| 72 |  | Knutepunktinstitusjoner |  |  | 76 917 000 |  |
| 74 |  | Landsdelsmusikere i Nord-Norge |  |  | 18 846 000 |  |
| 78 |  | Ymse faste tiltak |  |  | 103 799 000 |  | 1 016 784 000
324 |  |  | Scenekunstformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 73 734 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 60 446 000 |  |
| 55 |  | Norsk kulturfond- ettårig prosjekttilskudd, kan nyttes under post 56 |  |  | 96 417 000 |  |
| 56 |  | Norsk kulturfond- flerårig prosjekttilskudd, kan nyttes under post 55 |  |  | 16 176 000 |  |
| 70 |  | Nasjonale institusjoner |  |  | 997 270 000 |  |
| 71 |  | Region-/landsdelsinstitusjoner |  |  | 433 489 000 |  |
| 72 |  | Knutepunktinstitusjoner |  |  | 3 856 000 |  |
| 73 |  | Region- og distriktsopera |  |  | 48 862 000 |  |
| 78 |  | Ymse faste tiltak |  |  | 141 948 000 |  | 1 872 198 000
326 |  |  | Språk-, litteratur- og bibliotekformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 77 |  |  | 513 943 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 24 710 000 |  |
| 55 |  | Norsk kulturfond |  |  | 164 316 000 |  |
| 72 |  | Knutepunktinstitusjoner |  |  | 2 715 000 |  |
| 73 |  | Noregs Mållag |  |  | 3 861 000 |  |
| 74 |  | Det Norske Samlaget |  |  | 12 914 000 |  |
| 75 |  | Språkteknologi og Det Norske Akademis store ordbok |  |  | 20 473 000 |  |
| 76 |  | Ibsenpris m.m. |  |  | 5 403 000 |  |
| 77 |  | Prosjekt- og utviklingstiltak, kan nyttes under post 1 |  |  | 16 902 000 |  |
| 78 |  | Ymse faste tiltak |  |  | 58 555 000 |  |
| 80 |  | Tilskudd til tiltak under Nasjonalbiblioteket |  |  | 49 838 000 |  | 873 630 000
328 |  |  | Museums- og andre kulturvernformål: |  |  |  |  |
| 55 |  | Norsk kulturfond |  |  | 10 224 000 |  |
| 70 |  | Det nasjonale museumsnettverket |  |  | 959 294 000 |  |
| 78 |  | Ymse faste tiltak |  |  | 34 382 000 |  | 1 003 900 000
329 |  |  | Arkivformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 322 231 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 17 593 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 10 102 000 |  |
| 78 |  | Ymse faste tiltak |  |  | 9 582 000 |  | 359 508 000
|  |  | Sum kulturformål |  |  |  |  | 6 849 975 000
Medieformål
334 |  |  | Film- og medieformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 153 402 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 8 282 000 |  |
| 50 |  | Filmfondet, kan nyttes under post 71 |  |  | 436 501 000 |  |
| 51 |  | Audiovisuelle produksjoner |  |  | 10 333 000 |  |
| 71 |  | Filmtiltak m.m., kan overføres, kan nyttes under post 50 |  |  | 27 900 000 |  |
| 73 |  | Regional filmsatsing |  |  | 53 451 000 |  |
| 75 |  | Medieprogram, kan overføres |  |  | 25 427 000 |  |
| 78 |  | Ymse faste tiltak |  |  | 28 421 000 |  |
| 79 |  | Til disposisjon |  |  | 1 000 000 |  | 744 717 000
335 |  |  | Mediestøtte: |  |  |  |  |
| 71 |  | Produksjonstilskudd |  |  | 307 946 000 |  |
| 73 |  | Medieforskning og etterutdanning |  |  | 13 350 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til samiske aviser |  |  | 24 138 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til minoritetsspråklige publikasjoner |  |  | 845 000 |  |
| 77 |  | Distribusjonstilskudd til avisene i Finnmark |  |  | 1 916 000 |  | 348 195 000
337 |  |  | Kompensasjon for kopiering til privat bruk: |  |  |  |  |
| 70 |  | Kompensasjon |  |  | 43 823 000 |  | 43 823 000
339 |  |  | Lotteri- og stiftelsestilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 62 915 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 7 389 000 |  | 70 304 000
|  |  | Sum medieformål |  |  |  |  | 1 207 039 000
|  |  | Sum Kulturdepartementet |  |  |  |  | 9 715 421 000
Justis- og beredskapsdepartementet
Administrasjon
400 |  |  | Justis- og beredskapsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 373 192 000 |  |
| 23 |  | Spesielle driftsutgifter, forskning og kunnskapsutvikling, kan overføres |  |  | 20 700 000 |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd |  |  | 17 942 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner |  |  | 8 545 000 |  | 420 379 000
|  |  | Sum administrasjon |  |  |  |  | 420 379 000
Rettsvesen
410 |  |  | Tingrettene og lagmannsrettene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 704 309 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 41 294 000 |  | 1 745 603 000
411 |  |  | Domstoladministrasjonen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 410 post 1 |  |  | 72 889 000 |  | 72 889 000
413 |  |  | Jordskiftedomstolene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 214 252 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 8 979 000 |  | 223 231 000
414 |  |  | Forliksråd og andre domsutgifter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 151 878 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 37 414 000 |  | 189 292 000
|  |  | Sum rettsvesen |  |  |  |  | 2 231 015 000
Kriminalomsorg
430 |  |  | Kriminalomsorgens sentrale forvaltning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 3 537 965 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under kap. 430 post 1 |  |  | 82 285 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 23 055 000 |  |
| 60 |  | Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres |  |  | 102 304 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 23 719 000 |  | 3 769 328 000
432 |  |  | Kriminalomsorgens utdanningssenter (KRUS): |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 167 684 000 |  | 167 684 000
|  |  | Sum kriminalomsorg |  |  |  |  | 3 937 012 000
Politi og påtalemyndighet
440 |  |  | Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441 post 1 |  |  | 10 372 686 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 205 170 000 |  |
| 22 |  | Søk etter omkomne på havet, i innsjøer og vassdrag, kan overføres |  |  | 7 595 000 |  |
| 23 |  | Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål |  |  | 74 533 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til kommuner til SLT-tiltak |  |  | 5 160 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 26 641 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd Norsk rettsmuseum |  |  | 4 399 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til EUs yttergrensefond |  |  | 116 644 000 |  | 10 812 828 000
441 |  |  | Oslo politidistrikt: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440 post 1 |  |  | 2 059 343 000 |  | 2 059 343 000
442 |  |  | Politihøgskolen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 545 688 000 |  | 545 688 000
445 |  |  | Den høyere påtalemyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 150 130 000 |  | 150 130 000
446 |  |  | Den militære påtalemyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 7 598 000 |  | 7 598 000
448 |  |  | Grensekommissæren: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 6 278 000 |  | 6 278 000
|  |  | Sum politi og påtalemyndighet |  |  |  |  | 13 581 865 000
Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap
451 |  |  | Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 635 041 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 4 833 000 |  |
| 70 |  | Overføringer til private |  |  | 5 561 000 |  | 645 435 000
452 |  |  | Sentral krisehåndtering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 14 304 000 |  | 14 304 000
455 |  |  | Redningstjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 864 143 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 17 413 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 358 800 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten |  |  | 19 610 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester |  |  | 95 334 000 |  | 1 355 300 000
456 |  |  | Direktoratet for nødkommunikasjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 339 746 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 895 137 000 |  | 1 234 883 000
|  |  | Sum redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap |  |  |  |  | 3 249 922 000
Andre virksomheter
460 |  |  | Spesialenheten for politisaker: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 39 369 000 |  | 39 369 000
466 |  |  | Særskilte straffesaksutgifter m.m.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 989 150 000 |  | 989 150 000
467 |  |  | Norsk Lovtidend: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 3 324 000 |  | 3 324 000
468 |  |  | Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 14 903 000 |  | 14 903 000
469 |  |  | Vergemålsordningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 143 774 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 32 800 000 |  | 176 574 000
|  |  | Sum andre virksomheter |  |  |  |  | 1 223 320 000
Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.
470 |  |  | Fri rettshjelp: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 6 438 000 |  |
| 70 |  | Fri sakførsel |  |  | 517 059 000 |  |
| 71 |  | Fritt rettsråd |  |  | 158 545 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak |  |  | 31 293 000 |  | 713 335 000
471 |  |  | Statens erstatningsansvar: |  |  |  |  |
| 71 |  | Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning |  |  | 117 599 000 |  |
| 72 |  | Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning |  |  | 20 453 000 |  | 138 052 000
472 |  |  | Voldsoffererstatning og rådgiving for kriminalitetsofre: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 45 641 000 |  |
| 70 |  | Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning |  |  | 388 902 000 |  | 434 543 000
473 |  |  | Statens sivilrettsforvaltning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 39 414 000 |  | 39 414 000
474 |  |  | Konfliktråd: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 76 815 000 |  | 76 815 000
475 |  |  | Bobehandling: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 74 459 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 8 770 000 |  | 83 229 000
|  |  | Sum fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m. |  |  |  |  | 1 485 388 000
Svalbardbudsjettet
480 |  |  | Svalbardbudsjettet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilskudd |  |  | 145 738 000 |  | 145 738 000
|  |  | Sum Svalbardbudsjettet |  |  |  |  | 145 738 000
Beskyttelse og innvandring
490 |  |  | Utlendingsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 762 093 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, statlige mottak |  |  | 1 571 838 000 |  |
| 22 |  | Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse |  |  | 48 215 000 |  |
| 23 |  | Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling og migrasjon, kan overføres |  |  | 7 218 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til vertskommuner for statlige mottak for asylsøkere og flyktninger |  |  | 246 394 000 |  |
| 70 |  | Økonomiske ytelser til beboere i asylmottak |  |  | 452 807 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i mottak og informasjon til au pairer |  |  | 17 462 000 |  |
| 72 |  | Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger, kan overføres |  |  | 134 661 000 |  |
| 73 |  | Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak, kan nyttes under kap. 821 post 60 |  |  | 6 741 000 |  |
| 75 |  | Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres |  |  | 13 568 000 |  | 3 260 997 000
491 |  |  | Utlendingsnemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 278 015 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling |  |  | 13 926 000 |  | 291 941 000
|  |  | Sum beskyttelse og innvandring |  |  |  |  | 3 552 938 000
|  |  | Sum Justis- og beredskapsdepartementet |  |  |  |  | 29 827 577 000
Kommunal- og regionaldepartementet
Administrasjon m.m.
500 |  |  | Kommunal- og regionaldepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 161 155 000 |  |
| 21 |  | Spesielle forsknings- og utredningsoppdrag, kan overføres |  |  | 9 000 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 1 000 000 |  |
| 50 |  | Forskningsprogrammer under Norges forskningsråd |  |  | 15 750 000 |  | 186 905 000
|  |  | Sum administrasjon m.m. |  |  |  |  | 186 905 000
Distrikts- og regionalpolitikk
551 |  |  | Regional utvikling og nyskaping: |  |  |  |  |
| 60 |  | Tilskudd til fylkeskommuner for regional utvikling |  |  | 1 525 950 000 |  |
| 61 |  | Næringsrettede midler til regional utvikling, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres |  |  | 557 700 000 |  | 2 083 650 000
552 |  |  | Nasjonalt samarbeid for regional utvikling: |  |  |  |  |
| 21 |  | Kunnskapsutvikling, informasjon, mv., kan overføres |  |  | 14 200 000 |  |
| 62 |  | Nasjonale tiltak for lokal samfunnsutvikling, kan overføres |  |  | 30 000 000 |  |
| 72 |  | Nasjonale tiltak for regional utvikling, kan overføres |  |  | 520 200 000 |  | 564 400 000
554 |  |  | Kompetansesenter for distriktsutvikling: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 32 000 000 |  | 32 000 000
|  |  | Sum distrikts- og regionalpolitikk |  |  |  |  | 2 680 050 000
Rammeoverføringer til kommunesektoren mv.
571 |  |  | Rammetilskudd til kommuner: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 18 900 000 |  |
| 60 |  | Innbyggertilskudd |  |  | 109 678 586 000 |  |
| 61 |  | Distriktstilskudd Sør-Norge |  |  | 373 080 000 |  |
| 62 |  | Nord-Norge- og Namdalstilskudd |  |  | 1 446 422 000 |  |
| 63 |  | Småkommunetilskudd |  |  | 929 742 000 |  |
| 64 |  | Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 572 post 64 |  |  | 2 175 000 000 |  |
| 66 |  | Veksttilskudd |  |  | 60 233 000 |  |
| 67 |  | Storbytilskudd |  |  | 401 506 000 |  | 115 083 469 000
572 |  |  | Rammetilskudd til fylkeskommuner: |  |  |  |  |
| 60 |  | Innbyggertilskudd |  |  | 27 316 533 000 |  |
| 62 |  | Nord-Norge-tilskudd |  |  | 577 270 000 |  |
| 64 |  | Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 571 post 64 |  |  | 509 000 000 |  | 28 402 803 000
575 |  |  | Ressurskrevende tjenester: |  |  |  |  |
| 60 |  | Toppfinansieringsordning, overslagsbevilgning |  |  | 5 850 000 000 |  | 5 850 000 000
579 |  |  | Valgutgifter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 47 700 000 |  | 47 700 000
|  |  | Sum rammeoverføringer til kommunesektoren mv. |  |  |  |  | 149 383 972 000
Bolig, bomiljø og bygg
580 |  |  | Bostøtte: |  |  |  |  |
| 70 |  | Bostøtte, overslagsbevilgning |  |  | 2 970 000 000 |  | 2 970 000 000
581 |  |  | Bolig- og bomiljøtiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Kunnskapsutvikling og -formidling |  |  | 4 500 000 |  |
| 61 |  | Husleietilskudd |  |  | 2 500 000 |  |
| 70 |  | Boligetablering i distriktene |  |  | 20 600 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling, kan overføres |  |  | 29 400 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til etablering i egen bolig |  |  | 354 300 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til utleieboliger, kan overføres |  |  | 433 800 000 |  |
| 77 |  | Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet, kan overføres |  |  | 23 800 000 |  |
| 78 |  | Boligsosialt kompetansetilskudd, kan overføres |  |  | 70 700 000 |  |
| 79 |  | Tilskudd til tilpasning av bolig |  |  | 172 500 000 |  | 1 112 100 000
582 |  |  | Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg og kirkebygg: |  |  |  |  |
| 60 |  | Rentekompensasjon - skole- og svømmeanlegg, kan overføres |  |  | 439 700 000 |  |
| 61 |  | Rentekompensasjon - kirkebygg, kan overføres |  |  | 49 200 000 |  | 488 900 000
585 |  |  | Husleietvistutvalget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 22 300 000 |  | 22 300 000
586 |  |  | Tilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser: |  |  |  |  |
| 63 |  | Tilskudd til kompensasjon for utgifter til renter og avdrag |  |  | 1 013 900 000 |  |
| 64 |  | Investeringstilskudd, kan overføres |  |  | 847 800 000 |  | 1 861 700 000
587 |  |  | Direktoratet for byggkvalitet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 67 000 000 |  |
| 22 |  | Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling |  |  | 32 500 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til Lavenergiprogrammet |  |  | 6 000 000 |  | 105 500 000
|  |  | Sum bolig, bomiljø og bygg |  |  |  |  | 6 560 500 000
|  |  | Sum Kommunal- og regionaldepartementet |  |  |  |  | 158 811 427 000
Arbeidsdepartementet
Administrasjon
600 |  |  | Arbeidsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 177 830 000 |  | 177 830 000
601 |  |  | Utredningsvirksomhet, forskning m.m.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 60 770 000 |  |
| 22 |  | Tiltak mot ufrivillig deltid, kan overføres |  |  | 26 620 000 |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd |  |  | 125 720 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 24 990 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Senter for seniorpolitikk m.m. |  |  | 12 090 000 |  | 250 190 000
|  |  | Sum administrasjon |  |  |  |  | 428 020 000
Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken
604 |  |  | Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 45 |  |  | 7 540 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 735 500 000 |  | 743 040 000
605 |  |  | Arbeids- og velferdsetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 10 451 600 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 28 800 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 241 430 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til helse- og rehabiliteringstjenester for sykemeldte, kan overføres |  |  | 201 735 000 |  | 10 923 565 000
606 |  |  | Trygderetten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 65 278 000 |  | 65 278 000
|  |  | Sum administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken |  |  |  |  | 11 731 883 000
Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse
611 |  |  | Pensjoner av statskassen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 18 800 000 |  | 18 800 000
612 |  |  | Tilskudd til Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 8 579 000 000 |  |
| 70 |  | For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning |  |  | 95 000 000 |  | 8 674 000 000
613 |  |  | Arbeidsgiveravgift til folketrygden: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 977 000 000 |  |
| 70 |  | For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning |  |  | 11 000 000 |  | 988 000 000
614 |  |  | Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 64 000 000 |  |
| 70 |  | Tap/avskrivninger |  |  | 2 000 000 |  |
| 90 |  | Utlån, overslagsbevilgning |  |  | 21 000 000 000 |  | 21 066 000 000
615 |  |  | Yrkesskadeforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 81 000 000 |  | 81 000 000
616 |  |  | Gruppelivsforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 182 000 000 |  | 182 000 000
|  |  | Sum pensjoner mv. under Statens pensjonskasse |  |  |  |  | 31 009 800 000
Tiltak for bedrede levekår mv.
621 |  |  | Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 60 620 000 |  |
| 63 |  | Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres |  |  | 163 330 000 |  |
| 70 |  | Frivillig arbeid, kan overføres |  |  | 56 190 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv. |  |  | 10 530 000 |  | 290 670 000
|  |  | Sum tiltak for bedrede levekår mv. |  |  |  |  | 290 670 000
Arbeidsmarked
634 |  |  | Arbeidsmarkedstiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Forsøk, utviklingstiltak mv., kan overføres |  |  | 89 600 000 |  |
| 76 |  | Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres |  |  | 6 244 470 000 |  |
| 77 |  | Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres |  |  | 1 053 530 000 |  |
| 78 |  | Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser |  |  | 63 000 000 |  | 7 450 600 000
635 |  |  | Ventelønn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 125 000 000 |  | 125 000 000
|  |  | Sum arbeidsmarked |  |  |  |  | 7 575 600 000
Arbeidsmiljø og sikkerhet
640 |  |  | Arbeidstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 490 400 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud |  |  | 10 300 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 4 300 000 |  | 505 000 000
642 |  |  | Petroleumstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 212 100 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 23 000 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 1 730 000 |  | 236 830 000
643 |  |  | Statens arbeidsmiljøinstitutt: |  |  |  |  |
| 50 |  | Statstilskudd |  |  | 104 850 000 |  | 104 850 000
646 |  |  | Pionerdykkere i Nordsjøen: |  |  |  |  |
| 72 |  | Tilskudd, kan overføres |  |  | 3 150 000 |  | 3 150 000
648 |  |  | Arbeidsretten, Riksmekleren m.m.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 16 315 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1 |  |  | 1 898 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til faglig utvikling |  |  | 4 000 000 |  | 22 213 000
649 |  |  | Treparts bransjeprogrammer: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter - Treparts bransjeprogrammer |  |  | 10 600 000 |  | 10 600 000
|  |  | Sum arbeidsmiljø og sikkerhet |  |  |  |  | 882 643 000
Kontantytelser
660 |  |  | Krigspensjon: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, militære, overslagsbevilgning |  |  | 146 000 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning |  |  | 367 000 000 |  | 513 000 000
664 |  |  | Pensjonstrygden for sjømenn: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 212 586 000 |  | 212 586 000
666 |  |  | Avtalefestet pensjon (AFP): |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 1 880 000 000 |  | 1 880 000 000
667 |  |  | Supplerende stønad til personer over 67 år: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 410 000 000 |  | 410 000 000
|  |  | Sum kontantytelser |  |  |  |  | 3 015 586 000
|  |  | Sum Arbeidsdepartementet |  |  |  |  | 54 934 202 000
Helse- og omsorgsdepartementet
Helse- og omsorgsdepartementet mv.
700 |  |  | Helse- og omsorgsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 186 088 000 |  | 186 088 000
702 |  |  | Beredskap: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 35 171 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 3 419 000 |  | 38 590 000
703 |  |  | Internasjonalt samarbeid: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 54 863 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan overføres |  |  | 14 781 000 |  | 69 644 000
|  |  | Sum helse- og omsorgsdepartementet mv. |  |  |  |  | 294 322 000
Folkehelse
710 |  |  | Nasjonalt folkehelseinstitutt: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 606 396 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 579 641 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 18 417 000 |  | 1 204 454 000
711 |  |  | Ernæring og mattrygghet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 20 458 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 11 824 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 1 074 000 |  |
| 74 |  | Skolefrukt, kan overføres |  |  | 18 984 000 |  | 52 340 000
712 |  |  | Bioteknologinemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 8 720 000 |  | 8 720 000
715 |  |  | Statens strålevern: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 77 130 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 44 264 000 |  | 121 394 000
716 |  |  | Statens institutt for rusmiddelforskning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 41 875 000 |  | 41 875 000
718 |  |  | Rusmiddelforebygging: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 96 498 000 |  |
| 63 |  | Rusmiddeltiltak, kan overføres |  |  | 15 957 000 |  |
| 70 |  | Andre tilskudd, kan overføres |  |  | 105 271 000 |  | 217 726 000
719 |  |  | Annet folkehelsearbeid: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79 |  |  | 78 107 000 |  |
| 60 |  | Kommunetilskudd, kan overføres |  |  | 6 459 000 |  |
| 70 |  | Smittevern mv., kan overføres |  |  | 16 998 000 |  |
| 73 |  | Fysisk aktivitet, kan overføres |  |  | 34 575 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 8 098 000 |  | 144 237 000
|  |  | Sum folkehelse |  |  |  |  | 1 790 746 000
Helseforvaltning
720 |  |  | Helsedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 986 676 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 168 311 000 |  |
| 22 |  | Elektroniske resepter, kan overføres |  |  | 44 783 000 |  |
| 70 |  | Refusjon helsehjelp i utlandet |  |  | 24 000 000 |  | 1 223 770 000
721 |  |  | Statens helsetilsyn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 91 686 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 12 390 000 |  | 104 076 000
722 |  |  | Norsk pasientskadeerstatning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 147 477 000 |  |
| 70 |  | Advokatutgifter |  |  | 32 904 000 |  |
| 71 |  | Særskilte tilskudd |  |  | 76 916 000 |  | 257 297 000
723 |  |  | Pasientskadenemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 48 043 000 |  | 48 043 000
724 |  |  | Statens autorisasjonskontor for helsepersonell: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 37 159 000 |  | 37 159 000
725 |  |  | Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 165 147 000 |  | 165 147 000
726 |  |  | Statens helsepersonellnemnd: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 8 125 000 |  | 8 125 000
728 |  |  | Klagenemnda for behandling i utlandet og Preimplantasjonsdiagnostikknemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 3 199 000 |  | 3 199 000
729 |  |  | Pasient- og brukerombud: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 58 831 000 |  | 58 831 000
|  |  | Sum helseforvaltning |  |  |  |  | 1 905 647 000
Spesialisthelsetjenester
732 |  |  | Regionale helseforetak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 8 891 000 |  |
| 70 |  | Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75 |  |  | 372 058 000 |  |
| 72 |  | Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres |  |  | 47 683 089 000 |  |
| 73 |  | Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres |  |  | 16 738 286 000 |  |
| 74 |  | Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres |  |  | 12 663 461 000 |  |
| 75 |  | Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres |  |  | 11 225 820 000 |  |
| 76 |  | Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning |  |  | 16 563 768 000 |  |
| 77 |  | Poliklinisk virksomhet mv., overslagsbevilgning |  |  | 3 134 246 000 |  |
| 78 |  | Forskning og nasjonale kompetansetjenester, kan overføres |  |  | 945 952 000 |  |
| 79 |  | Raskere tilbake, kan overføres |  |  | 530 975 000 |  |
| 82 |  | Investeringslån, kan overføres |  |  | 2 009 931 000 |  |
| 83 |  | Opptrekksrenter for lån fom. 2008, overslagsbevilgning |  |  | 83 000 000 |  |
| 91 |  | Opptrekksrenter for lån tom. 2007, overslagsbevilgning |  |  | 1 500 000 |  | 111 960 977 000
733 |  |  | Habilitering og rehabilitering: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79 |  |  | 18 828 000 |  |
| 70 |  | Behandlingsreiser til utlandet |  |  | 86 936 000 |  |
| 72 |  | Kjøp av opptrening mv., kan overføres |  |  | 9 447 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 17 112 000 |  | 132 323 000
734 |  |  | Særskilte tilskudd til psykiske helse og rustiltak: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter Kontrollkommisjonene |  |  | 39 135 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 15 798 000 |  |
| 70 |  | Tvunget psykisk helsevern for pasienter som ikke har bosted i riket |  |  | 2 329 000 |  |
| 71 |  | Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede |  |  | 71 878 000 |  |
| 72 |  | Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus |  |  | 45 987 000 |  | 175 127 000
|  |  | Sum spesialisthelsetjenester |  |  |  |  | 112 268 427 000
Legemidler
750 |  |  | Statens legemiddelverk: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 227 716 000 |  | 227 716 000
751 |  |  | Legemiddeltiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 12 320 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 63 003 000 |  | 75 323 000
|  |  | Sum legemidler |  |  |  |  | 303 039 000
Helse- og omsorgstjenester i kommunene
761 |  |  | Omsorgstjeneste: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79 |  |  | 128 045 000 |  |
| 60 |  | Kommunale kompetansetiltak, kan overføres |  |  | 202 215 000 |  |
| 61 |  | Vertskommuner |  |  | 952 588 000 |  |
| 62 |  | Dagaktivitetstilbud, kan overføres |  |  | 254 800 000 |  |
| 66 |  | Brukerstyrt personlig assistanse |  |  | 87 129 000 |  |
| 67 |  | Utviklingstiltak |  |  | 111 087 000 |  |
| 71 |  | Frivillig arbeid mv. |  |  | 31 245 000 |  |
| 72 |  | Landsbystiftelsen |  |  | 67 778 000 |  |
| 73 |  | Særlige omsorgsbehov |  |  | 21 060 000 |  |
| 75 |  | Andre kompetansetiltak |  |  | 9 872 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 13 833 000 |  | 1 879 652 000
762 |  |  | Primærhelsetjeneste: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 29 561 000 |  |
| 50 |  | Samisk helse |  |  | 6 036 000 |  |
| 60 |  | Forebyggende helsetjenester |  |  | 57 225 000 |  |
| 61 |  | Fengselshelsetjeneste |  |  | 130 858 000 |  |
| 62 |  | Øyeblikkelig hjelp, kan overføres, kan nyttes under kap. 732 postene 70 og 76 |  |  | 270 192 000 |  |
| 63 |  | Allmennlegetjenester |  |  | 123 144 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 44 657 000 |  |
| 71 |  | Frivillig arbeid mv. |  |  | 6 254 000 |  |
| 73 |  | Forebygging uønskede svangerskap og abort, kan overføres |  |  | 26 675 000 |  |
| 74 |  | Stiftelsen Amathea |  |  | 15 868 000 |  | 710 470 000
763 |  |  | Rustiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71 |  |  | 61 199 000 |  |
| 61 |  | Kommunalt rusarbeid, kan overføres |  |  | 86 029 000 |  |
| 71 |  | Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 176 148 000 |  |
| 72 |  | Kompetansesentra mv. |  |  | 87 287 000 |  | 410 663 000
764 |  |  | Psykisk helse: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 89 118 000 |  |
| 60 |  | Psykisk helsearbeid, kan overføres |  |  | 226 179 000 |  |
| 72 |  | Utviklingstiltak, kan overføres |  |  | 377 758 000 |  |
| 73 |  | Vold og traumatisk stress, kan overføres |  |  | 107 482 000 |  | 800 537 000
769 |  |  | Utredningsvirksomhet mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 32 918 000 |  |
| 70 |  | Utredningsvirksomhet mv., kan nyttes under post 21 |  |  | 3 511 000 |  | 36 429 000
|  |  | Sum helse- og omsorgstjenester i kommunene |  |  |  |  | 3 837 751 000
Tannhelse
770 |  |  | Tannhelsetjenester: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 19 674 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 143 808 000 |  | 163 482 000
|  |  | Sum tannhelse |  |  |  |  | 163 482 000
Kunnskap og kompetanse
780 |  |  | Forskning: |  |  |  |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd mv. |  |  | 302 518 000 |  | 302 518 000
781 |  |  | Forsøk og utvikling mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79 |  |  | 63 828 000 |  |
| 70 |  | Norsk Helsenett SF |  |  | 79 727 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 64 675 000 |  | 208 230 000
782 |  |  | Helseregistre: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 17 029 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 34 787 000 |  | 51 816 000
783 |  |  | Personell: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79 |  |  | 30 471 000 |  |
| 61 |  | Turnustjeneste |  |  | 129 138 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 28 912 000 |  | 188 521 000
|  |  | Sum kunnskap og kompetanse |  |  |  |  | 751 085 000
|  |  | Sum Helse- og omsorgsdepartementet |  |  |  |  | 121 314 499 000
Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet
Administrasjon
800 |  |  | Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 156 459 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 12 173 000 |  | 168 632 000
|  |  | Sum administrasjon |  |  |  |  | 168 632 000
Integrering og mangfold
820 |  |  | Integrerings- og mangfoldsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 179 187 000 |  | 179 187 000
821 |  |  | Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres |  |  | 46 273 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 10 500 000 |  |
| 50 |  | Norges Forskningsråd |  |  | 6 390 000 |  |
| 60 |  | Integreringstilskudd, kan overføres |  |  | 5 090 852 000 |  |
| 61 |  | Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning |  |  | 314 268 000 |  |
| 62 |  | Kommunale innvandrertiltak |  |  | 172 823 000 |  |
| 70 |  | Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging |  |  | 1 860 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til innvandrerorganisasjoner og annen frivillig virksomhet |  |  | 51 094 000 |  |
| 72 |  | Statsautorisasjonsordningen for tolker m.m. |  |  | 2 523 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd |  |  | 2 253 000 |  | 5 698 836 000
822 |  |  | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, opplæring i norsk og samfunnskunnskap, kan overføres |  |  | 28 092 000 |  |
| 22 |  | Norskprøver for voksne innvandrere |  |  | 12 933 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere |  |  | 1 648 676 000 |  | 1 689 701 000
823 |  |  | Kontaktutvalget mellom innvandrerbefolkningen og myndighetene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 6 644 000 |  | 6 644 000
|  |  | Sum integrering og mangfold |  |  |  |  | 7 574 368 000
Tiltak for familie, likestilling og ikke-diskriminering
840 |  |  | Krisetiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 3 408 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til incest- og voldtektssentre, overslagsbevilgning |  |  | 72 240 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under kap. 858 post 1 |  |  | 35 058 000 |  | 110 706 000
841 |  |  | Samliv og konfliktløsning: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse, overslagsbevilgning |  |  | 12 332 000 |  |
| 22 |  | Opplæring, forskning, utvikling mv. |  |  | 4 861 000 |  |
| 23 |  | Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning |  |  | 6 856 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til samlivstiltak, kan nyttes under kap. 858 post 1 |  |  | 4 627 000 |  | 28 676 000
842 |  |  | Familievern: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 214 938 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 16 403 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1 |  |  | 138 404 000 |  | 369 745 000
843 |  |  | Likestillings- og diskrimineringsnemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 4 519 000 |  | 4 519 000
844 |  |  | Kontantstøtte: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 878 000 000 |  | 878 000 000
845 |  |  | Barnetrygd: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 14 985 000 000 |  | 14 985 000 000
846 |  |  | Forsknings- og utredningsvirksomhet, tilskudd mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 50 |  |  | 32 135 000 |  |
| 50 |  | Forskning, kan nyttes under post 21 |  |  | 2 923 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til likestillingsarbeid i kommunal sektor |  |  | 1 900 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 20 980 000 |  |
| 72 |  | Tiltak for lesbiske og homofile |  |  | 10 059 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til likestillingssentre |  |  | 5 824 000 |  |
| 79 |  | Tilskudd til internasjonalt familie- og likestillingsarbeid, kan overføres |  |  | 7 966 000 |  | 81 787 000
847 |  |  | Tiltak for personer med nedsatt funksjonsevne: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71 |  |  | 15 515 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til funksjonshemmedes organisasjoner |  |  | 171 894 000 |  |
| 71 |  | Tiltak for økt tilgjengelighet og universell utforming, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 20 229 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd |  |  | 14 000 000 |  | 221 638 000
849 |  |  | Likestillings- og diskrimineringsombudet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Basisbevilgning |  |  | 54 140 000 |  | 54 140 000
|  |  | Sum tiltak for familie, likestilling og ikke-diskriminering |  |  |  |  | 16 734 211 000
Tiltak for barn og ungdom
850 |  |  | Barneombudet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 13 625 000 |  | 13 625 000
852 |  |  | Adopsjonsstøtte: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning |  |  | 15 865 000 |  | 15 865 000
853 |  |  | Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 162 500 000 |  | 162 500 000
854 |  |  | Tiltak i barne- og ungdomsvernet: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71 |  |  | 70 773 000 |  |
| 50 |  | Forskning og utvikling |  |  | 25 274 000 |  |
| 60 |  | Kommunalt barnevern |  |  | 464 755 000 |  |
| 61 |  | Utvikling i kommunene |  |  | 26 446 000 |  |
| 65 |  | Refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak knyttet til enslige mindreårige asylsøkere og flyktninger, overslagsbevilgning |  |  | 1 100 000 000 |  |
| 71 |  | Utvikling og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21 |  |  | 31 555 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til forskning og utvikling i barnevernet |  |  | 57 444 000 |  | 1 776 247 000
855 |  |  | Statlig forvaltning av barnevernet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60 |  |  | 3 685 960 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 19 113 000 |  |
| 22 |  | Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1 |  |  | 1 666 047 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til kommunene, kan nyttes under post 1 |  |  | 186 067 000 |  | 5 557 187 000
856 |  |  | Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 197 703 000 |  | 197 703 000
857 |  |  | Barne- og ungdomstiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71 |  |  | 7 556 000 |  |
| 60 |  | Barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn, kan overføres |  |  | 64 333 000 |  |
| 70 |  | Barne- og ungdomsorganisasjoner |  |  | 112 328 000 |  |
| 71 |  | Utviklingsarbeid, kan nyttes under post 21 |  |  | 3 809 000 |  |
| 79 |  | Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv., kan overføres |  |  | 34 499 000 |  | 222 525 000
858 |  |  | Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 855 post 1 |  |  | 224 474 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 19 082 000 |  |
| 22 |  | Reguleringspremie til KLP og fylkeskommunale pensjonskasser |  |  | 32 059 000 |  | 275 615 000
859 |  |  | EUs ungdomsprogram: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan overføres |  |  | 7 702 000 |  | 7 702 000
|  |  | Sum tiltak for barn og ungdom |  |  |  |  | 8 228 969 000
Forbrukerpolitikk
860 |  |  | Forbrukerrådet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Basisbevilgning |  |  | 105 653 000 |  |
| 51 |  | Markedsportaler |  |  | 12 244 000 |  | 117 897 000
862 |  |  | Positiv miljømerking: |  |  |  |  |
| 70 |  | Driftstilskudd til offentlig stiftelse for positiv miljømerking |  |  | 6 200 000 |  | 6 200 000
865 |  |  | Forbrukerpolitiske tiltak og internasjonalt samarbeid: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 7 571 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 2 000 000 |  |
| 79 |  | EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk, kan overføres |  |  | 4 814 000 |  | 14 385 000
866 |  |  | Statens institutt for forbruksforskning: |  |  |  |  |
| 50 |  | Basisbevilgning |  |  | 28 799 000 |  | 28 799 000
867 |  |  | Sekretariatet for Forbrukertvistutvalget og Markedsrådet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 8 199 000 |  | 8 199 000
868 |  |  | Forbrukerombudet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 23 703 000 |  | 23 703 000
|  |  | Sum forbrukerpolitikk |  |  |  |  | 199 183 000
|  |  | Sum barne-, likestillings- og inkluderings- departementet |  |  |  |  | 32 905 363 000
Nærings- og handelsdepartementet
Administrasjon
900 |  |  | Nærings- og handelsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 198 344 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 44 845 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner |  |  | 20 500 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til beredskapsordninger |  |  | 3 550 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til Ungt Entreprenørskap |  |  | 12 400 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til særskilte prosjekter |  |  | 20 000 000 |  | 299 639 000
|  |  | Sum administrasjon |  |  |  |  | 299 639 000
Infrastruktur og rammebetingelser
901 |  |  | Styret for det industrielle rettsvern: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 235 400 000 |  | 235 400 000
902 |  |  | Justervesenet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 114 100 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 2 300 000 |  | 116 400 000
903 |  |  | Norsk akkreditering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 35 500 000 |  | 35 500 000
904 |  |  | Brønnøysundregistrene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 314 800 000 |  |
| 22 |  | Forvaltning av Altinn-løsningen, kan overføres |  |  | 258 500 000 |  | 573 300 000
905 |  |  | Norges geologiske undersøkelse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 184 800 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 73 800 000 |  | 258 600 000
906 |  |  | Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 19 700 000 |  |
| 30 |  | Sikrings- og miljøtiltak, kan overføres |  |  | 10 700 000 |  | 30 400 000
909 |  |  | Tiltak for sysselsetting av sjøfolk: |  |  |  |  |
| 73 |  | Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning |  |  | 1 600 000 000 |  | 1 600 000 000
910 |  |  | Sjøfartsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 358 150 000 |  | 358 150 000
913 |  |  | Standardisering: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 28 000 000 |  | 28 000 000
914 |  |  | Klagenemnda for industrielle rettigheter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 4 500 000 |  | 4 500 000
|  |  | Sum infrastruktur og rammebetingelser |  |  |  |  | 3 240 250 000
Forskning, innovasjon og internasjonalisering
920 |  |  | Norges forskningsråd: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilskudd |  |  | 1 413 900 000 |  | 1 413 900 000
922 |  |  | Romvirksomhet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Norsk Romsenter |  |  | 53 300 000 |  |
| 70 |  | Kontingent i European Space Agency (ESA) |  |  | 146 400 000 |  |
| 71 |  | Internasjonal romvirksomhet |  |  | 306 900 000 |  |
| 72 |  | Nasjonale følgemidler, kan overføres |  |  | 35 400 000 |  |
| 73 |  | EUs romprogrammer |  |  | 195 700 000 |  |
| 74 |  | Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter, kan overføres |  |  | 13 500 000 |  | 751 200 000
924 |  |  | Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 100 000 000 |  | 100 000 000
929 |  |  | Norsk Designråd: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 38 000 000 |  | 38 000 000
934 |  |  | Internasjonaliseringstiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 13 000 000 |  |
| 73 |  | Støtte ved kapitalvareeksport |  |  | 359 000 000 |  | 372 000 000
937 |  |  | Svalbard Reiseliv AS: |  |  |  |  |
| 71 |  | Tilskudd |  |  | 2 100 000 |  | 2 100 000
|  |  | Sum forskning, innovasjon og internasjonalisering |  |  |  |  | 2 677 200 000
Statlig eierskap
950 |  |  | Forvaltning av statlig eierskap: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 25 700 000 |  | 25 700 000
953 |  |  | Kings Bay AS: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 27 500 000 |  | 27 500 000
960 |  |  | Raufoss ASA: |  |  |  |  |
| 71 |  | Refusjon for miljøtiltak |  |  | 8 200 000 |  | 8 200 000
|  |  | Sum statlig eierskap |  |  |  |  | 61 400 000
|  |  | Sum Nærings- og handelsdepartementet |  |  |  |  | 6 278 489 000
Fiskeri- og kystdepartementet
Administrasjon
1000 |  |  | Fiskeri- og kystdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 128 540 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 39 200 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til kystkultur, kan overføres |  |  | 9 500 000 |  | 177 240 000
1001 |  |  | Deltakelse i internasjonale organisasjoner: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan overføres |  |  | 10 580 000 |  | 10 580 000
|  |  | Sum administrasjon |  |  |  |  | 187 820 000
Forskning og innovasjon
1020 |  |  | Havforskningsinstituttet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 343 760 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 365 650 000 |  |
| 70 |  | Erstatningsutbetaling |  |  | 6 000 000 |  | 715 410 000
1021 |  |  | Drift av forskningsfartøyene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 130 350 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 74 150 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 75 000 000 |  | 279 500 000
1022 |  |  | NIFES: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 61 910 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 88 720 000 |  | 150 630 000
1023 |  |  | Fiskeri-, havbruks- og transportrettet FoU: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilskudd Norges forskningsråd, kan overføres |  |  | 207 200 000 |  |
| 51 |  | Tilskudd Veterinærinstituttet |  |  | 43 600 000 |  |
| 52 |  | Basisbevilgning forskningsinstitutter |  |  | 122 600 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til sjømat- og rekrutteringstiltak, kan overføres |  |  | 10 000 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til utviklingstiltak, kan overføres |  |  | 5 700 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd Nofima, kan overføres |  |  | 77 870 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd marin bioteknologi mv., kan overføres |  |  | 32 800 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd Akvariet i Bergen |  |  | 3 730 000 |  | 503 500 000
|  |  | Sum forskning og innovasjon |  |  |  |  | 1 649 040 000
Fiskeri- og havbruksforvaltning
1030 |  |  | Fiskeridirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 369 000 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 5 100 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 1 700 000 |  | 375 800 000
1050 |  |  | Diverse fiskeriformål: |  |  |  |  |
| 71 |  | Sosiale tiltak, kan overføres |  |  | 2 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til sikkerhetsopplæring for fiskere |  |  | 14 150 000 |  |
| 74 |  | Erstatninger, kan overføres |  |  | 2 140 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres |  |  | 50 000 000 |  |
| 79 |  | Informasjon ressursforvaltning, kan overføres |  |  | 900 000 |  | 69 190 000
|  |  | Sum fiskeri- og havbruksforvaltning |  |  |  |  | 444 990 000
Kystforvaltning
1062 |  |  | Kystverket: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 45 |  |  | 1 632 530 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 60 800 000 |  |
| 30 |  | Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres |  |  | 497 910 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1 |  |  | 190 550 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres |  |  | 60 000 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd Redningsselskapet |  |  | 56 200 000 |  | 2 497 990 000
1070 |  |  | Samfunnet Jan Mayen og Loran-C: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 44 187 000 |  | 44 187 000
|  |  | Sum kystforvaltning |  |  |  |  | 2 542 177 000
|  |  | Sum Fiskeri- og kystdepartementet |  |  |  |  | 4 824 027 000
Landbruks- og matdepartementet
Administrasjon m.m.
1100 |  |  | Landbruks- og matdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 143 763 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 1 033 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - ordinære forvaltningsorganer, kan overføres, kan nyttes under post 50 |  |  | 2 655 000 |  |
| 50 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - forvaltningsorganer med særskilte fullmakter |  |  | 263 000 |  | 147 714 000
|  |  | Sum administrasjon m.m. |  |  |  |  | 147 714 000
Matpolitikk
1112 |  |  | Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Kunnskapsutvikling, kunnskapsformidling og beredskap, Veterinærinstituttet |  |  | 85 022 000 |  |
| 51 |  | Kunnskapsutvikling, kunnskapsformidling og beredskap, Bioforsk |  |  | 60 699 000 |  |
| 52 |  | Støtte til fagsentrene, Bioforsk |  |  | 17 269 000 |  | 162 990 000
1115 |  |  | Mattilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 201 166 000 |  |
| 22 |  | Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser |  |  | 9 323 000 |  |
| 23 |  | eSporingsløsningen, kan overføres |  |  | 3 099 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning |  |  | 1 131 000 |  | 1 214 719 000
|  |  | Sum matpolitikk |  |  |  |  | 1 377 709 000
Forskning og innovasjon
1137 |  |  | Forskning og innovasjon: |  |  |  |  |
| 50 |  | Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd |  |  | 233 893 000 |  |
| 51 |  | Basisbevilgninger m.m., Norges forskningsråd |  |  | 187 774 000 |  |
| 53 |  | Omstillingsmidler instituttsektoren mv. |  |  | 4 231 000 |  | 425 898 000
|  |  | Sum forskning og innovasjon |  |  |  |  | 425 898 000
Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak
1138 |  |  | Støtte til organisasjoner m.m.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Støtte til organisasjoner, kan overføres |  |  | 24 737 000 |  |
| 71 |  | Internasjonalt skogpolitisk samarbeid - organisasjoner og prosesser, kan overføres |  |  | 5 350 000 |  | 30 087 000
1139 |  |  | Genressurser, miljø- og ressursregistreringer: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til miljø- og ressurstiltak, kan overføres |  |  | 17 293 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til genressursforvaltning, kan overføres |  |  | 21 620 000 |  | 38 913 000
1141 |  |  | Kunnskapsutvikling m.m. innen miljø- og næringstiltak i landbruket: |  |  |  |  |
| 50 |  | Næringsøkonomisk dokumentasjon og analyse |  |  | 23 906 000 |  |
| 52 |  | Kunnskapsutvikling og kunnskapsformidling om arealressurser, skog og landskap |  |  | 98 104 000 |  | 122 010 000
1143 |  |  | Statens landbruksforvaltning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 180 411 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til veterinærdekning |  |  | 130 154 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til beredskap i kornsektoren, kan overføres |  |  | 373 000 |  |
| 72 |  | Erstatninger, overslagsbevilgning |  |  | 302 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til erstatninger m.m. ved tiltak mot dyre- og plantesykdommer, overslagsbevilgning |  |  | 45 610 000 |  |
| 75 |  | Kompensasjon til dyreeiere som blir pålagt beitenekt |  |  | 1 000 000 |  | 357 850 000
1144 |  |  | Regionale og lokale tiltak i landbruket: |  |  |  |  |
| 77 |  | Regionale og lokale tiltak i landbruket, kan overføres |  |  | 6 810 000 |  | 6 810 000
1147 |  |  | Reindriftsforvaltningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 44 203 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 7 118 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til fjellstuer |  |  | 725 000 |  |
| 71 |  | Omstillingstiltak i Indre Finnmark, kan overføres |  |  | 9 198 000 |  |
| 82 |  | Radioaktivitetstiltak, kan overføres |  |  | 2 500 000 |  | 63 744 000
1148 |  |  | Naturskade - erstatninger: |  |  |  |  |
| 71 |  | Naturskade, erstatninger, overslagsbevilgning |  |  | 117 200 000 |  | 117 200 000
1149 |  |  | Verdiskapings- og utviklingstiltak i skogbruket: |  |  |  |  |
| 51 |  | Tilskudd til Utviklingsfondet for skogbruket |  |  | 3 379 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket, kan overføres |  |  | 2 286 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til økt bruk av tre, kan overføres |  |  | 28 000 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres |  |  | 42 000 000 |  | 75 665 000
1150 |  |  | Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 2 500 000 |  |
| 50 |  | Fondsavsetninger |  |  | 1 433 653 000 |  |
| 70 |  | Markedsregulering, kan overføres |  |  | 209 400 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til erstatninger m.m., overslags- bevilgning |  |  | 40 000 000 |  |
| 73 |  | Pristilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 2 338 900 000 |  |
| 74 |  | Direkte tilskudd, kan overføres |  |  | 8 341 500 000 |  |
| 77 |  | Utviklingstiltak, kan overføres |  |  | 235 590 000 |  |
| 78 |  | Velferdsordninger, kan overføres |  |  | 1 608 854 000 |  | 14 210 397 000
1151 |  |  | Til gjennomføring av reindriftsavtalen: |  |  |  |  |
| 51 |  | Tilskudd til Utviklings- og investeringsfondet |  |  | 34 100 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til organisasjonsarbeid |  |  | 6 100 000 |  |
| 75 |  | Kostnadssenkende og direkte tilskudd, kan overføres |  |  | 62 400 000 |  |
| 79 |  | Velferdsordninger, kan overføres |  |  | 1 900 000 |  | 104 500 000
1161 |  |  | Statskog SF - forvaltningsdrift: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til forvaltningsdrift |  |  | 13 091 000 |  |
| 75 |  | Oppsyn i statsallmenninger |  |  | 9 603 000 |  | 22 694 000
|  |  | Sum næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak |  |  |  |  | 15 149 870 000
|  |  | Sum Landbruks- og matdepartementet |  |  |  |  | 17 101 191 000
Samferdselsdepartementet
Administrasjon m.m.
1300 |  |  | Samferdselsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 139 800 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner |  |  | 32 600 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv. |  |  | 32 100 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til samferdselsberedskap |  |  | 2 700 000 |  | 207 200 000
1301 |  |  | Forskning og utvikling mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv. |  |  | 16 300 000 |  |
| 50 |  | Samferdselsforskning, kan overføres |  |  | 142 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til miljøvennlig transport, Transnova-prosjektet, kan overføres |  |  | 77 200 000 |  | 235 500 000
|  |  | Sum administrasjon m.m. |  |  |  |  | 442 700 000
Luftfartsformål
1310 |  |  | Flytransport: |  |  |  |  |
| 70 |  | Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres, kan nyttes under kap. 1311 post 71 |  |  | 673 000 000 |  | 673 000 000
1311 |  |  | Tilskudd til regionale flyplasser: |  |  |  |  |
| 71 |  | Tilskudd til ikke-statlige flyplasser, kan overføres, kan nyttes under kap.1310 post 70 |  |  | 30 900 000 |  | 30 900 000
1313 |  |  | Luftfartstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 189 800 000 |  | 189 800 000
1314 |  |  | Statens havarikommisjon for transport: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 62 500 000 |  | 62 500 000
|  |  | Sum luftfartsformål |  |  |  |  | 956 200 000
Vegformål
1320 |  |  | Statens vegvesen: |  |  |  |  |
| 23 |  | Drift og vedlikehold av riksveger, trafikant- og kjøretøytilsyn m.m., kan overføres, kan nyttes under post 29, post 30, post 31 og post 72 |  |  | 8 844 500 000 |  |
| 26 |  | Vegtilsyn |  |  | 15 500 000 |  |
| 29 |  | Vederlag til OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30 |  |  | 411 000 000 |  |
| 30 |  | Riksveginvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 23, post 29, post 31 og post 72 |  |  | 9 115 800 000 |  |
| 31 |  | Rassikring, kan overføres, kan nyttes under post 30 |  |  | 966 400 000 |  |
| 35 |  | Vegutbygging i Bjørvika, kan overføres |  |  | 101 400 000 |  |
| 36 |  | E16 over Filefjell, kan overføres |  |  | 173 900 000 |  |
| 37 |  | E6 vest for Alta, kan overføres |  |  | 202 900 000 |  |
| 61 |  | Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene |  |  | 140 000 000 |  |
| 62 |  | Tilskudd til rassikring på fylkesvegnettet, kan overføres |  |  | 550 800 000 |  |
| 72 |  | Kjøp av riksvegferjetjenester, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30 |  |  | 525 100 000 |  | 21 047 300 000
|  |  | Sum vegformål |  |  |  |  | 21 047 300 000
Særskilte transporttiltak
1330 |  |  | Særskilte transporttiltak: |  |  |  |  |
| 60 |  | Særskilt tilskudd til kollektivtransport, kan overføres |  |  | 758 900 000 |  |
| 70 |  | Kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes |  |  | 773 900 000 |  | 1 532 800 000
|  |  | Sum særskilte transporttiltak |  |  |  |  | 1 532 800 000
Jernbaneformål
1350 |  |  | Jernbaneverket: |  |  |  |  |
| 23 |  | Drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 30 |  |  | 5 186 700 000 |  |
| 25 |  | Drift og vedlikehold av Gardermobanen, kan overføres |  |  | 98 000 000 |  |
| 30 |  | Investeringer i linjen, kan overføres, kan nyttes under post 23 |  |  | 5 261 000 000 |  |
| 31 |  | Nytt dobbeltspor Oslo-Ski, kan overføres |  |  | 827 000 000 |  | 11 372 700 000
1351 |  |  | Persontransport med tog: |  |  |  |  |
| 70 |  | Kjøp av persontransport med tog, kan overføres |  |  | 2 921 300 000 |  | 2 921 300 000
1354 |  |  | Statens jernbanetilsyn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 58 700 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter - tilsyn med tau- og kabelbaner og park- og tivolianlegg |  |  | 15 000 000 |  | 73 700 000
|  |  | Sum jernbaneformål |  |  |  |  | 14 367 700 000
Post og telekommunikasjoner
1370 |  |  | Posttjenester: |  |  |  |  |
| 70 |  | Kjøp av post- og banktjenester |  |  | 353 000 000 |  | 353 000 000
1380 |  |  | Post- og teletilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 163 900 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 10 500 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til telesikkerhet og -beredskap, kan overføres |  |  | 27 900 000 |  | 202 300 000
|  |  | Sum post og telekommunikasjoner |  |  |  |  | 555 300 000
|  |  | Sum Samferdselsdepartementet |  |  |  |  | 38 902 000 000
Miljøverndepartementet
Fellesoppgaver, regional planlegging, forskning, internasjonalt arbeid m.m.
1400 |  |  | Miljøverndepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 255 387 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 106 203 000 |  |
| 61 |  | Framtidens byer og bærekraftig byutvikling, kan overføres |  |  | 37 000 000 |  |
| 62 |  | Den naturlige skolesekken |  |  | 3 500 000 |  |
| 65 |  | Groruddalen, kan overføres |  |  | 32 000 000 |  |
| 70 |  | Frivillige miljøorganisasjoner og allmennyttige miljøstiftelser |  |  | 51 213 000 |  |
| 71 |  | Internasjonale organisasjoner |  |  | 50 783 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til AMAP, kan overføres |  |  | 4 000 000 |  |
| 76 |  | Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres |  |  | 31 150 000 |  |
| 79 |  | Tilskudd til kulturminneforvaltning |  |  | 11 539 000 |  |
| 81 |  | Tilskudd til byutvikling og lokalt miljøvern, kan overføres |  |  | 14 557 000 |  | 597 332 000
1410 |  |  | Miljøvernforskning og miljøovervåking: |  |  |  |  |
| 21 |  | Miljøovervåking og miljødata |  |  | 176 671 000 |  |
| 50 |  | Basisbevilgninger til miljøforskningsinstituttene |  |  | 163 998 000 |  |
| 51 |  | Forskningsprogrammer m.m. |  |  | 190 718 000 |  |
| 53 |  | Internasjonalt samarbeid om miljøvernforskning |  |  | 6 564 000 |  |
| 54 |  | Artsprosjektet mv. |  |  | 30 000 000 |  |
| 70 |  | Nasjonale oppgaver ved miljøforskningsinstituttene |  |  | 29 288 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til GenØk - Senter for biosikkerhet |  |  | 14 900 000 |  |
| 73 |  | Infrastrukturtiltak til miljøinstituttene |  |  | 9 114 000 |  | 621 253 000
|  |  | Sum fellesoppgaver, regional planlegging, forskning, internasjonalt arbeid m.m. |  |  |  |  | 1 218 585 000
Naturens mangfold og friluftsliv
1425 |  |  | Vilt- og fisketiltak: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 15 000 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 32 100 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til fiskeformål, kan overføres |  |  | 9 800 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til viltformål, kan overføres |  |  | 28 500 000 |  | 85 400 000
1426 |  |  | Statens naturoppsyn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 134 207 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 9 297 000 |  |
| 30 |  | Tiltak i verneområder, kan overføres |  |  | 65 693 000 |  | 209 197 000
1427 |  |  | Direktoratet for naturforvaltning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 212 715 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 167 827 000 |  |
| 22 |  | Statlige vannmiljøtiltak |  |  | 173 500 000 |  |
| 30 |  | Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder, kan overføres |  |  | 44 080 000 |  |
| 32 |  | Statlige erverv, fylkesvise verneplaner, kan overføres |  |  | 9 600 000 |  |
| 34 |  | Statlige erverv, nasjonalparker, kan overføres |  |  | 222 000 000 |  |
| 35 |  | Statlig erverv, nytt skogvern, kan overføres |  |  | 231 091 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til lokalt utviklingsfond |  |  | 6 000 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til vannmiljøtiltak, kan overføres |  |  | 30 500 000 |  |
| 71 |  | Forvaltningstiltak i verdensarvsområder, kan overføres |  |  | 16 600 000 |  |
| 72 |  | Erstatninger for beitedyr tatt av rovvilt, overslagsbevilgning |  |  | 150 755 000 |  |
| 73 |  | Forebyggende og konfliktdempende tiltak i rovviltforvaltningen, kan overføres |  |  | 64 600 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til friluftslivstiltak, kan overføres |  |  | 21 693 000 |  |
| 75 |  | Internasjonale avtaler og medlemskap |  |  | 1 144 000 |  |
| 76 |  | Nasjonalparksentre og andre naturinformasjonssentre, kan overføres |  |  | 43 700 000 |  |
| 78 |  | Friluftsområder, interkommunale friluftsråd og landsomfattende samarbeidsorgan for friluftsliv, kan overføres |  |  | 66 595 000 |  |
| 81 |  | Verdiskapingsprogrammet for naturarven, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 15 330 000 |  |
| 82 |  | Tilskudd til prioriterte arter og utvalgte naturtyper, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 33 089 000 |  |
| 83 |  | Naturfaglige organisasjoner |  |  | 3 673 000 |  | 1 514 492 000
|  |  | Sum naturens mangfold og friluftsliv |  |  |  |  | 1 809 089 000
Kulturminner og kulturmiljø
1429 |  |  | Riksantikvaren: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 126 029 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under postene 72 og 73 |  |  | 36 935 000 |  |
| 50 |  | Tilskudd til Samisk kulturminnearbeid |  |  | 3 195 000 |  |
| 72 |  | Vern og sikring av fredete og verneverdige kulturminner og kulturmiljøer, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 270 362 000 |  |
| 73 |  | Brannsikring og beredskapstiltak, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 10 953 000 |  |
| 74 |  | Fartøyvern, kan overføres |  |  | 43 712 000 |  |
| 75 |  | Internasjonalt samarbeid, kan overføres |  |  | 1 100 000 |  |
| 77 |  | Verdiskapingsarbeid på kulturminneområdet, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 8 264 000 |  |
| 78 |  | Tilskudd til sikring og forvaltning av arkeologiske kulturminner, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 8 500 000 |  | 509 050 000
1432 |  |  | Norsk kulturminnefond: |  |  |  |  |
| 50 |  | Til disposisjon for kulturminnetiltak |  |  | 61 440 000 |  | 61 440 000
|  |  | Sum kulturminner og kulturmiljø |  |  |  |  | 570 490 000
Klima og forurensning
1441 |  |  | Klima- og forurensningsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 370 594 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 19 473 000 |  |
| 22 |  | Statlig ordning for frivillig kjøp av klimakvoter |  |  | 2 025 000 |  |
| 39 |  | Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 69 og 79 |  |  | 17 162 000 |  |
| 69 |  | Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79 |  |  | 26 250 000 |  |
| 71 |  | Grunnstøtte til frivillige miljøorganisasjoner og informasjon og kompetanseformidling om produksjon og forbruk |  |  | 2 188 000 |  |
| 74 |  | Miljømerking, miljøvennlig forbruk og forbruksinformasjon |  |  | 1 120 000 |  |
| 75 |  | Utbetaling av pant for bilvrak, overslagsbevilgning |  |  | 281 320 000 |  |
| 76 |  | Refusjonsordninger, overslagsbevilgning |  |  | 50 000 000 |  |
| 79 |  | Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 69 |  |  | 14 837 000 |  | 784 969 000
1445 |  |  | Miljøvennlig skipsfart: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 4 132 000 |  | 4 132 000
1447 |  |  | Miljøhensyn i offentlige innkjøp: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 14 000 000 |  | 14 000 000
1448 |  |  | Radioaktiv forurensning i det ytre miljø: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 12 512 000 |  | 12 512 000
|  |  | Sum klima og forurensning |  |  |  |  | 815 613 000
Kart, geodata og eiendomsinformasjon
1465 |  |  | Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 224 504 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 450 890 000 |  |
| 30 |  | Geodesiobservatoriet i Ny-Ålesund, kan overføres |  |  | 45 600 000 |  | 720 994 000
|  |  | Sum kart, geodata og eiendomsinformasjon |  |  |  |  | 720 994 000
Nord- og polarområdene
1471 |  |  | Norsk Polarinstitutt: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 195 712 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 61 124 000 |  |
| 50 |  | Stipend |  |  | 498 000 |  | 257 334 000
1472 |  |  | Svalbard miljøvernfond: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføringer til Svalbard miljøvernfond |  |  | 12 320 000 |  | 12 320 000
1474 |  |  | Fram - Nordområdesenter for klima- og miljøforskning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under postene 50 og 70 |  |  | 4 253 000 |  |
| 50 |  | Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under postene 01 og 70 |  |  | 20 000 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under postene 01 og 50 |  |  | 13 000 000 |  | 37 253 000
|  |  | Sum nord- og polarområdene |  |  |  |  | 306 907 000
|  |  | Sum Miljøverndepartementet |  |  |  |  | 5 441 678 000
Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet
Administrasjon mv.
1500 |  |  | Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 188 174 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 33 831 000 |  |
| 22 |  | Forskning, kan overføres |  |  | 19 944 000 |  | 241 949 000
1502 |  |  | Tilskudd til kompetanseutvikling: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 3 000 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan overføres |  |  | 12 500 000 |  | 15 500 000
1503 |  |  | Midler til opplæring og utvikling av tillitsvalgte: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 149 934 000 |  | 149 934 000
|  |  | Sum administrasjon mv. |  |  |  |  | 407 383 000
Fylkesmannsembetene
1510 |  |  | Fylkesmannsembetene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 426 594 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 169 977 000 |  | 1 596 571 000
|  |  | Sum fylkesmannsembetene |  |  |  |  | 1 596 571 000
Fellestjenester i regjeringskvartalet
1520 |  |  | Departementenes servicesenter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 579 406 000 |  |
| 22 |  | Fellesutgifter i regjeringskvartalet |  |  | 124 993 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 87 970 000 |  | 792 369 000
|  |  | Sum fellestjenester i regjeringskvartalet |  |  |  |  | 792 369 000
Partistøtte
1530 |  |  | Tilskudd til de politiske partier: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 2 985 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til de politiske partiers sentrale organisasjoner |  |  | 245 413 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til de politiske partiers kommunale organisasjoner |  |  | 32 156 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til de politiske partiers fylkesorganisasjoner |  |  | 70 236 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til de politiske partiers fylkesungdomsorganisasjoner |  |  | 19 965 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til de politiske partiers sentrale ungdomsorganisasjoner |  |  | 7 459 000 |  | 378 214 000
|  |  | Sum partistøtte |  |  |  |  | 378 214 000
Samiske formål
1533 |  |  | Sametinget: |  |  |  |  |
| 50 |  | Sametinget |  |  | 259 460 000 |  |
| 54 |  | Avkastning av Samefolkets fond |  |  | 2 535 000 |  | 261 995 000
1534 |  |  | Tilskudd til samiske formål: |  |  |  |  |
| 50 |  | Samisk høgskole |  |  | 5 800 000 |  |
| 51 |  | Divvun |  |  | 5 419 000 |  |
| 72 |  | Samisk språk, informasjon m.m. |  |  | 5 330 000 |  | 16 549 000
1535 |  |  | Galdu - Kompetansesenteret for urfolks rettigheter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 3 319 000 |  | 3 319 000
1536 |  |  | Internasjonalt reindriftssenter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 4 378 000 |  | 4 378 000
|  |  | Sum samiske formål |  |  |  |  | 286 241 000
Nasjonale minoriteter
1540 |  |  | Nasjonale minoriteter: |  |  |  |  |
| 60 |  | Tiltak for rom, kan overføres |  |  | 5 800 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til nasjonale minoriteter |  |  | 7 751 000 |  |
| 71 |  | Avkastning av Romanifolkets/taternes kulturfond |  |  | 3 550 000 |  | 17 101 000
|  |  | Sum nasjonale minoriteter |  |  |  |  | 17 101 000
Konkurransepolitikk
1550 |  |  | Konkurransetilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 85 998 000 |  |
| 23 |  | Klagenemnda for offentlige anskaffelser |  |  | 9 961 000 |  | 95 959 000
|  |  | Sum konkurransepolitikk |  |  |  |  | 95 959 000
Forvaltningsutvikling og IKT-politikk
1560 |  |  | Direktoratet for forvaltning og IKT: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 177 969 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 53 848 000 |  |
| 22 |  | Betaling av elektronisk ID til private leveran-dører |  |  | 6 737 000 |  |
| 23 |  | Elektronisk ID og digital postkasse, kan over- føres |  |  | 112 331 000 |  | 350 885 000
1561 |  |  | IKT-politikk: |  |  |  |  |
| 22 |  | Samordning av IKT-politikken, kan overføres |  |  | 13 027 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til fri programvare |  |  | 4 500 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til forebyggende informasjonssikring |  |  | 6 860 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til digital kompetanse |  |  | 2 108 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til IKT-standardisering |  |  | 700 000 |  | 27 195 000
1562 |  |  | Internasjonalt IKT-samarbeid og utviklings- program: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 4 430 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til internasjonale program, kan over-føres |  |  | 33 753 000 |  | 38 183 000
|  |  | Sum forvaltningsutvikling og IKT-politikk |  |  |  |  | 416 263 000
Personvern
1570 |  |  | Datatilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 37 753 000 |  | 37 753 000
1571 |  |  | Personvernnemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 833 000 |  | 1 833 000
|  |  | Sum personvern |  |  |  |  | 39 586 000
Bygge- og eiendomspolitikk
1580 |  |  | Byggeprosjekter utenfor husleieordningen: |  |  |  |  |
| 30 |  | Prosjektering av bygg, kan overføres |  |  | 57 000 000 |  |
| 31 |  | Igangsetting av byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 18 500 000 |  |
| 33 |  | Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 388 400 000 |  |
| 36 |  | Kunstnerisk utsmykking, kan overføres |  |  | 13 840 000 |  | 477 740 000
1581 |  |  | Eiendommer til kongelige formål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 24 128 000 |  |
| 30 |  | Større rehabiliteringsprosjekter, kan overføres |  |  | 37 940 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 10 811 000 |  | 72 879 000
1582 |  |  | Utvikling av Fornebuområdet: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 300 000 |  |
| 30 |  | Investeringer, Fornebu, kan overføres |  |  | 5 000 000 |  | 5 300 000
1584 |  |  | Eiendommer utenfor husleieordningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 19 258 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 15 000 000 |  | 34 258 000
|  |  | Sum bygge- og eiendomspolitikk |  |  |  |  | 590 177 000
Den norske kirke
1590 |  |  | Kirkelig administrasjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 215 374 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 29 412 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til kirkelige formål |  |  | 232 178 000 |  |
| 75 |  | Trosopplæring, kan overføres, kan nyttes under post 1 |  |  | 213 936 000 |  |
| 79 |  | Til disposisjon, kan overføres |  |  | 500 000 |  | 691 400 000
1591 |  |  | Presteskapet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 905 344 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 6 404 000 |  | 911 748 000
1592 |  |  | Nidaros domkirke m.m.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 54 064 000 |  | 54 064 000
|  |  | Sum den norske kirke |  |  |  |  | 1 657 212 000
|  |  | Sum Fornyings-, administrasjons- og kirke-departementet |  |  |  |  | 6 277 076 000
Finansdepartementet
Finansadministrasjon
1600 |  |  | Finansdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 313 500 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 52 200 000 |  |
| 70 |  | Forskning og allmennopplysning om finansmarkedet |  |  | 12 200 000 |  | 377 900 000
1602 |  |  | Finanstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 321 800 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 12 000 000 |  | 333 800 000
1605 |  |  | Direktoratet for økonomistyring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 330 700 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 19 300 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 28 400 000 |  | 378 400 000
1608 |  |  | Tiltak for å styrke statlig økonomi- og prosjektstyring: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 16 400 000 |  | 16 400 000
|  |  | Sum finansadministrasjon |  |  |  |  | 1 106 500 000
Skatte- og avgiftsadministrasjon
1610 |  |  | Toll- og avgiftsetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 479 100 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 54 700 000 |  | 1 533 800 000
1618 |  |  | Skatteetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 4 487 300 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 150 000 000 |  |
| 22 |  | Større IT-prosjekter, kan overføres |  |  | 275 200 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 96 500 000 |  | 5 009 000 000
|  |  | Sum skatte- og avgiftsadministrasjon |  |  |  |  | 6 542 800 000
Offisiell statistikk
1620 |  |  | Statistisk sentralbyrå: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 521 600 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 201 200 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 10 000 000 |  | 732 800 000
|  |  | Sum offisiell statistikk |  |  |  |  | 732 800 000
Andre formål
1632 |  |  | Kompensasjon for merverdiavgift: |  |  |  |  |
| 61 |  | Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning |  |  | 18 500 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning |  |  | 1 670 000 000 |  | 20 170 000 000
1634 |  |  | Statens innkrevingssentral: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 278 100 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 16 100 000 |  | 294 200 000
1638 |  |  | Kjøp av klimakvoter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan overføres |  |  | 8 700 000 |  |
| 21 |  | Kvotekjøp, generell ordning, kan overføres |  |  | 630 000 000 |  | 638 700 000
1645 |  |  | Statens finansfond: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til drift |  |  | 10 600 000 |  | 10 600 000
|  |  | Sum andre formål |  |  |  |  | 21 113 500 000
Statsgjeld, renter og avdrag mv.
1650 |  |  | Statsgjeld, renter mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 36 700 000 |  |
| 89 |  | Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning |  |  | 12 800 200 000 |  | 12 836 900 000
1651 |  |  | Statsgjeld, avdrag og innløsning: |  |  |  |  |
| 98 |  | Avdrag på innenlandsk statsgjeld, overslags-bevilgning |  |  | 66 544 000 000 |  | 66 544 000 000
|  |  | Sum statsgjeld, renter og avdrag mv. |  |  |  |  | 79 380 900 000
|  |  | Sum Finansdepartementet |  |  |  |  | 108 876 500 000
Forsvarsdepartementet
1700 |  |  | Forsvarsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 378 016 000 |  |
| 73 |  | Forskning og utvikling, kan overføres |  |  | 25 840 000 |  | 403 856 000
1710 |  |  | Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan overføres |  |  | 3 060 316 000 |  |
| 46 |  | Ekstraordinært vedlikehold, kan overføres |  |  | 62 980 000 |  |
| 47 |  | Nybygg og nyanlegg, kan overføres |  |  | 1 780 467 000 |  | 4 903 763 000
1716 |  |  | Forsvarets forskningsinstitutt: |  |  |  |  |
| 51 |  | Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt |  |  | 174 445 000 |  | 174 445 000
1719 |  |  | Fellesutgifter og tilskudd til foretak under Forsvarsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 237 931 000 |  |
| 43 |  | Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres |  |  | 18 000 000 |  |
| 71 |  | Overføringer til andre, kan overføres |  |  | 65 935 000 |  |
| 78 |  | Norges tilskudd til NATOs driftsbudsjett, kan overføres |  |  | 240 000 000 |  | 561 866 000
1720 |  |  | Felles ledelse og kommandoapparat: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 3 112 185 000 |  | 3 112 185 000
1723 |  |  | Nasjonal sikkerhetsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 176 772 000 |  | 176 772 000
1725 |  |  | Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 2 022 720 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 133 000 000 |  |
| 70 |  | Renter låneordning, kan overføres |  |  | 5 670 000 |  | 2 161 390 000
1731 |  |  | Hæren: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 5 607 269 000 |  | 5 607 269 000
1732 |  |  | Sjøforsvaret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 3 610 045 000 |  | 3 610 045 000
1733 |  |  | Luftforsvaret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 4 298 998 000 |  | 4 298 998 000
1734 |  |  | Heimevernet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 093 503 000 |  | 1 093 503 000
1735 |  |  | Etterretningstjenesten: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 1 115 214 000 |  | 1 115 214 000
1740 |  |  | Forsvarets logistikkorganisasjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 2 044 686 000 |  | 2 044 686 000
1760 |  |  | Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45 |  |  | 881 538 000 |  |
| 44 |  | Fellesfinansierte bygge- og anleggsarbeider, nasjonalfinansiert andel, kan overføres |  |  | 31 923 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under kap. 1761, post 45 |  |  | 6 998 359 000 |  |
| 48 |  | Fellesfinansierte bygge- og anleggsarbeider, fellesfinansiert andel, kan overføres |  |  | 67 000 000 |  |
| 75 |  | Fellesfinansierte bygge- og anleggsarbeider, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 44 |  |  | 88 135 000 |  | 8 066 955 000
1761 |  |  | Nye kampfly med baseløsning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 70 000 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 1 781 000 000 |  |
| 47 |  | Nybygg og nyanlegg, kan overføres |  |  | 41 000 000 |  | 1 892 000 000
1790 |  |  | Kystvakten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 001 965 000 |  | 1 001 965 000
1791 |  |  | Redningshelikoptertjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 573 382 000 |  | 573 382 000
1792 |  |  | Norske styrker i utlandet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 162 524 000 |  | 1 162 524 000
1795 |  |  | Kulturelle og allmennyttige formål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 260 651 000 |  |
| 72 |  | Overføringer til andre |  |  | 2 330 000 |  | 262 981 000
|  |  | Sum Forsvarsdepartementet |  |  |  |  | 42 223 799 000
Olje- og energidepartementet
Administrasjon
1800 |  |  | Olje- og energidepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 160 376 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72 |  |  | 36 845 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til Norsk Oljemuseum |  |  | 10 700 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til olje- og energiformål, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 1 000 000 |  | 208 921 000
|  |  | Sum administrasjon |  |  |  |  | 208 921 000
Petroleum
1810 |  |  | Oljedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 239 500 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 203 100 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 4 000 000 |  | 446 600 000
|  |  | Sum petroleum |  |  |  |  | 446 600 000
Energi og vannressurser
1820 |  |  | Norges vassdrags- og energidirektorat: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 468 000 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 73 000 000 |  |
| 22 |  | Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 60 og 72 |  |  | 145 300 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 6 000 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 72 |  |  | 14 000 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til museums- og kulturminnetiltak, kan overføres |  |  | 9 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 60 |  |  | 32 000 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til utjevning av overføringstariffer, kan overføres |  |  | 120 000 000 |  | 867 300 000
|  |  | Sum energi og vannressurser |  |  |  |  | 867 300 000
Energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi
1825 |  |  | Energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 22 500 000 |  |
| 50 |  | Overføring til Energifondet |  |  | 1 016 000 000 |  |
| 95 |  | Kapitalinnskudd |  |  | 10 000 000 000 |  | 11 038 500 000
|  |  | Sum energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi |  |  |  |  | 11 038 500 000
Teknologi og internasjonalisering
1830 |  |  | Forskning: |  |  |  |  |
| 22 |  | Forvaltningsrettet forskning og utvikling, kan overføres |  |  | 28 000 000 |  |
| 50 |  | Norges forskningsråd |  |  | 728 000 000 |  |
| 70 |  | Internasjonale samarbeids- og utviklingstiltak, kan overføres |  |  | 12 950 000 |  | 768 950 000
1832 |  |  | Internasjonalisering: |  |  |  |  |
| 70 |  | Internasjonalisering, kan overføres |  |  | 21 700 000 |  | 21 700 000
1833 |  |  | CO2-håndtering: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 1 165 000 000 |  |
| 50 |  | Overføring til fond for CLIMIT |  |  | 80 800 000 |  |
| 70 |  | Administrasjon, Gassnova SF |  |  | 93 000 000 |  |
| 71 |  | Forskningstjenester TCM DA, kan overføres |  |  | 1 882 000 000 |  |
| 72 |  | Lån, TCM DA, kan overføres |  |  | 73 000 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd, CO2-håndtering, internasjonalt, kan overføres, kan nyttes under post 22 |  |  | 7 000 000 |  | 3 300 800 000
|  |  | Sum teknologi og internasjonalisering |  |  |  |  | 4 091 450 000
Statlig petroleumsvirksomhet
1870 |  |  | Petoro AS: |  |  |  |  |
| 70 |  | Administrasjon |  |  | 290 700 000 |  |
| 71 |  | Unitisering, kan overføres |  |  | 30 000 000 |  | 320 700 000
|  |  | Sum statlig petroleumsvirksomhet |  |  |  |  | 320 700 000
|  |  | Sum Olje- og energidepartementet |  |  |  |  | 16 973 471 000
Ymse utgifter
2309 |  |  | Tilfeldige utgifter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 14 600 000 000 |  | 14 600 000 000
|  |  | Sum ymse utgifter |  |  |  |  | 14 600 000 000
Statsbankene
2410 |  |  | Statens lånekasse for utdanning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 45 |  |  | 311 764 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 203 027 000 |  |
| 50 |  | Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning |  |  | 5 411 062 000 |  |
| 70 |  | Utdanningsstipend, overslagsbevilgning |  |  | 2 969 578 000 |  |
| 71 |  | Andre stipend, overslagsbevilgning |  |  | 659 984 000 |  |
| 72 |  | Rentestøtte, overslagsbevilgning |  |  | 846 018 000 |  |
| 73 |  | Avskrivninger, overslagsbevilgning |  |  | 440 520 000 |  |
| 74 |  | Tap på utlån |  |  | 322 500 000 |  |
| 76 |  | Startstipend for kvotestudenter, overslagsbevilgning |  |  | 8 056 000 |  |
| 90 |  | Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning |  |  | 20 229 985 000 |  | 31 402 494 000
2412 |  |  | Husbanken: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 331 000 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 12 800 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 23 200 000 |  |
| 71 |  | Tap på utlånsvirksomhet |  |  | 21 000 000 |  |
| 72 |  | Rentestøtte |  |  | 13 000 000 |  |
| 90 |  | Lån fra Husbanken, overslagsbevilgning |  |  | 19 543 000 000 |  | 19 944 000 000
2415 |  |  | Innovasjon Norge, fiskeri- og andre regionalpolitiske tiltak: |  |  |  |  |
| 75 |  | Marint verdiskapingsprogram, kan overføres |  |  | 40 000 000 |  | 40 000 000
2421 |  |  | Innovasjon Norge: |  |  |  |  |
| 50 |  | Innovasjon - prosjekter, fond |  |  | 233 200 000 |  |
| 70 |  | Bedriftsutvikling og administrasjon |  |  | 338 500 000 |  |
| 71 |  | Reiseliv, nettverks- og kompetanseprogrammer, kan overføres |  |  | 401 200 000 |  |
| 72 |  | Forsknings- og utviklingskontrakter, kan overføres |  |  | 285 000 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til innkjøpskonsortium for kjøp av kraft, kan overføres |  |  | 5 200 000 |  |
| 76 |  | Miljøteknologi, kan overføres |  |  | 260 300 000 |  |
| 78 |  | Administrasjonsstøtte for distriktsrettede såkornfond |  |  | 4 000 000 |  |
| 90 |  | Lån fra statskassen til utlånsvirksomhet, overslagsbevilgning |  |  | 42 550 000 000 |  | 44 077 400 000
2426 |  |  | SIVA SF: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 48 000 000 |  |
| 90 |  | Lån, overslagsbevilgning |  |  | 140 000 000 |  |
| 95 |  | Egenkapital |  |  | 250 000 000 |  | 438 000 000
2429 |  |  | Eksportkreditt Norge AS: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 110 000 000 |  |
| 90 |  | Utlån |  |  | 28 500 000 000 |  | 28 610 000 000
|  |  | Sum statsbankene |  |  |  |  | 124 511 894 000
Statlig petroleumsvirksomhet
2440 |  |  | Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten: |  |  |  |  |
| 30 |  | Investeringer |  |  | 28 000 000 000 |  | 28 000 000 000
2442 |  |  | Disponering av innretninger på kontinentalsokkelen: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 1 800 000 |  | 1 800 000
|  |  | Sum statlig petroleumsvirksomhet |  |  |  |  | 28 001 800 000
Statens forretningsdrift
2445 |  |  | Statsbygg: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter | -3 747 018 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter | 2 035 148 000 |  |  |  |
|  |  | 3 Avskrivninger | 692 000 000 |  |  |  |
|  |  | 4 Renter av statens kapital | 81 300 000 |  |  |  |
|  |  | 5 Til investeringsformål | 924 594 000 |  |  |  |
|  |  | 6 Til reguleringsfondet | -23 248 000 |  | -37 224 000 |  |
| 30 |  | Prosjektering av bygg, kan overføres |  |  | 138 100 000 |  |
| 32 |  | Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter, kan overføres |  |  | 178 900 000 |  |
| 33 |  | Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 735 100 000 |  |
| 34 |  | Videreføring av kurantprosjekter, kan overføres |  |  | 624 448 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 70 000 000 |  |
| 49 |  | Kjøp av eiendommer, kan overføres |  |  | 70 000 000 |  | 1 779 324 000
2460 |  |  | Garanti-instituttet for eksportkreditt: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter, refusjon av driftsutgifter fra risikoavsetningsfond | -130 000 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning | 130 000 000 |  | 0 |  | 0
2465 |  |  | Statens kartverk: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter | -1 054 000 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning | 1 039 090 000 |  |  |  |
|  |  | 3 Avskrivninger | 12 538 000 |  |  |  |
|  |  | 4 Renter av statens kapital | 2 372 000 |  | 0 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 12 000 000 |  | 12 000 000
2470 |  |  | Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning | -573 690 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning | 432 330 000 |  |  |  |
|  |  | 3 Avskrivninger | 117 732 000 |  |  |  |
|  |  | 4 Renter av statens kapital | 21 392 000 |  |  |  |
|  |  | 5 Til investeringsformål | 18 070 000 |  | 15 834 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 29 753 000 |  | 45 587 000
2490 |  |  | NVE Anlegg: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter | -60 000 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter | 54 300 000 |  |  |  |
|  |  | 3 Avskrivninger | 4 900 000 |  |  |  |
|  |  | 4 Renter av statens kapital | 800 000 |  | 0 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 2 000 000 |  | 2 000 000
|  |  | Sum Statens forretningsdrift |  |  |  |  | 1 838 911 000
Folketrygden
Stønad ved fødsel og adopsjon
2530 |  |  | Foreldrepenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning |  |  | 17 200 000 000 |  |
| 71 |  | Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning |  |  | 358 200 000 |  |
| 72 |  | Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning |  |  | 420 000 000 |  |
| 73 |  | Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning |  |  | 85 000 000 |  | 18 063 200 000
|  |  | Sum stønad ved fødsel og adopsjon |  |  |  |  | 18 063 200 000
Arbeidsliv
2540 |  |  | Stønad under arbeidsledighet til fiskere og fangstmenn: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 65 000 000 |  | 65 000 000
2541 |  |  | Dagpenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Dagpenger, overslagsbevilgning |  |  | 11 300 000 000 |  | 11 300 000 000
2542 |  |  | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning |  |  | 705 000 000 |  | 705 000 000
|  |  | Sum arbeidsliv |  |  |  |  | 12 070 000 000
Sosiale formål
2620 |  |  | Stønad til enslig mor eller far: |  |  |  |  |
| 70 |  | Overgangsstønad, overslagsbevilgning |  |  | 2 428 000 000 |  |
| 72 |  | Stønad til barnetilsyn, overslagsbevilgning |  |  | 370 000 000 |  |
| 73 |  | Utdanningsstønad |  |  | 55 000 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til flytting for å komme i arbeid |  |  | 300 000 |  |
| 76 |  | Forskuttering av underholdsbidrag |  |  | 785 000 000 |  | 3 638 300 000
2650 |  |  | Sykepenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning |  |  | 33 280 000 000 |  |
| 71 |  | Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning |  |  | 1 720 000 000 |  |
| 72 |  | Omsorgs- og pleiepenger ved barns sykdom m.m., overslagsbevilgning |  |  | 550 000 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til tilretteleggingstiltak mv., kan overføres |  |  | 300 208 000 |  |
| 75 |  | Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning |  |  | 1 810 000 000 |  | 37 660 208 000
2651 |  |  | Arbeidsavklaringspenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning |  |  | 36 164 800 000 |  |
| 71 |  | Tilleggsstønad, overslagsbevilgning |  |  | 465 000 000 |  |
| 72 |  | Legeerklæringer |  |  | 350 000 000 |  | 36 979 800 000
2655 |  |  | Uførhet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnpensjon, overslagsbevilgning |  |  | 23 110 000 000 |  |
| 71 |  | Tilleggspensjon, overslagsbevilgning |  |  | 35 830 000 000 |  |
| 72 |  | Særtillegg, overslagsbevilgning |  |  | 2 249 000 000 |  |
| 75 |  | Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning |  |  | 114 000 000 |  |
| 76 |  | Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning |  |  | 66 000 000 |  | 61 369 000 000
2661 |  |  | Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnstønad, overslagsbevilgning |  |  | 1 770 000 000 |  |
| 71 |  | Hjelpestønad, overslagsbevilgning |  |  | 1 740 000 000 |  |
| 73 |  | Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning |  |  | 145 000 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til biler |  |  | 740 000 000 |  |
| 75 |  | Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler |  |  | 2 731 600 000 |  |
| 76 |  | Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester |  |  | 245 000 000 |  |
| 77 |  | Ortopediske hjelpemidler |  |  | 1 160 000 000 |  |
| 78 |  | Høreapparater |  |  | 500 000 000 |  | 9 031 600 000
2670 |  |  | Alderdom: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnpensjon, overslagsbevilgning |  |  | 55 295 000 000 |  |
| 71 |  | Tilleggspensjon, overslagsbevilgning |  |  | 101 130 000 000 |  |
| 72 |  | Ventetillegg, overslagsbevilgning |  |  | 13 000 000 |  |
| 73 |  | Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning |  |  | 5 770 000 000 |  | 162 208 000 000
2680 |  |  | Etterlatte: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnpensjon, overslagsbevilgning |  |  | 1 210 000 000 |  |
| 71 |  | Tilleggspensjon, overslagsbevilgning |  |  | 970 000 000 |  |
| 72 |  | Særtillegg, overslagsbevilgning |  |  | 93 000 000 |  |
| 74 |  | Utdanningsstønad |  |  | 500 000 |  |
| 75 |  | Stønad til barnetilsyn, overslagsbevilgning |  |  | 6 000 000 |  | 2 279 500 000
2686 |  |  | Gravferdsstønad: |  |  |  |  |
| 70 |  | Gravferdsstønad, overslagsbevilgning |  |  | 200 000 000 |  | 200 000 000
2690 |  |  | Diverse utgifter: |  |  |  |  |
| 70 |  | Sykestønadsutgifter i utlandet |  |  | 330 000 000 |  |
| 77 |  | Pasienter fra gjensidighetsland mv. |  |  | 130 000 000 |  | 460 000 000
|  |  | Sum sosiale formål |  |  |  |  | 313 826 408 000
Stønad ved helsetjenester
2711 |  |  | Spesialisthelsetjeneste mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Spesialisthjelp |  |  | 1 619 000 000 |  |
| 71 |  | Psykologhjelp |  |  | 220 500 000 |  |
| 72 |  | Tannlegehjelp |  |  | 1 850 000 000 |  |
| 76 |  | Private laboratorier og røntgeninstitutt |  |  | 639 000 000 |  | 4 328 500 000
2751 |  |  | Legemidler mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Legemidler |  |  | 8 481 000 000 |  |
| 71 |  | Legeerklæringer |  |  | 5 000 000 |  |
| 72 |  | Medisinsk forbruksmateriell |  |  | 1 724 000 000 |  | 10 210 000 000
2752 |  |  | Refusjon av egenbetaling: |  |  |  |  |
| 70 |  | Egenandelstak 1 |  |  | 4 149 000 000 |  |
| 71 |  | Egenandelstak 2 |  |  | 167 000 000 |  | 4 316 000 000
2755 |  |  | Helsetjenester i kommunene mv.: |  |  |  |  |
| 62 |  | Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71 |  |  | 290 000 000 |  |
| 70 |  | Allmennlegehjelp |  |  | 3 941 200 000 |  |
| 71 |  | Fysioterapi, kan nyttes under post 62 |  |  | 1 765 500 000 |  |
| 72 |  | Jordmorhjelp |  |  | 50 000 000 |  |
| 73 |  | Kiropraktorbehandling |  |  | 138 000 000 |  |
| 75 |  | Logopedisk og ortoptisk behandling |  |  | 97 000 000 |  | 6 281 700 000
2756 |  |  | Helsehjelp i utlandet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Helsehjelp i utlandet |  |  | 10 000 000 |  | 10 000 000
2790 |  |  | Andre helsetiltak: |  |  |  |  |
| 70 |  | Bidrag |  |  | 230 000 000 |  | 230 000 000
|  |  | Sum Stønad ved helsetjenester |  |  |  |  | 25 376 200 000
|  |  | Sum Folketrygden |  |  |  |  | 369 335 808 000
Statens pensjonsfond utland
2800 |  |  | Statens pensjonsfond utland: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføring til fondet |  |  | 373 185 200 000 |  | 373 185 200 000
|  |  | Sum Statens pensjonsfond utland |  |  |  |  | 373 185 200 000
Totale utgifter: |  |  | 1 647 711 089 000

Kap. | Post |  |  | Kroner |  | Kroner
Inntekter:
Inntekter under departementene
Regjering
3021 |  |  | Statsrådet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Leieinntekter |  |  | 300 000 |  | 300 000
3024 |  |  | Regjeringsadvokaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Erstatning for utgifter i rettssaker |  |  | 13 400 000 |  | 13 400 000
|  |  | Sum Regjering |  |  |  |  | 13 700 000
Stortinget og underliggende institusjoner
3041 |  |  | Stortinget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgsinntekter |  |  | 7 540 000 |  |
| 3 |  | Leieinntekter |  |  | 1 660 000 |  |
| 40 |  | Salg av leiligheter |  |  | 20 000 000 |  | 29 200 000
3051 |  |  | Riksrevisjonen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjon innland |  |  | 2 100 000 |  |
| 2 |  | Refusjon utland |  |  | 650 000 |  | 2 750 000
|  |  | Sum Stortinget og underliggende institusjoner |  |  |  |  | 31 950 000
Utenriksdepartementet
3100 |  |  | Utenriksdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse gebyrer ved utenriksstasjonene |  |  | 14 899 000 |  |
| 2 |  | Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene |  |  | 102 433 000 |  |
| 5 |  | Refusjon spesialutsendinger mv. |  |  | 7 068 000 |  |
| 90 |  | Tilbakebetaling av nødlån fra utlandet |  |  | 318 000 |  | 124 718 000
|  |  | Sum Utenriksdepartementet |  |  |  |  | 124 718 000
Kunnskapsdepartementet
3220 |  |  | Utdanningsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 3 715 000 |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 1 090 000 |  | 4 805 000
3222 |  |  | Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat: |  |  |  |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 4 732 000 |  | 4 732 000
3224 |  |  | Senter for IKT i utdanningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter fra oppdrag mv. |  |  | 1 500 000 |  | 1 500 000
3225 |  |  | Tiltak i grunnopplæringen: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 42 858 000 |  | 42 858 000
3229 |  |  | Statens fagskole for gartnere og blomsterdekoratører: |  |  |  |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 1 582 000 |  |
| 61 |  | Refusjon fra fylkeskommuner |  |  | 1 035 000 |  | 2 617 000
3230 |  |  | Statlig spesialpedagogisk støttesystem: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 56 435 000 |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 14 146 000 |  | 70 581 000
3256 |  |  | Vox, nasjonalt fagorgan for kompetansepolitikk: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 10 336 000 |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 318 000 |  | 10 654 000
3280 |  |  | Felles enheter: |  |  |  |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 1 211 000 |  | 1 211 000
3281 |  |  | Felles tiltak for universiteter og høyskoler: |  |  |  |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 10 000 |  | 10 000
3287 |  |  | Forskningsinstitutter og andre tiltak: |  |  |  |  |
| 87 |  | Avkastning - Regionale forskningsfond |  |  | 219 000 000 |  |
| 91 |  | Fondskapital - Ludvig Holbergs minnefond |  |  | 200 000 000 |  | 419 000 000
3288 |  |  | Internasjonale samarbeidstiltak: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 4 492 000 |  | 4 492 000
|  |  | Sum Kunnskapsdepartementet |  |  |  |  | 562 460 000
Kulturdepartementet
3300 |  |  | Kulturdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 72 000 |  | 72 000
3320 |  |  | Allmenne kulturformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 1 416 000 |  | 1 416 000
3322 |  |  | Billedkunst, kunsthåndverk og offentlig rom: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 113 000 |  | 113 000
3323 |  |  | Musikkformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 28 678 000 |  | 28 678 000
3324 |  |  | Scenekunstformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 113 000 |  |
| 2 |  | Billett- og salgsinntekter m.m. |  |  | 24 100 000 |  | 24 213 000
3326 |  |  | Språk-, litteratur- og bibliotekformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 8 630 000 |  | 8 630 000
3329 |  |  | Arkivformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 5 545 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 17 593 000 |  | 23 138 000
3334 |  |  | Film- og medieformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 10 116 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 8 282 000 |  |
| 70 |  | Gebyr |  |  | 10 000 000 |  | 28 398 000
3339 |  |  | Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser: |  |  |  |  |
| 1 |  | Spilleoverskudd fra Norsk Tipping AS |  |  | 604 500 000 |  |
| 2 |  | Gebyr-lotterier |  |  | 6 821 000 |  |
| 4 |  | Gebyr-stiftelser |  |  | 264 000 |  |
| 7 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 7 389 000 |  | 618 974 000
|  |  | Sum Kulturdepartementet |  |  |  |  | 733 632 000
Justis- og beredskapsdepartementet
3400 |  |  | Justis- og beredskapsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 93 000 |  |
| 2 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 1 098 000 |  | 1 191 000
3410 |  |  | Rettsgebyr: |  |  |  |  |
| 1 |  | Rettsgebyr |  |  | 186 339 000 |  |
| 3 |  | Diverse refusjoner |  |  | 1 598 000 |  | 187 937 000
3413 |  |  | Jordskiftedomstolene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Saks- og gebyrinntekter |  |  | 14 668 000 |  |
| 2 |  | Sideutgifter |  |  | 9 064 000 |  | 23 732 000
3430 |  |  | Kriminalomsorgens sentrale forvaltning: |  |  |  |  |
| 2 |  | Arbeidsdriftens inntekter |  |  | 83 725 000 |  |
| 3 |  | Andre inntekter |  |  | 15 159 000 |  |
| 4 |  | Tilskudd |  |  | 2 068 000 |  | 100 952 000
3432 |  |  | Kriminalomsorgens utdanningssenter (KRUS): |  |  |  |  |
| 3 |  | Andre inntekter |  |  | 673 000 |  | 673 000
3440 |  |  | Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyr - pass og våpen |  |  | 261 600 000 |  |
| 2 |  | Refusjoner mv. |  |  | 304 363 000 |  |
| 3 |  | Salgsinntekter |  |  | 63 373 000 |  |
| 4 |  | Gebyr - vaktselskap |  |  | 11 207 000 |  |
| 6 |  | Gebyr - utlendingssaker |  |  | 117 410 000 |  |
| 7 |  | Gebyr - sivile gjøremål |  |  | 670 021 000 |  | 1 427 974 000
3441 |  |  | Oslo politidistrikt: |  |  |  |  |
| 2 |  | Refusjoner |  |  | 26 669 000 |  |
| 3 |  | Salgsinntekter |  |  | 224 000 |  |
| 5 |  | Personalbarnehage |  |  | 5 572 000 |  | 32 465 000
3442 |  |  | Politihøgskolen: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 11 975 000 |  |
| 3 |  | Inntekter fra Justissektorens kurs- og øvings-senter |  |  | 16 000 000 |  | 27 975 000
3451 |  |  | Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyr |  |  | 130 106 000 |  |
| 3 |  | Diverse inntekter |  |  | 23 130 000 |  | 153 236 000
3455 |  |  | Redningstjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner |  |  | 22 413 000 |  | 22 413 000
3456 |  |  | Direktoratet for nødkommunikasjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Brukerbetaling |  |  | 75 709 000 |  |
| 2 |  | Variable refusjoner |  |  | 14 000 000 |  |
| 3 |  | Faste refusjoner |  |  | 6 850 000 |  | 96 559 000
3469 |  |  | Vergemålsordningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Vergemåls-/representantordning, ODA-godkjente utgifter |  |  | 4 300 000 |  | 4 300 000
3470 |  |  | Fri rettshjelp: |  |  |  |  |
| 1 |  | Tilkjente saksomkostninger m.m. |  |  | 3 450 000 |  | 3 450 000
3473 |  |  | Statens sivilrettsforvaltning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 5 000 |  | 5 000
3474 |  |  | Konfliktråd: |  |  |  |  |
| 2 |  | Refusjoner |  |  | 2 406 000 |  | 2 406 000
3490 |  |  | Utlendingsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger, ODA-godkjente utgifter |  |  | 122 136 000 |  |
| 2 |  | Gebyr for nødvisum |  |  | 120 000 |  |
| 3 |  | Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter |  |  | 13 432 000 |  |
| 4 |  | Statlige mottak, ODA-godkjente utgifter |  |  | 772 156 000 |  |
| 5 |  | Refusjonsinntekter |  |  | 10 650 000 |  |
| 6 |  | Gjenbosetting av flyktninger - støttetiltak, ODA-godkjente utgifter |  |  | 6 741 000 |  | 925 235 000
|  |  | Sum Justis- og beredskapsdepartementet |  |  |  |  | 3 010 503 000
Kommunal- og regionaldepartementet
3585 |  |  | Husleietvistutvalget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer |  |  | 900 000 |  | 900 000
3587 |  |  | Direktoratet for byggkvalitet: |  |  |  |  |
| 4 |  | Gebyrer, sentral godkjenning foretak |  |  | 31 800 000 |  | 31 800 000
|  |  | Sum Kommunal- og regionaldepartementet |  |  |  |  | 32 700 000
Arbeidsdepartementet
3605 |  |  | Arbeids- og velferdsetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Administrasjonsvederlag |  |  | 22 365 000 |  |
| 6 |  | Gebyrinntekter for fastsettelse av bidrag |  |  | 22 000 000 |  | 44 365 000
3614 |  |  | Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter, lån |  |  | 45 000 000 |  |
| 90 |  | Tilbakebetaling av lån |  |  | 9 000 000 000 |  | 9 045 000 000
3615 |  |  | Yrkesskadeforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Premieinntekter |  |  | 154 000 000 |  | 154 000 000
3616 |  |  | Gruppelivsforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Premieinntekter |  |  | 87 000 000 |  | 87 000 000
3634 |  |  | Arbeidsmarkedstiltak: |  |  |  |  |
| 85 |  | Innfordring av feilutbetalinger, arbeidsmarkedstiltak |  |  | 200 000 |  | 200 000
3635 |  |  | Ventelønn mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjon statlig virksomhet mv. |  |  | 45 000 000 |  |
| 85 |  | Innfordring av feilutbetaling av ventelønn |  |  | 1 500 000 |  | 46 500 000
3640 |  |  | Arbeidstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 1 200 000 |  |
| 4 |  | Kjemikaliekontroll, gebyrer |  |  | 5 900 000 |  |
| 5 |  | Tvangsmulkt |  |  | 2 125 000 |  |
| 7 |  | Byggesaksbehandling, gebyrer |  |  | 19 117 000 |  |
| 8 |  | Refusjon utgifter regionale verneombud |  |  | 10 300 000 |  | 38 642 000
3642 |  |  | Petroleumstilsynet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet |  |  | 850 000 |  |
| 3 |  | Gebyr tilsyn |  |  | 46 850 000 |  | 47 700 000
|  |  | Sum Arbeidsdepartementet |  |  |  |  | 9 463 407 000
Helse- og omsorgsdepartementet
3710 |  |  | Nasjonalt folkehelseinstitutt: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 192 030 000 |  |
| 3 |  | Vaksinesalg |  |  | 99 300 000 |  | 291 330 000
3711 |  |  | Ernæring og mattrygghet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 407 000 |  | 407 000
3715 |  |  | Statens strålevern: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 41 061 000 |  |
| 4 |  | Gebyrinntekter |  |  | 4 334 000 |  |
| 5 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 5 529 000 |  | 50 924 000
3716 |  |  | Statens institutt for rusmiddelforskning: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 3 427 000 |  | 3 427 000
3718 |  |  | Rusmiddelforebygging: |  |  |  |  |
| 4 |  | Gebyrinntekter |  |  | 1 652 000 |  | 1 652 000
3720 |  |  | Helsedirektoratet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 2 643 000 |  |
| 3 |  | Refusjon helsehjelp i utlandet |  |  | 24 000 000 |  |
| 4 |  | Gebyrinntekter |  |  | 3 131 000 |  | 29 774 000
3722 |  |  | Norsk pasientskadeerstatning: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 1 281 000 |  |
| 50 |  | Premie fra private |  |  | 17 900 000 |  | 19 181 000
3723 |  |  | Pasientskadenemnda: |  |  |  |  |
| 50 |  | Premie fra private |  |  | 500 000 |  | 500 000
3724 |  |  | Statens autorisasjonskontor for helsepersonell: |  |  |  |  |
| 4 |  | Gebyrinntekter |  |  | 28 040 000 |  | 28 040 000
3725 |  |  | Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 136 000 |  | 136 000
3732 |  |  | Regionale helseforetak: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter på investeringslån |  |  | 447 000 000 |  |
| 85 |  | Avdrag på investeringslån fom. 2008 |  |  | 186 000 000 |  |
| 86 |  | Driftskreditter |  |  | 370 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på investeringslån tom. 2007 |  |  | 689 000 000 |  | 1 692 000 000
3750 |  |  | Statens legemiddelverk: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 2 170 000 |  |
| 4 |  | Registreringsgebyr |  |  | 120 355 000 |  |
| 6 |  | Refusjonsgebyr |  |  | 2 733 000 |  | 125 258 000
|  |  | Sum Helse- og omsorgsdepartementet |  |  |  |  | 2 242 629 000
Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet
3821 |  |  | Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: |  |  |  |  |
| 1 |  | Integreringstilskudd for overføringsflyktninger, ODA-godkjente utgifter |  |  | 87 472 000 |  |
| 2 |  | Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, ODA-godkjente utgifter |  |  | 19 024 000 |  | 106 496 000
3822 |  |  | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere: |  |  |  |  |
| 1 |  | Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter |  |  | 96 567 000 |  | 96 567 000
3842 |  |  | Familievern: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 615 000 |  | 615 000
3846 |  |  | Familie- og likestillingspolitisk forskning, opplysningsarbeid mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Prosjektinntekter |  |  | 517 000 |  | 517 000
3855 |  |  | Statlig forvaltning av barnevernet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 13 404 000 |  |
| 2 |  | Barnetrygd |  |  | 3 703 000 |  |
| 60 |  | Kommunale egenandeler |  |  | 928 136 000 |  | 945 243 000
3856 |  |  | Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 104 874 000 |  | 104 874 000
3858 |  |  | Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 433 000 |  | 433 000
3859 |  |  | EUs ungdomsprogram: |  |  |  |  |
| 1 |  | Tilskudd fra Europakommisjonen |  |  | 2 300 000 |  | 2 300 000
|  |  | Sum Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet |  |  |  |  | 1 257 045 000
Nærings- og handelsdepartementet
3900 |  |  | Nærings- og handelsdepartementet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Ymse inntekter |  |  | 145 000 |  | 145 000
3901 |  |  | Styret for det industrielle rettsvern: |  |  |  |  |
| 5 |  | Inntekt av informasjonstjenester |  |  | 7 000 000 |  |
| 7 |  | Inntekter knyttet til NPI |  |  | 5 000 000 |  |
| 8 |  | Gebyrer immaterielle rettigheter |  |  | 44 500 000 |  | 56 500 000
3902 |  |  | Justervesenet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 65 100 000 |  |
| 3 |  | Inntekter fra salg av tjenester |  |  | 12 000 000 |  |
| 4 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 2 300 000 |  | 79 400 000
3903 |  |  | Norsk akkreditering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter og andre inntekter |  |  | 28 400 000 |  | 28 400 000
3904 |  |  | Brønnøysundregistrene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 468 000 000 |  |
| 2 |  | Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter |  |  | 30 000 000 |  |
| 3 |  | Refusjoner og inntekter knyttet til forvaltning av Altinn-løsningen |  |  | 55 000 000 |  | 553 000 000
3905 |  |  | Norges geologiske undersøkelse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 29 400 000 |  |
| 2 |  | Tilskudd til samfinansieringsprosjekter |  |  | 44 400 000 |  | 73 800 000
3906 |  |  | Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard: |  |  |  |  |
| 1 |  | Leie av bergrettigheter og eiendommer |  |  | 200 000 |  |
| 2 |  | Behandlingsgebyrer |  |  | 500 000 |  | 700 000
3910 |  |  | Sjøfartsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR |  |  | 144 000 000 |  |
| 2 |  | Maritime personellsertifikater |  |  | 12 000 000 |  |
| 3 |  | Diverse inntekter |  |  | 5 000 000 |  |
| 4 |  | Gebyrer for skip i NIS |  |  | 41 000 000 |  |
| 6 |  | Overtredelsesgebyrer |  |  | 5 800 000 |  | 207 800 000
3914 |  |  | Klagenemnda for industrielle rettigheter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer |  |  | 500 000 |  | 500 000
3950 |  |  | Forvaltning av statlig eierskap: |  |  |  |  |
| 96 |  | Salg av aksjer |  |  | 25 000 000 |  | 25 000 000
3961 |  |  | Selskaper under NHDs forvaltning: |  |  |  |  |
| 70 |  | Garantiprovisjon, Statkraft SF |  |  | 2 112 000 |  |
| 71 |  | Garantiprovisjon, Eksportfinans ASA |  |  | 9 000 000 |  | 11 112 000
|  |  | Sum Nærings- og handelsdepartementet |  |  |  |  | 1 036 357 000
Fiskeri- og kystdepartementet
4000 |  |  | Fiskeri- og kystdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner |  |  | 10 000 |  | 10 000
4020 |  |  | Havforskningsinstituttet: |  |  |  |  |
| 3 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 365 650 000 |  | 365 650 000
4021 |  |  | Drift av forskningsfartøyene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 74 150 000 |  | 74 150 000
4022 |  |  | NIFES: |  |  |  |  |
| 1 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 88 720 000 |  | 88 720 000
4023 |  |  | Fiskeri-, havbruks- og transportrettet FoU: |  |  |  |  |
| 90 |  | Tilbakebetaling lån fra Nofima |  |  | 4 284 000 |  | 4 284 000
4030 |  |  | Fiskeridirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner og diverse inntekter |  |  | 105 000 |  |
| 4 |  | Fangstinntekter Overvåkingsprogrammet |  |  | 10 000 |  |
| 5 |  | Saksbehandlingsgebyr |  |  | 18 405 000 |  |
| 6 |  | Forvaltningssanksjoner |  |  | 900 000 |  |
| 22 |  | Inntekter ordningen fiskeforsøk og veiledning |  |  | 5 110 000 |  | 24 530 000
4062 |  |  | Kystverket: |  |  |  |  |
| 2 |  | Andre inntekter |  |  | 10 384 000 |  | 10 384 000
4070 |  |  | Samfunnet Jan Mayen og Loran-C: |  |  |  |  |
| 7 |  | Refusjoner og andre inntekter |  |  | 5 037 000 |  | 5 037 000
|  |  | Sum Fiskeri- og kystdepartementet |  |  |  |  | 572 765 000
Landbruks- og matdepartementet
4100 |  |  | Landbruks- og matdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner m.m. |  |  | 106 000 |  | 106 000
4112 |  |  | Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet: |  |  |  |  |
| 30 |  | Husleie, Bioforsk |  |  | 18 893 000 |  | 18 893 000
4115 |  |  | Mattilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyr m.m. |  |  | 124 692 000 |  |
| 2 |  | Driftsinntekter og refusjoner mv. |  |  | 5 253 000 |  | 129 945 000
4143 |  |  | Statens landbruksforvaltning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter m.m. |  |  | 37 718 000 |  | 37 718 000
4147 |  |  | Reindriftsforvaltningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner m.m. |  |  | 38 000 |  | 38 000
4150 |  |  | Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.: |  |  |  |  |
| 85 |  | Markedsordningen for korn |  |  | 59 520 000 |  | 59 520 000
4162 |  |  | Statskog SF - Forvaltning av statlig eierskap: |  |  |  |  |
| 90 |  | Avdrag på lån |  |  | 50 000 000 |  | 50 000 000
|  |  | Sum Landbruks- og matdepartementet |  |  |  |  | 296 220 000
Samferdselsdepartementet
4300 |  |  | Samferdselsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjon fra Utenriksdepartementet |  |  | 2 300 000 |  | 2 300 000
4312 |  |  | Oslo Lufthavn AS: |  |  |  |  |
| 90 |  | Avdrag på lån |  |  | 444 400 000 |  | 444 400 000
4313 |  |  | Luftfartstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 140 400 000 |  | 140 400 000
4320 |  |  | Statens vegvesen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgsinntekter m.m. |  |  | 166 600 000 |  |
| 2 |  | Diverse gebyrer |  |  | 306 700 000 |  |
| 3 |  | Refusjoner fra forsikringsselskaper |  |  | 31 800 000 |  | 505 100 000
4322 |  |  | Svinesundsforbindelsen AS: |  |  |  |  |
| 90 |  | Avdrag på lån |  |  | 25 000 000 |  | 25 000 000
4350 |  |  | Jernbaneverket: |  |  |  |  |
| 1 |  | Kjørevegsavgift |  |  | 28 300 000 |  |
| 2 |  | Salg av utstyr og tjenester mv. |  |  | 247 100 000 |  |
| 6 |  | Videresalg av elektrisitet til togdrift |  |  | 281 200 000 |  |
| 7 |  | Betaling for bruk av Gardermobanen |  |  | 98 000 000 |  | 654 600 000
4354 |  |  | Statens jernbanetilsyn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer for tilsyn med tau- og kabelbaner og park- og tivolianlegg |  |  | 15 000 000 |  | 15 000 000
4380 |  |  | Post- og teletilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse gebyrer |  |  | 154 400 000 |  |
| 51 |  | Fra reguleringsfondet |  |  | 10 000 000 |  | 164 400 000
|  |  | Sum Samferdselsdepartementet |  |  |  |  | 1 951 200 000
Miljøverndepartementet
4400 |  |  | Miljøverndepartementet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Ymse inntekter |  |  | 370 000 |  |
| 3 |  | Refusjon fra Utenriksdepartementet |  |  | 1 523 000 |  | 1 893 000
4426 |  |  | Statens naturoppsyn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Oppdrag og andre ymse inntekter |  |  | 664 000 |  | 664 000
4427 |  |  | Direktoratet for naturforvaltning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 642 000 |  |
| 9 |  | Internasjonale oppdrag |  |  | 13 250 000 |  |
| 54 |  | Gebyrer |  |  | 4 298 000 |  | 18 190 000
4429 |  |  | Riksantikvaren: |  |  |  |  |
| 2 |  | Refusjoner og diverse inntekter |  |  | 3 700 000 |  |
| 9 |  | Internasjonale oppdrag |  |  | 1 100 000 |  | 4 800 000
4432 |  |  | Norsk kulturminnefond: |  |  |  |  |
| 90 |  | Fondskapital |  |  | 1 400 000 000 |  | 1 400 000 000
4441 |  |  | Klima- og forurensningsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Inntekter, statlig ordning for frivillig kjøp av klimakvoter |  |  | 2 161 000 |  |
| 4 |  | Gebyrer |  |  | 35 259 000 |  |
| 5 |  | Leieinntekter |  |  | 354 000 |  |
| 6 |  | Gebyrer, fylkenes miljøvernavdelinger |  |  | 22 000 000 |  |
| 7 |  | Gebyrinntekter (Kvotesystemet) |  |  | 10 600 000 |  |
| 9 |  | Internasjonale oppdrag |  |  | 6 155 000 |  | 76 529 000
4465 |  |  | Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter tinglysing, borettslag |  |  | 59 000 000 |  |
| 2 |  | Gebyrinntekter tinglysing, fast eiendom |  |  | 604 000 000 |  | 663 000 000
4471 |  |  | Norsk Polarinstitutt: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgs- og utleieinntekter |  |  | 9 699 000 |  |
| 3 |  | Inntekter fra diverse tjenesteyting |  |  | 53 456 000 |  |
| 21 |  | Inntekter, Antarktis |  |  | 11 940 000 |  | 75 095 000
|  |  | Sum Miljøverndepartementet |  |  |  |  | 2 240 171 000
Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet
4510 |  |  | Fylkesmannsembetene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 169 933 000 |  | 169 933 000
4520 |  |  | Departementenes Servicesenter: |  |  |  |  |
| 2 |  | Ymse inntekter |  |  | 21 932 000 |  |
| 3 |  | Brukerbetaling for tilleggstjenester fra departementene |  |  | 72 834 000 |  | 94 766 000
4533 |  |  | Sametinget: |  |  |  |  |
| 51 |  | Avkastning av Samefolkets fond |  |  | 2 535 000 |  | 2 535 000
4540 |  |  | Nasjonale minoriteter: |  |  |  |  |
| 71 |  | Avkastning av Romanifolkets/taternes kulturfond |  |  | 3 550 000 |  | 3 550 000
4550 |  |  | Konkurransetilsynet: |  |  |  |  |
| 4 |  | Klagegebyr |  |  | 1 980 000 |  | 1 980 000
4560 |  |  | Direktoratet for forvaltning og IKT: |  |  |  |  |
| 3 |  | Diverse inntekter |  |  | 6 500 000 |  |
| 4 |  | Internasjonale oppdrag |  |  | 2 130 000 |  |
| 5 |  | Tilbakebetaling fra kommuner for elektronisk ID |  |  | 300 000 |  |
| 6 |  | Tilbakebetaling fra tjenesteeiere for elektronisk ID og digital postkasse |  |  | 1 550 000 |  | 10 480 000
4581 |  |  | Eiendommer til kongelige formål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 148 000 |  | 148 000
4584 |  |  | Eiendommer utenfor husleieordningen: |  |  |  |  |
| 2 |  | Ymse inntekter |  |  | 3 035 000 |  | 3 035 000
4590 |  |  | Kirkelig administrasjon: |  |  |  |  |
| 2 |  | Ymse inntekter |  |  | 12 169 000 |  |
| 3 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 29 412 000 |  | 41 581 000
4591 |  |  | Presteskapet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Ymse inntekter |  |  | 14 879 000 |  |
| 3 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 6 404 000 |  | 21 283 000
4592 |  |  | Nidaros domkirke m.m.: |  |  |  |  |
| 2 |  | Ymse inntekter |  |  | 16 876 000 |  |
| 3 |  | Leieinntekter m.m. |  |  | 3 343 000 |  | 20 219 000
|  |  | Sum Fornyings-, administrasjons- og kirke-departementet |  |  |  |  | 369 510 000
Finansdepartementet
4600 |  |  | Finansdepartementet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse refusjoner |  |  | 2 000 000 |  |
| 85 |  | Avkastning fra Finansmarkedsfondet |  |  | 7 400 000 |  |
| 95 |  | Fondskapital |  |  | 206 700 000 |  | 216 100 000
4602 |  |  | Finanstilsynet: |  |  |  |  |
| 3 |  | Prospektkontrollgebyrer |  |  | 10 000 000 |  |
| 86 |  | Vinningsavståelse og overtredelsesgebyr |  |  | 500 000 |  | 10 500 000
4605 |  |  | Direktoratet for økonomistyring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Økonomitjenester |  |  | 44 900 000 |  | 44 900 000
4610 |  |  | Toll- og avgiftsetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Særskilt vederlag for tolltjenester |  |  | 6 400 000 |  |
| 2 |  | Andre inntekter |  |  | 2 400 000 |  |
| 3 |  | Refunderte pante- og tinglysingsgebyr |  |  | 2 000 000 |  |
| 4 |  | Diverse refusjoner |  |  | 3 100 000 |  |
| 11 |  | Gebyr på kredittdeklarasjoner |  |  | 32 100 000 |  |
| 85 |  | Overtredelsesgebyr - valutadeklarering |  |  | 5 000 000 |  | 51 000 000
4618 |  |  | Skatteetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr |  |  | 75 000 000 |  |
| 2 |  | Andre inntekter |  |  | 6 600 000 |  |
| 5 |  | Gebyr for utleggsforretninger |  |  | 23 000 000 |  |
| 7 |  | Gebyr for bindende forhåndsuttalelser |  |  | 1 500 000 |  | 106 100 000
4620 |  |  | Statistisk sentralbyrå: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgsinntekter |  |  | 300 000 |  |
| 2 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 201 200 000 |  |
| 85 |  | Tvangsmulkt |  |  | 10 000 000 |  | 211 500 000
4634 |  |  | Statens innkrevingssentral: |  |  |  |  |
| 2 |  | Refusjoner |  |  | 35 700 000 |  |
| 85 |  | Misligholdte lån i Statens lånekasse for utdanning |  |  | 240 000 000 |  |
| 86 |  | Bøter, inndragninger mv. |  |  | 1 300 000 000 |  |
| 87 |  | Trafikantsanksjoner |  |  | 70 000 000 |  |
| 88 |  | Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret |  |  | 200 000 000 |  | 1 845 700 000
4638 |  |  | Salg av klimakvoter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgsinntekter |  |  | 345 000 000 |  | 345 000 000
|  |  | Sum Finansdepartementet |  |  |  |  | 2 830 800 000
Forsvarsdepartementet
4700 |  |  | Forsvarsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 238 000 |  | 238 000
4710 |  |  | Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 3 909 425 000 |  |
| 47 |  | Salg av eiendom |  |  | 163 601 000 |  | 4 073 026 000
4720 |  |  | Felles ledelse og kommandoapparat: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 54 343 000 |  | 54 343 000
4723 |  |  | Nasjonal sikkerhetsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 2 771 000 |  | 2 771 000
4725 |  |  | Fellesinstitusjoner og -inntekter under Forsvarsstaben: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 60 192 000 |  | 60 192 000
4731 |  |  | Hæren: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 61 642 000 |  | 61 642 000
4732 |  |  | Sjøforsvaret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 50 787 000 |  | 50 787 000
4733 |  |  | Luftforsvaret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 171 363 000 |  | 171 363 000
4734 |  |  | Heimevernet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 5 623 000 |  | 5 623 000
4740 |  |  | Forsvarets logistikkorganisasjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 127 577 000 |  | 127 577 000
4760 |  |  | Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 1 000 000 |  |
| 48 |  | Fellesfinansierte bygge- og anleggsinntekter |  |  | 67 000 000 |  | 68 000 000
4790 |  |  | Kystvakten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 1 009 000 |  | 1 009 000
4791 |  |  | Redningshelikoptertjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 511 148 000 |  | 511 148 000
4792 |  |  | Norske styrker i utlandet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 10 368 000 |  | 10 368 000
4795 |  |  | Kulturelle og allmennyttige formål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 9 057 000 |  | 9 057 000
4799 |  |  | Militære bøter: |  |  |  |  |
| 86 |  | Militære bøter |  |  | 500 000 |  | 500 000
|  |  | Sum Forsvarsdepartementet |  |  |  |  | 5 207 644 000
Olje- og energidepartementet
4800 |  |  | Olje- og energidepartementet: |  |  |  |  |
| 3 |  | Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet |  |  | 1 502 000 |  |
| 70 |  | Garantiprovisjon, Gassco |  |  | 1 250 000 |  | 2 752 000
4810 |  |  | Oljedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 14 700 000 |  |
| 2 |  | Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet |  |  | 69 400 000 |  |
| 3 |  | Refusjon av tilsynsutgifter |  |  | 10 700 000 |  | 94 800 000
4820 |  |  | Norges vassdrags- og energidirektorat: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 65 500 000 |  |
| 2 |  | Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet |  |  | 73 000 000 |  |
| 40 |  | Flom- og skredforebygging |  |  | 16 800 000 |  | 155 300 000
4825 |  |  | Energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi: |  |  |  |  |
| 85 |  | Fondsavkastning |  |  | 996 000 000 |  | 996 000 000
4829 |  |  | Konsesjonsavgiftsfondet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføring fra fondet |  |  | 149 000 000 |  | 149 000 000
4833 |  |  | CO2-håndtering: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter, TCM DA |  |  | 165 000 000 |  |
| 85 |  | Fondsavkastning |  |  | 91 800 000 |  |
| 86 |  | Avdrag, TCM DA |  |  | 1 096 000 000 |  | 1 352 800 000
|  |  | Sum Olje- og energidepartementet |  |  |  |  | 2 750 652 000
Ymse inntekter
5309 |  |  | Tilfeldige inntekter: |  |  |  |  |
| 29 |  | Ymse |  |  | 50 000 000 |  | 50 000 000
5310 |  |  | Statens lånekasse for utdanning: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 24 000 000 |  |
| 29 |  | Termingebyr |  |  | 25 616 000 |  |
| 89 |  | Purregebyrer |  |  | 88 850 000 |  |
| 90 |  | Redusert lån og rentegjeld |  |  | 8 015 109 000 |  |
| 93 |  | Omgjøring av studielån til stipend |  |  | 2 945 883 000 |  | 11 099 458 000
5312 |  |  | Husbanken: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer m.m. |  |  | 13 000 000 |  |
| 11 |  | Tilfeldige inntekter |  |  | 8 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag |  |  | 9 999 000 000 |  | 10 020 000 000
5325 |  |  | Innovasjon Norge: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilbakeføring fra landsdekkende innovasjonsordning |  |  | 5 000 000 |  |
| 70 |  | Låneprovisjoner |  |  | 55 900 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på utestående fordringer |  |  | 42 400 000 000 |  |
| 91 |  | Tilbakeført kapital, såkornfond |  |  | 10 000 000 |  | 42 470 900 000
5326 |  |  | SIVA SF: |  |  |  |  |
| 70 |  | Låne- og garantiprovisjoner |  |  | 6 600 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på utestående fordringer |  |  | 220 000 000 |  | 226 600 000
5329 |  |  | Eksportkreditt Norge AS: |  |  |  |  |
| 70 |  | Gebyrer m.m. |  |  | 25 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på utestående fordringer |  |  | 3 300 000 000 |  | 3 325 000 000
5341 |  |  | Avdrag på utestående fordringer: |  |  |  |  |
| 95 |  | Avdrag på lån til andre stater |  |  | 200 000 |  |
| 98 |  | Avdrag på egenbeholdning statsobligasjoner |  |  | 6 000 000 000 |  | 6 000 200 000
|  |  | Sum ymse inntekter |  |  |  |  | 73 192 158 000
|  |  | Sum inntekter under departementene |  |  |  |  | 107 920 221 000
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet
5440 |  |  | Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter | 192 700 000 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter | -32 700 000 000 |  |  |  |
|  |  | 3 Lete- og feltutviklingsutgifter | -2 600 000 000 |  |  |  |
|  |  | 4 Avskrivninger | -22 000 000 000 |  |  |  |
|  |  | 5 Renter av statens kapital | -6 400 000 000 |  | 129 000 000 000 |  |
| 30 |  | Avskrivninger |  |  | 22 000 000 000 |  |
| 80 |  | Renter av statens kapital |  |  | 6 400 000 000 |  | 157 400 000 000
|  |  | Sum inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet |  |  |  |  | 157 400 000 000
Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.
5445 |  |  | Statsbygg: |  |  |  |  |
| 39 |  | Avsetning til investeringsformål |  |  | 924 594 000 |  | 924 594 000
5446 |  |  | Salg av eiendom, Fornebu: |  |  |  |  |
| 40 |  | Salgsinntekter, Fornebu |  |  | 200 000 |  | 200 000
5460 |  |  | Garanti-instituttet for eksportkreditt: |  |  |  |  |
| 71 |  | Tilbakeføring fra Gammel alminnelig ordning |  |  | 10 700 000 |  |
| 72 |  | Tilbakeføring fra Gammel særordning for utviklingsland |  |  | 600 000 |  |
| 91 |  | Avdrag på lån til byggelånsgarantiordningen |  |  | 100 000 |  | 11 400 000
5470 |  |  | Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 30 |  | Avsetning til investeringsformål |  |  | 18 070 000 |  | 18 070 000
5490 |  |  | NVE Anlegg: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salg av utstyr mv. |  |  | 500 000 |  | 500 000
5491 |  |  | Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift: |  |  |  |  |
| 30 |  | Avskrivninger |  |  | 827 170 000 |  | 827 170 000
|  |  | Sum avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv. |  |  |  |  | 1 781 934 000
Skatter og avgifter
5501 |  |  | Skatter på formue og inntekt: |  |  |  |  |
| 70 |  | Toppskatt mv. |  |  | 35 400 000 000 |  |
| 72 |  | Fellesskatt |  |  | 213 900 000 000 |  |
| 73 |  | Skatt av opparbeidede forpliktelser i rederiene |  |  | 1 335 000 000 |  | 250 635 000 000
5506 |  |  | Avgift av arv og gaver: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift |  |  | 1 850 000 000 |  | 1 850 000 000
5507 |  |  | Skatt og avgift på utvinning av petroleum: |  |  |  |  |
| 71 |  | Ordinær skatt på formue og inntekt |  |  | 86 200 000 000 |  |
| 72 |  | Særskatt på oljeinntekter |  |  | 138 300 000 000 |  |
| 74 |  | Arealavgift mv. |  |  | 2 000 000 000 |  | 226 500 000 000
5508 |  |  | Avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen: |  |  |  |  |
| 70 |  | CO2-avgift i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen |  |  | 3 400 000 000 |  | 3 400 000 000
5511 |  |  | Tollinntekter: |  |  |  |  |
| 70 |  | Toll |  |  | 2 570 000 000 |  |
| 71 |  | Auksjonsinntekter fra tollkvoter |  |  | 190 000 000 |  | 2 760 000 000
5521 |  |  | Merverdiavgift: |  |  |  |  |
| 70 |  | Merverdiavgift |  |  | 236 000 000 000 |  | 236 000 000 000
5526 |  |  | Avgift på alkohol: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på alkohol |  |  | 12 450 000 000 |  | 12 450 000 000
5531 |  |  | Avgift på tobakkvarer mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på tobakkvarer mv. |  |  | 7 650 000 000 |  | 7 650 000 000
5536 |  |  | Avgift på motorvogner mv.: |  |  |  |  |
| 71 |  | Engangsavgift |  |  | 21 460 000 000 |  |
| 72 |  | Årsavgift |  |  | 9 700 000 000 |  |
| 73 |  | Vektårsavgift |  |  | 340 000 000 |  |
| 75 |  | Omregistreringsavgift |  |  | 2 130 000 000 |  | 33 630 000 000
5537 |  |  | Avgifter på båter mv.: |  |  |  |  |
| 71 |  | Avgift på båtmotorer |  |  | 165 000 000 |  | 165 000 000
5538 |  |  | Veibruksavgift på drivstoff: |  |  |  |  |
| 70 |  | Veibruksavgift på bensin |  |  | 6 450 000 000 |  |
| 71 |  | Veibruksavgift på autodiesel |  |  | 10 700 000 000 |  | 17 150 000 000
5541 |  |  | Avgift på elektrisk kraft: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på elektrisk kraft |  |  | 7 050 000 000 |  | 7 050 000 000
5542 |  |  | Avgift på mineralolje mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnavgift på mineralolje mv. |  |  | 1 250 000 000 |  |
| 71 |  | Avgift på smøreolje mv. |  |  | 99 000 000 |  | 1 349 000 000
5543 |  |  | Miljøavgift på mineralske produkter mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | CO2-avgift |  |  | 4 730 000 000 |  |
| 71 |  | Svovelavgift |  |  | 47 000 000 |  | 4 777 000 000
5546 |  |  | Avgift på sluttbehandling av avfall: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på sluttbehandling av avfall |  |  | 48 000 000 |  | 48 000 000
5547 |  |  | Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier: |  |  |  |  |
| 70 |  | Trikloreten (TRI) |  |  | 1 000 000 |  |
| 71 |  | Tetrakloreten (PER) |  |  | 3 000 000 |  | 4 000 000
5548 |  |  | Miljøavgift på visse klimagasser: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på hydrofluorkarboner (HFK) og perfluorkarboner (PFK) |  |  | 263 000 000 |  | 263 000 000
5549 |  |  | Avgift på utslipp av NOx: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på utslipp av NOx |  |  | 130 000 000 |  | 130 000 000
5550 |  |  | Miljøavgift på plantevernmiddel: |  |  |  |  |
| 70 |  | Miljøavgift på plantevernmiddel |  |  | 50 000 000 |  | 50 000 000
5551 |  |  | Avgift knyttet til mineralvirksomhet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift knyttet til andre undersjøiske naturforekomster enn petroleum |  |  | 1 500 000 |  |
| 71 |  | Avgift knyttet til undersøkelses- og utvinningsrett av mineraler etter mineralloven |  |  | 10 000 000 |  | 11 500 000
5555 |  |  | Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv. |  |  | 1 260 000 000 |  | 1 260 000 000
5556 |  |  | Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv. |  |  | 1 905 000 000 |  | 1 905 000 000
5557 |  |  | Avgift på sukker mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på sukker mv. |  |  | 206 000 000 |  | 206 000 000
5559 |  |  | Avgift på drikkevareemballasje: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnavgift på engangsemballasje |  |  | 927 000 000 |  |
| 71 |  | Miljøavgift på kartong |  |  | 87 000 000 |  |
| 72 |  | Miljøavgift på plast |  |  | 57 000 000 |  |
| 73 |  | Miljøavgift på metall |  |  | 138 000 000 |  |
| 74 |  | Miljøavgift på glass |  |  | 66 000 000 |  | 1 275 000 000
5565 |  |  | Dokumentavgift: |  |  |  |  |
| 70 |  | Dokumentavgift |  |  | 8 000 000 000 |  | 8 000 000 000
5568 |  |  | Sektoravgifter under Kulturdepartementet: |  |  |  |  |
| 71 |  | Årsavgift-stiftelser |  |  | 19 784 000 |  |
| 72 |  | Vederlag TV2 |  |  | 10 333 000 |  |
| 73 |  | Refusjon - Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS |  |  | 36 046 000 |  |
| 74 |  | Avgift-forhåndskontroll av kinofilm |  |  | 5 500 000 |  | 71 663 000
5571 |  |  | Sektoravgifter under Arbeidsdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Petroleumstilsynet - sektoravgift |  |  | 74 000 000 |  | 74 000 000
5572 |  |  | Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Legemiddelomsetningsavgift |  |  | 69 000 000 |  |
| 71 |  | Vinmonopolavgift |  |  | 37 100 000 |  |
| 72 |  | Avgift utsalgssteder utenom apotek |  |  | 4 900 000 |  |
| 73 |  | Legemiddelkontrollavgift |  |  | 69 322 000 |  | 180 322 000
5574 |  |  | Sektoravgifter under Nærings- og handelsdepartementet: |  |  |  |  |
| 71 |  | Avgifter immaterielle rettigheter |  |  | 145 000 000 |  | 145 000 000
5575 |  |  | Sektoravgifter under Fiskeri- og kystdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Kontroll- og tilsynsavgift akvakultur |  |  | 29 618 000 |  |
| 71 |  | Kontrollavgift fiskeflåten |  |  | 6 000 000 |  |
| 73 |  | Årsavgift Merkeregisteret |  |  | 9 550 000 |  |
| 74 |  | Sektoravgifter Kystverket |  |  | 763 641 000 |  | 808 809 000
5576 |  |  | Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet: |  |  |  |  |
| 71 |  | Totalisatoravgift |  |  | 125 000 000 |  | 125 000 000
5578 |  |  | Sektoravgifter under Miljøverndepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Sektoravgifter under Svalbard miljøvernfond |  |  | 12 320 000 |  |
| 71 |  | Jeger- og fellingsavgifter |  |  | 77 600 000 |  |
| 72 |  | Fiskeravgifter |  |  | 16 300 000 |  | 106 220 000
5580 |  |  | Sektoravgifter under Finansdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Finanstilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene |  |  | 323 800 000 |  | 323 800 000
5583 |  |  | Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på frekvenser mv. |  |  | 252 900 000 |  | 252 900 000
|  |  | Sum skatter og avgifter |  |  |  |  | 820 606 214 000
Renter og utbytte mv.
5603 |  |  | Renter av statens kapital i statens forretningsdrift: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter av statens faste kapital |  |  | 105 864 000 |  | 105 864 000
5605 |  |  | Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer: |  |  |  |  |
| 80 |  | Av statskassens foliokonto i Norges Bank |  |  | 1 002 200 000 |  |
| 81 |  | Av verdipapirer og bankinnskudd i utenlandsk valuta |  |  | 300 000 |  |
| 82 |  | Av innenlandske verdipapirer |  |  | 1 097 200 000 |  |
| 83 |  | Av alminnelige fordringer |  |  | 30 000 000 |  |
| 84 |  | Av driftskreditt til statsbedrifter |  |  | 201 700 000 |  |
| 85 |  | Renteinntekter fra bytteavtaler mv. |  |  | 3 265 800 000 |  |
| 86 |  | Renter av lån til andre stater |  |  | 400 000 |  |
| 87 |  | Renteinntekter mv. fra Statens finansfond |  |  | 38 700 000 |  |
| 89 |  | Garantiprovisjon |  |  | 45 400 000 |  | 5 681 700 000
5607 |  |  | Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 1 145 000 000 |  | 1 145 000 000
5610 |  |  | Renter av lån til Nofima AS: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 1 034 000 |  | 1 034 000
5611 |  |  | Aksjer i NSB AS: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 176 000 000 |  | 176 000 000
5613 |  |  | Renter fra SIVA SF: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 29 600 000 |  | 29 600 000
5614 |  |  | Renter fra Garanti-instituttet for eksportkreditt: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 100 000 |  | 100 000
5615 |  |  | Husbanken: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 3 601 000 000 |  | 3 601 000 000
5616 |  |  | Kommunalbanken AS: |  |  |  |  |
| 85 |  | Aksjeutbytte |  |  | 252 800 000 |  | 252 800 000
5617 |  |  | Renter fra Statens lånekasse for utdanning: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 3 377 934 000 |  | 3 377 934 000
5618 |  |  | Aksjer i Posten Norge AS: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 217 000 000 |  | 217 000 000
5619 |  |  | Renter av lån til Oslo Lufthavn AS: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 157 800 000 |  | 157 800 000
5622 |  |  | Aksjer i Avinor AS: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 438 000 000 |  | 438 000 000
5624 |  |  | Renter av Svinesundsforbindelsen AS: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 32 000 000 |  | 32 000 000
5625 |  |  | Renter og utbytte fra Innovasjon Norge: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter på lån fra statskassen |  |  | 380 000 000 |  |
| 81 |  | Rentemargin, innovasjonslåneordningen |  |  | 5 000 000 |  |
| 85 |  | Utbytte, lavrisikolåneordningen |  |  | 18 000 000 |  |
| 86 |  | Utbytte fra investeringsfond for Nordvest-Russland og Øst-Europa |  |  | 500 000 |  | 403 500 000
5629 |  |  | Renter fra Eksportkreditt Norge AS: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 1 020 000 000 |  | 1 020 000 000
5631 |  |  | Aksjer i AS Vinmonopolet: |  |  |  |  |
| 85 |  | Statens overskuddsandel |  |  | 38 500 000 |  |
| 86 |  | Utbytte |  |  | 2 000 |  | 38 502 000
5651 |  |  | Aksjer i selskaper under Landbruks- og matdepartementet: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 5 000 000 |  | 5 000 000
5652 |  |  | Statskog SF - Renter og utbytte: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 19 800 000 |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 30 000 000 |  | 49 800 000
5656 |  |  | Aksjer i selskaper under NHDs forvaltning: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 13 622 853 000 |  | 13 622 853 000
5680 |  |  | Innskuddskapital i Statnett SF: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 38 000 000 |  | 38 000 000
5685 |  |  | Aksjer i Statoil ASA: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 13 887 000 000 |  | 13 887 000 000
5693 |  |  | Utbytte av aksjer i diverse selskaper mv.: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte fra Folketrygdfondet |  |  | 900 000 |  | 900 000
|  |  | Sum renter og utbytte mv. |  |  |  |  | 44 281 387 000
Folketrygden
5700 |  |  | Folketrygdens inntekter: |  |  |  |  |
| 71 |  | Trygdeavgift |  |  | 110 700 000 000 |  |
| 72 |  | Arbeidsgiveravgift |  |  | 154 500 000 000 |  | 265 200 000 000
5701 |  |  | Diverse inntekter: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 570 000 000 |  |
| 3 |  | Hjelpemiddelsentraler m.m. |  |  | 35 805 000 |  |
| 71 |  | Refusjon ved yrkesskade |  |  | 960 150 000 |  |
| 73 |  | Refusjon fra bidragspliktige |  |  | 340 000 000 |  |
| 74 |  | Refusjon medisinsk behandling |  |  | 20 000 000 |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 1 700 000 |  | 1 927 655 000
5704 |  |  | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs: |  |  |  |  |
| 2 |  | Dividende |  |  | 150 000 000 |  | 150 000 000
5705 |  |  | Refusjon av dagpenger: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs |  |  | 55 000 000 |  |
| 3 |  | Refusjon for dagpenger fra EØS-land |  |  | 4 000 000 |  | 59 000 000
|  |  | Sum Folketrygden |  |  |  |  | 267 336 655 000
Statens pensjonsfond utland
5800 |  |  | Statens pensjonsfond utland: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføring fra fondet |  |  | 123 663 327 000 |  | 123 663 327 000
|  |  | Sum Statens pensjonsfond utland |  |  |  |  | 123 663 327 000
Statslånemidler
5999 |  |  | Statslånemidler: |  |  |  |  |
| 90 |  | Lån |  |  | 124 721 351 000 |  | 124 721 351 000
|  |  | Sum Statslånemidler |  |  |  |  | 124 721 351 000
Totale inntekter: |  |  | 1 647 711 089 000

Folketrygden

II

Stortinget samtykker i at statstilskudd til finansiering av folketrygden, jf. folketrygdlovens § 23-10, gis med 101 999 153 000 kroner, hvorav 16 935 100 000 kroner gis til dekning av utgifter som fullt ut skal dekkes ved tilskudd fra staten, jf. § 23-10 tredje ledd.

Utenriksdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 100 post 01

kap. 3100 postene 02 og 05

kap. 118 post 71

kap. 3118 post 06

kap. 140 post 01

kap. 3140 post 05

overskride bevilgningen under kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 70 Ymse tilskudd mot tilsvarende inntekter under kap. 3166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 01 Salgsinntekter fra salg av bistandseiendommer som er finansiert over bistandsbudsjettet, og som ikke er avskrevet i forhold til innlemmelse i husleieordningen. Ubenyttede inntekter fra slikt salg kan tas med ved beregning av overførbart beløp under kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 70 Ymse tilskudd.

III

Omdisponeringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2013 kan omdisponere inntil 2 mill. kroner per tiltak fra kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 70 Ymse tilskudd til øvrige ODA-godkjente bevilgninger. Beslutning om bruk av midler utover dette og inntil 6 mill. kroner treffes av Kongen.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2013 kan overskride bevilgningen under kap. 100 Utenriksdepartementet, post 90 Lån til norske borgere i utlandet som ikke er sjømenn, ved behov for bistand fra aktuelle transportselskaper ved evakuering av norske borgere i kriserammede land. Fullmakten gjelder i de tilfeller og på de betingelser som gjelder for denne typen bistand.

V

Agio/Disagio

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2013 gis fullmakt til å utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning kursgevinst og -tap som følge av justering av midlene ved utenriksstasjonene under kap. 100/3100 Utenriksdepartementet og kap. 140/3140 Utenriksdepartementets administrasjon av utviklingshjelpen, post 89 Agio/Disagio.

VI

Bruk av opptjente rentemidler

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt fra Norge til tematisk støtte, multi-bi-prosjekter, samarbeidsprosjekter, stat-til-stat-bistand, støtte til internasjonale og lokale ikke-statlige aktører, kan benyttes til tiltak som avtales mellom Utenriksdepartementet og den enkelte mottaker.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2013 kan gi tilsagn om:

støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

117

EØS-finansieringsordningene

75

EØS-finansieringsordningen 2009-2014

5 237,3 mill. kroner

76

Den norske finansieringsordningen 2009-2014

4 432,2 mill. kroner

161

Næringsutvikling

70

Næringsutvikling

350,0 mill. kroner

165

Forskning, kompetanseheving og evaluering

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

392,0 mil. kroner

166

Miljø og bærekraftig utvikling mv.

73

Klima- og skogsatsingen

632,0 mill. kroner

tilskudd til utvikling av en vaksine mot pneumokokkbakterien innenfor initiativet Advance Market Commitments for Vaccines (AMC) med inntil USD 57 mill. i perioden 2009-2017 over kap. 169 Globale helse- og vaksineinitiativ.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation II (IFFlm II) med inntil 1 500 mill. kroner i perioden 2010-2020 over kap. 169 Globale helse- og vaksineinitiativ, samt fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.

tilskudd til den globale vaksinealliansen GAVI med inntil 2 689,9 mill. kroner i perioden 2013-2015 over kap. 169 Globale helse- og vaksineinitiativ.

VIII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2013 kan:

gi garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar for inntil 50 mill. kroner for å minske norske importørers risiko ved direkte import fra utviklingsland, jf. kap. 161 Næringsutvikling.

IX

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2013 kan inngå avtaler om forsikringsansvar for utstillinger ved visningsinstitusjoner i utlandet innenfor en totalramme på inntil 3 000 mill. kroner. Forsikringsansvaret omfatter tap og skade under transport, lagring og i visningsperioden.

X

Toårige budsjettvedtak

Stortinget samtykker i at Norge kan slutte seg til toårige budsjettvedtak i FAO, WHO, ILO, UNIDO, OECD, WTO, IAEA, IEA, Havbunnsmyndigheten, Den internasjonale havrettsdomstolen, Rwandadomstolen, Jugoslaviadomstolen og for regulært bidrag til FN.

Andre fullmakter

XI

Ettergivelse av fordringer

Stortinget samtykker i at Kongen i 2013 kan ettergi statlige fordringer på utviklingsland i samsvar med kriteriene i handlingsplanen av 2004 Om gjeldslette for utvikling for inntil 500 mill. kroner under Garantiinstituttet for Eksportkreditts gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp på ettergivelsestidspunktet.

XII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2013 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av norske medlemskapskontingenter, pliktige bidrag og andre bidrag til internasjonale organisasjoner Norge er medlem av, kan foretas i henhold til regelverket til den enkelte organisasjon.

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året dersom avtaler om samfinansiering med andre givere innenfor utviklingssamarbeidet tilsier det.

XIII

Bruk av gjeldsbrev og raskere trekk på gjeldsbrev

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2013 kan:

fravike bevilgningsreglementet § 3 annet ledd ved utstedelse av gjeldsbrev i forbindelse med kapitalpåfyllinger under Det internasjonale utviklingsfondet, Det asiatiske utviklingsfondet, Det afrikanske utviklingsfondet, Den globale miljøfasiliteten og Felles fond for råvarer, samt ved overføring av midler til Den brasilianske utviklingsbanken vedrørende klima- og skogsatsingen i Brasil.

fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 for å inngå avtale med mottakere om raskere trekk på gjeldsbrev enn utbetalingsbehovet tilsier ved kapitalpåfyllinger under Det internasjonale utviklingsfondet, Det afrikanske utviklingsfondet og Det asiatiske utviklingsfondet.

XIV

Deltakelse i kapitaløkninger i internasjonale utviklingsbanker og fond

Stortinget samtykker i at:

Norge i forbindelse med den femte kapitaløkningen i Den asiatiske utviklingsbanken bidrar med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen USD 11 617 150. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2010 – 2014, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den sjette generelle kapitaløkningen i Den afrikanske utviklingsbanken med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen SDR 30 340 000. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2011-2018, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den niende kapitaløkningen i Den interamerikanske utviklingsbanken med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen USD 2 907 287. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2011-2015, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den fjerde kapitaløkningen i Den internasjonale bank for rekonstruksjon og utvikling (IBRD) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen USD 20 476 585. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2011-2015, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 70 Verdensbanken.

I forbindelse med endring av stemmefordelingen i Den internasjonale bank for rekonstruksjon og utvikling (IBRD) foretas det en justering av aksjeandelene til medlemslandene gjennom en selektiv kapitaløkning. Norge deltar i den åttende selektive kapitaløkningen i forbindelse med endring av stemmevekten i Den internasjonale bank for rekonstruksjon og utvikling (IBRD) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen USD 4 393 527. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2011-2014, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 70 Verdensbanken.

Norge deltar i den 12. kapitalpåfyllingen av Det afrikanske utviklingsfondet (AfDF) med en andel på 1 500 mill. kroner for perioden 2011–2013, innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Kunnskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen på

mot tilsvarende merinntekt under

Kap. 200 post 01

Kap. 3200 post 02

Kap. 220 post 01

Kap. 3220 post 02

Kap. 222 post 01

Kap. 3222 post 02

Kap. 224 post 01

Kap. 3224 post 01

Kap. 229 post 01

Kap. 3229 postene 02 og 61

Kap. 230 post 01

Kap. 3230 post 02

Kap. 256 post 01

Kap. 3256 post 02

Kap. 280 post 01

Kap. 3280 post 02

Kap. 281 post 01

Kap. 3281 post 02

Kap. 287 post 60

Kap. 3287 post 87

Kap. 2410 post 01

Kap. 5310 post 03

overskride bevilgningene til oppdragsvirksomhet på postene 21 mot tilsvarende merinntekter.

bruke inntekter fra salg av eiendommer ved universitetene til kjøp, vedlikehold og bygging av andre lokaler til undervisnings- og forskingsformål ved den samme virksomheten.

gi Norges forskningsråd fullmakt til å kjøpe og avhende eiendommer. Salgsinntekter blir ført til eiendomsfondet til Forskningsrådet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2013 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme (i mill. kroner)

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

30

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

20

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

184

gi tilsagn om å utbetale utdanningsstøtte for første halvår 2014 (andre halvdelen av undervisningsåret 2013–14) etter de satsene som blir fastsatt andre halvår 2013 (første halvdelen av undervisningsåret 2013–14), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, postene 70 Utdanningsstipend, 71 Andre stipend, 72 Rentestøtte og 90 Økt lån og rentegjeld, samt kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning post 80 Renter.

gi tilsagn om å omgjøre lån til stipend første halvår 2014 (andre halvdelen av undervisningsåret 2013–14) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2013 (første halvdelen av undervisningsåret 2013–14), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning post 50 Avsetning til utdanningsstipend.

Andre fullmakter

IV

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at:

privatister som melder seg opp til eksamen, og kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3-5, skal betale et gebyr per prøve. Gebyret skal betales til fylkeskommunen. Privatister som melder seg opp til eksamen skal betale 390 kroner dersom privatisten ikke har prøvd seg i faget tidligere som privatist eller elev, og 800 kroner ved forbedringsprøver. Kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3-5, skal betale 800 kroner per prøve dersom kandidaten ikke har gått opp tidligere, og 1 600 kroner ved senere forsøk.

Kunnskapsdepartementet i 2013 kan gi universiteter og høyskoler fullmakt til å:

opprette nye selskap og delta i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke overskudd av oppdragsvirksomhet til kapitalinnskudd ved opprettelse av nye selskap eller ved deltagelse i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke utbytte fra selskap som virksomheten har kjøpt aksjer i eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

bruke inntekt fra salg av aksjer i selskap som virksomheten har ervervet med overskudd fra oppdragsvirksomhet eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud blir fastsatt til 2 330 kroner per måned og 25 630 kroner per år fra 1. januar 2013, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 1.

Kunnskapsdepartementet i 2013 kan gi Statens lånekasse for utdanning fullmakt til å inngå avtaler om leveranser til å gjennomføre moderniseringen i Statens lånekasse for utdanning, jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 45 Større utstyrsinnkjøp og vedlikehold. Fullmakten gjelder innenfor en samlet kostnadsramme for prosjektet på 851,9 mill. kroner, jf. Budsjett-innst. S. nr. 12 (2007–2008) og St.prp. nr. 1 (2007–2008) for Kunnskapsdepartementet.

Kulturdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 300 post 01

kap. 3300 post 01

kap. 320 post 01

kap. 3320 postene 01 og 03

kap. 322 post 01

kap. 3322 post 01

kap. 323 post 01

kap. 3323 post 01

kap. 324 post 01

kap. 3324 post 01

kap. 326 post 01

kap. 3326 post 01

kap. 329 post 01

kap. 3329 post 01

kap. 334 post 01

kap. 3334 post 01

kap. 339 post 01

kap. 5568 post 73

overskride bevilgningen under kap. 324 Scenekunstformål, post 21 Spesielle driftsutgifter med et beløp som tilsvarer alle merinntektene på kap. 3324, post 02 Billett- og salgsinntekter. Ubrukte merinntekter kan regnes med ved utregning av overførbart beløp på post 21.

overskride bevilgningene under post 21 Spesielle driftsutgifter under kap. 329, kap. 334, og kap. 339 med et beløp som tilsvarer alle merinntektene på hhv. kap. 3329, post 02 Inntekter ved oppdrag, kap. 3334, post 02 Inntekter ved oppdrag og kap. 3339, post 07 Inntekter ved oppdrag. Ubrukte merinntekter kan regnes med ved utregning av overførbart beløp på post 21.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2013 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

320

Allmenne kulturformål

73

Nasjonale kulturbygg

475,3 mill. kroner

322

Billedkunst, kunsthåndverk og offentlig rom

50

Kunst i offentlige rom

40,2 mill. kroner

328

Museums- og andre kulturvernformål

78

Ymse faste tiltak

7,4 mill. kroner

IV

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2013 kan inngå avtaler om forsikringsansvar i forbindelse med større utstillinger i Norge av kunstverk både i utenlandsk og norsk eie innenfor en samlet ramme for nytt og gammelt ansvar som til enhver tid ikke må overstige 4 000 mill. kroner.

Andre fullmakter

V

Fastsetting av fordelingsnøkler for visse tilskudd

Stortinget fastsetter følgende fordelingsnøkler for 2013:

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til region-/landsdelsinstitusjoner fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikkformål, post 71 Region-/landsdelsinstitusjoner og kap. 324 Scenekunstformål, post 71 Region-/landsdelsinstitusjoner.

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til de nordnorske knutepunktinstitusjonene med unntak av Nordnorsk Kunstmuseum, fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 322 Billedkunst, kunsthåndverk og offentlig rom, post 72 Knutepunktinstitusjoner og kap. 323 Musikkformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner.

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til de øvrige knutepunktinstitusjonene fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 60 pst. på staten og 40 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikkformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner, kap. 324 Scenekunstformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner, kap. 326 Språk-, litteratur- og bibliotekformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner og kap. 328 Museums- og andre kulturvernformål, post 70 Det nasjonale museumsnettverket.

Det offentlige driftstilskuddet til region- og distriktsoperatiltak fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 324 Scenekunstformål, post 73 Region- og distriktsopera.

VI

Fastsetting av gebyrer og avgifter m.m.

Stortinget samtykker i at for 2013 skal:

gebyret for merking og registrering av hver kopi av et videogram for utleie eller salg være 0,60 kroner. Kulturdepartementet kan sette ned eller frita for gebyr i visse tilfelle.

avgiften pr. videogram for omsetning i næring til Norsk kino- og filmfond være 3,50 kroner.

avgiften for forhåndkontroll av kinofilm være en grunnavgift på 23 kroner per minutt film og en oppsetningsavgift på 700 kroner per premiereoppsetning. Oppsetningsavgiften gjelder antall oppsetninger ut over 15 oppsetninger.

kringkastingsavgiften for fjernsynsmottakere være 2 482 kroner ekskl. merverdiavgift. Tilleggsavgiften ved forsinket betaling av kringkastingsavgiften og når melding ikke blir gitt etter reglene i lov av 4. desember 1992 nr. 127 om kringkasting § 8-1 andre ledd, skal være 15 pst. av kringkastingsavgiften.

VII

Fordeling av Norsk Tipping AS’ overskudd

Stortinget samtykker i at fordelingen av Norsk Tipping AS’ overskudd fra og med 2015 endres slik at 64 pst. skal fordeles til idrettsformål, 18 pst. til kulturformål og 18 pst. til samfunnsnyttige eller humanitære organisasjoner som ikke er tilknyttet Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komitè. Midlene til kulturformål skal fordeles av Kongen.

Justis- og beredskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 61 post 01

kap. 3061 post 03

kap. 400 post 01

kap. 3400 post 01

kap. 410 post 01

kap. 3410 post 03

kap. 411 post 01

kap. 3411 post 03

kap. 413 post 01

kap. 3413 post 01

kap. 413 post 21

kap. 3413 post 02

kap. 430 post 01

kap. 3430 postene 03 og 04

kap. 430 post 21

kap. 3430 post 02

kap. 432 post 01

kap. 3432 post 03

kap. 440 post 01

kap. 3440 postene 02, 03, 04 og 06

kap. 441 post 01

kap. 3441 postene 02, 03 og 05

kap. 442 post 01

kap. 3442 post 02 og 03

kap. 451 post 01

kap. 3451 post 03 og 06

kap. 455 post 01

kap. 3455 post 01

kap. 456 post 01

kap. 3456 post 02

kap. 456 post 45

kap. 3456 post 02

kap. 473 post 01

kap. 3473 post 01

kap. 474 post 01

kap. 3474 post 02

kap. 490 post 01

kap. 3490 post 05

kap. 491 post 01

kap. 3491 post 01

overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 01 Driftsutgifter, med inntil 75 pst. av inntekter ved salg av sivilforsvarsanlegg og fast eiendom. Inntekter inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

III

EFFEKT-programmet

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2013 kan overskride bevilgningen under kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med inntil 12,1 mill. kroner, mot tilsvarende innsparing under kap. 440 Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten, post 01 Driftsutgifter og kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 01 Driftsutgifter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2013 kan bestille varer utover den gitte bevilgning, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten

01

Driftsutgifter

40 mill. kroner

V

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2013 kan gi tilsagn om støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

490

Utlendingsdirektoratet

71

Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i mottak og informasjon til au pairer

3 mill. kroner

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger

50 mill. kroner

VI

Videreføring av bobehandling

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2013 kan bestemme at det under ordningen med utgifter til fortsatt bobehandling pådras forpliktelser utover gitt bevilgning under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 10 mill. kroner, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 33 mill. kroner.

Andre fullmakter

VII

Nettobudsjetteringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2013 kan:

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, inntektene ved avholdelse av kurs og konferanser i regi av Konkursrådet, samt inntekter fra rådets øvrige virksomhet

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, tilbakebetalte inntekter under ordningen med utgifter til bobehandling

trekke salgsomkostninger ved salg av faste eiendommer fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnsikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

trekke politiets direkte utgifter til oppbevaring, tilsyn og salg av beslag fra salgsinntekten, før det overskytende inntektsføres under kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

VIII

Avhending av sivilforsvarsanlegg

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2013 kan overdra sivilforsvarsanlegg til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Midlertidig innkvartering av asylsøkere og flyktninger

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2013 kan inngå avtaler om midlertidig innkvartering av asylsøkere og flyktninger med varighet utover 2013. Dersom behovet for mottaksplasser for asylsøkere og flyktninger blir større enn antatt i statsbudsjettet for 2013, samtykker Stortinget i at Justis- og beredskapsdepartementet kan øke antall plasser i statlige mottak innenfor gjeldende rammer for etablering og drift av det statlige mottaksapparatet, selv om det medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, statlige mottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for statlige mottak for asylsøkere og flyktninger eller post 70 Økonomiske ytelser til beboere i asylmottak.

X

Stortingets rettferdsvederlagsordning

Stortingets utvalg for rettferdsvederlag får fullmakt til å tilstå rettferdsvederlag av statskassen med inntil 250 000 kroner for hver enkelt søknad, dog slik at grensen er 500 000 kroner for HIV-ofre og 300 000 kroner for tidligere barn i barnehjem, offentlige fosterhjem og spesialskoler. Søknader der utvalget anbefaler å innvilge erstatning som er høyere enn nevnte beløp, fremmes for Stortinget til avgjørelse. Det samme gjelder søknader som etter utvalgets vurdering reiser spørsmål av særlig prinsipiell art.

Kommunal- og regionaldepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og regionaldepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 500 post 01

kap. 3500 post 01

kap. 554 post 01

kap. 3554 post 01

kap. 585 post 01

kap. 3585 post 01

kap. 587 post 01

kap. 3587 post 04

kap. 2412 post 01

kap. 5312 post 01

III

Forskudd på rammetilskudd

Stortinget samtykker i at Kommunal- og regionaldepartementet i statsbudsjettet for 2013 kan utgiftsføre uten bevilgning:

inntil 350 mill. kroner på kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2014 til kommuner.

inntil 50 mill. kroner på kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2014 til fylkeskommuner.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og regionaldepartementet i 2013 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

551

Regional utvikling og nyskaping

61

Næringsrettede midler til regional utvikling, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

100,0 mill. kroner

581

Bolig- og bomiljøtiltak

74

Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling

19,6 mill. kroner

76

Tilskudd til utleieboliger

366,1 mill. kroner

77

Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet

25,3 mill. kroner

78

Boligsosialt kompetansetilskudd

98,4 mill. kroner

586

Tilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser

64

Investeringstilskudd

2 671,05 mill. kroner

V

Investeringsramme skole- og svømmeanlegg

Stortinget samtykker i at Kommunal- og regionaldepartementet i 2013 kan gi nye tilsagn om rentekompensasjon tilsvarende en investeringsramme på 1 mrd. kroner over kap. 582 Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg og kirkebygg, post 60 Rentekompensasjon – skole- og svømmeanlegg.

VI

Husbankens låneramme

Stortinget samtykker i at Husbanken i 2013 kan gi tilsagn om lån for 20 mrd. kroner. Lånene vil bli utbetalt i 2013 og senere år.

Arbeidsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeidsdepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 600 post 01

kap. 3600 post 02

kap. 601 post 21

kap. 3601 post 02

kap. 605 post 01

kap. 3605 postene 01, 04, 05 og 06

kap. 605 post 21

kap. 3605 post 02

kap. 621 post 21

kap. 3621 post 02

kap. 640 post 01

kap. 3640 postene 01, 06 og 07

kap. 640 post 21

kap. 3640 post 08

kap. 642 post 01

kap. 3642 postene 06 og 07

kap. 642 post 21

kap. 3642 post 02

III

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeidsdepartementet i 2013 kan:

omdisponere inntil 40 mill. kroner av bevilgningen på kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere inntil 10 pst. av bevilgningen på kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 45 Større nyanskaffelser og vedlikehold og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Arbeidsdepartementet i 2013 kan overskride bevilgningen under kap. 2470 Statens pensjonskasse, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med inntil 10 mill. kroner mot dekning i reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeidsdepartementet i 2013 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 538,8 mill. kroner

77

Varig tilrettelagt arbeid

695,6 mill. kroner

Andre fullmakter

VI

Fullmakt til å ettergi rente- og avdragsfrie lån

Stortinget samtykker i at Arbeidsdepartementet i 2013 kan ettergi rente- og avdragsfrie lån gitt til arbeidsmarkedstiltak for yrkeshemmede der dette blir vurdert som nødvendig for å sikre den videre driften.

VII

Fullmakt til nettobudsjettering

Stortinget samtykker i at Arbeidsdepartementet i 2013 kan nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, postene 01, 21 og 45, refusjoner av kommunenes andel av utgifter til opprettelse og drift av NAV-kontorer.

Folketrygden

Andre fullmakter

II

Folketrygdytelser

Stortinget samtykker i at med virkning fra 1. januar 2013 skal følgende ytelser etter folketrygden utgjøre¹:

kroner

1a.

Grunnstønad for ekstrautgifter ved uførhet etter lovens § 6-3 (laveste sats)

7 716

1b.

Ved ekstrautgifter utover laveste sats, kan grunnstønaden forhøyes til

11 796

1c.

eller til

15 468

1d.

eller til

22 788

1e.

eller til

30 888

1f.

eller til

38 580

2a-1.

Hjelpestønad til uføre som må ha hjelp i huset2 3

12 864

2a-2.

Hjelpestønad etter lovens § 6-4 til uføre som må ha tilsyn og pleie⁴

13 836

2b.

Forhøyet hjelpestønad etter lovens § 6-5 til uføre under 18 år som må ha særskilt tilsyn og pleie⁴

27 672

2c.

eller til

55 344

2d.

eller til

83 016

3.

Behovsprøvet gravferdsstønad opptil

21 336

4.

Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-11 og 17-9⁵

for første barn

43 812

for to barn

57 168

for tre og flere barn

64 776

1 Satsene under 1, 2 og 4 er årsbeløp for ytelsene.

2 Stønad til hjelp i huset gjelder tilfeller før 1. januar 1992.

3 Fra 1. januar 1997 skilles det mellom stønad til hjelp i huset og stønad til særskilt tilsyn og pleie.

4 Gjelder også ved uførhet som skyldes yrkesskade, jf. lovens § 12-18.

5 Fra 1. januar 2004 dekkes 64 pst. av dokumenterte utgifter til barnetilsyn. Beløpene i tabellen er maksimale refusjonssatser. Stønaden er inntektsprøvet.

Helse- og omsorgsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 700, post 01

kap. 3700, post 02

kap. 703, postene 21 og 70

kap. 3703, post 03

kap. 710, post 01

kap. 3710, post 02

kap. 710, post 21

kap. 3710, postene 02 og 03

kap. 711, post 01

kap. 3711, post 02

kap. 715, postene 01 og 21

kap. 3715, postene 02, 04 og 05

kap. 716, post 01

kap. 3716, post 02

kap. 720, postene 01 og 21

kap. 3720, postene 02 og 04

kap. 720, post 70

kap. 3720, post 03

kap. 721, post 01

kap. 3721, postene 02 og 04

kap. 722, post 01

kap. 3722, postene 02 og 50

kap. 723, post 01

kap. 3723, post 50

kap. 724, post 01

kap. 3724, post 04

kap. 725, post 01

kap. 3725, post 02

kap. 750, post 01

kap. 3750, post 02

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser ut over gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2013 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

710

Nasjonalt folkehelseinstitutt

21

Spesielle driftsutgifter

180 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2013 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

761

Omsorgstjeneste

79

Andre tilskudd

1 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at:

investeringslån og driftskredittrammen til regionale helseforetak aktiveres i statens kapitalregnskap.

det av avgiftspliktig omsetning for legemiddelgrossister i 2013 skal betales avgift svarende til 0,55 pst.

statens andel i 2013 av driftsoverskuddet til AS Vinmonopolet fastsettes til 50 pst. av resultatet i 2012 før ekstraordinære poster og etter vinmonopolavgiften.

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger:

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet i 2013 kan:

Overskride bevilgningen på

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 820 post 01

kap. 3820 post 01

kap. 823 post 01

kap. 3823 post 01

kap. 842 post 01

kap. 3842 post 01

kap. 855 post 01

kap. 3855 postene 01, 02 og 60

kap. 856 post 01

kap. 3856 post 01

kap. 858 post 01

kap. 3858 post 01

kap. 859 post 01

kap. 3859 post 01

kap. 868 post 01

kap. 3868 post 01

Andre fullmakter

III

Satser for barnetrygd

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2013 i medhold av lov av 8. mars 2002 nr. 4 om barnetrygd § 10 kan utbetale barnetrygd med 11 640 kroner per barn per år.

Enslige forsørgere som fyller vilkårene for rett til utvidet stønad etter barnetrygdloven og full overgangsstønad etter folketrygdloven, og som har barn i alderen 0-3 år har rett til et småbarnstillegg på 7 920 kroner per år. Dette tillegget gis per enslig forsørger, uavhengig av hvor mange barn i alderen 0-3 år vedkommende faktisk forsørger.

Stønadsmottakere bosatt i Finnmark og Nord-Troms (Karlsøy, Kvænangen, Kåfjord, Lyngen, Nordreisa, Skjervøy og Storfjord) får et tillegg i barnetrygden på 3 840 kroner per barn per år, det såkalte finnmarkstillegget.

Finnmarkstillegget skal også utbetales for barn i fosterhjem eller barnevernsinstitusjon i de aktuelle kommunene.

Stønadsmottakere bosatt på Svalbard får et tillegg i barnetrygden på 3 840 kroner per barn per år, det såkalte svalbardtillegget.

IV

Satser for kontantstøtte

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2013 i medhold av lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre § 7 kan utbetale kontantstøtte med følgende beløp:

Avtalt oppholdstid i barnehage per uke

Kontantstøtte i prosent av full sats

Kontantstøtte per barn i alderen 13-18 måneder i kroner per måned

Kontantstøtte per barn i alderen 19-23 måneder i kroner per måned

Ikke bruk av barnehageplass

100

5 000

3 303

Til og med 19 timer

50

2 500

1 652

20 timer eller mer

0

0

0

For adopterte barn kan det utbetales kontantstøtte med høy sats de første seks månedene etter at stønadsperioden for fulle foreldrepenger er utløpt, jf. kontantstøtteloven § 10. De neste fem månedene kan det utbetales kontantstøtte med lav sats.

V

Sats for engangsstønad ved fødsel og adopsjon

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2013 i medhold av lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd § 14-17 kan utbetale:

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon

35 263 kroner per barn

Nærings- og handelsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 900 postene 01 og 21

kap. 3900 post 02

kap. 901 post 01

kap. 3901 postene 05, 07 og 08

kap. 902 post 01

kap. 3902 postene 01 og 03

kap. 902 post 21

kap. 3902 post 04

kap. 903 post 01

kap. 3903 post 01

kap. 904 post 01

kap. 3904 post 02

kap. 904 post 22

kap. 3904 post 03

kap. 905 post 21

kap. 3905 postene 01 og 02

kap. 910 post 01

kap. 3910 post 03

III

Utbetaling under garantiordninger (trekkfullmakter)

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2013 kan foreta utbetalinger til Garanti-instituttet for eksportkreditt uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under byggelånsgarantiordningen overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 600 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Garanti-instituttet for eksportkreditt, post 91 Utbetaling iflg. trekkfullmakt – byggelånsgarantiordning.

IV

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorarer og utgifter til faglig bistand ved salg av statlige aksjeposter, samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i selskapene.

overskride bevilgningen under kap. 960 Raufoss ASA, post 71 Refusjon for miljøtiltak, innenfor gitt garantiramme på 124 mill. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 96 Aksjer, for å opprettholde statens eierandel gjennom deltakelse i egenkapitalutvidelser i henholdsvis Yara International ASA og Kongsberg Gruppen ASA. Fullmakten er begrenset til emisjoner på inntil 10 prosent av aksjekapitalen og hvor verdien av statens andel av emisjonen ikke overstiger 3 mrd. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 2429 Eksportkreditt Norge AS, post 90 Utlån, til utbetaling av lån under den statlige eksportfinansieringsordningen, men slik at utlån i 2013 ikke overstiger 60 mrd. kroner.

V

Fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2013 kan:

utgifts-/inntektsføre ut-/innbetalinger knyttet til garantiansvar overfor Eksportfinans ASA uten bevilgning, under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 70 Utbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA, og kap. 3950 Forvaltning av statlig eierskap, post 87 Innbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA, innenfor gitt garantiramme på 750 mill. kroner.

utgiftsføre kjøp av aksjer i Norsk Hydro ASA uten bevilgning under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 96 Aksjer. Fullmakten gjelder for kjøp som gir staten en eierandel på opp til 39,9 prosent.

utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning valutakursgevinst og valutakurstap i eksportfinansieringsordningen under kap. 2429 Eksportkreditt Norge AS, post 89 Agio, og kap. 5329 Eksportkreditt Norge AS, post 89 Disagio.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2013 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

920

Norges forskningsråd

50

Tilskudd

37,5 mill. kroner

2421

Innovasjon Norge

72

Forsknings- og utviklingskontrakter

100,0 mill. kroner

gi tilsagn om tilskudd på 27,11 mill. euro i tillegg til eksisterende bevilgning for å delta i de frivillige programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA. Samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar skal likevel ikke overstige 49,08 mill. euro.

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser utover gitt bevilgning i forbindelse med kjøp av utredninger og lignende

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2013 kan inngå forpliktelser for inntil 7,5 mill. kroner til utredninger og lignende ut over bevilgning under kap. 900 Nærings- og handelsdepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

VIII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2013 kan gi:

Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier for inntil 40 mill. kroner for lån til realinvesteringer og driftskapital, men slik at total ramme for nytt og gammelt ansvar ikke overstiger 178 mill. kroner.

Garanti-instituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 135 000 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utlandet innenfor Alminnelig garantiordning og inkludert Gammel alminnelig ordning. Garantivirksomheten skal finne sted innenfor de rammer som «Arrangement on Officially Supported Export Credits» setter. Alminnelig garantiordning skal drives i balanse på lang sikt. Nærings- og handelsdepartementet kan gi utfyllende bestemmelser om gjennomføringen av dette vedtaket.

Garanti-instituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 3 150 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utviklingsland, men likevel slik at rammen ikke overskrider sju ganger det til enhver tid innestående beløp på ordningens grunnfond. Garantivirksomheten skal finne sted innenfor de rammer som «Arrangement on Officially Supported Export Credits» setter. Virksomheten skal drives i balanse på lang sikt, gitt bevilgninger til grunnfondet. Nærings- og handelsdepartementet kan i samråd med Utenriksdepartementet gi utfyllende bestemmelser om gjennomføringen av dette vedtaket.

Garanti-instituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 5 000 mill. kroner ved byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien. Ordningen skal drives i balanse på lang sikt. Nærings- og handelsdepartementet kan gi utfyllende bestemmelser om gjennomføringen av dette vedtaket.

Garanti-instituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme på 20 000 mill. kroner ved etablering av langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri. Nærings- og handelsdepartementet kan gi utfyllende bestemmelser om gjennomføringen av dette vedtaket.

IX

Dekning av forsikringstilfeller

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2013 kan:

gi tilsagn til Institutt for energiteknikk og Statsbygg om dekning av forsikringsansvar for inntil 80 000 000 euro overfor tredjeperson for instituttets og Statsbyggs ansvar etter lov av 12. mai 1972 nr. 28 om atomenergivirksomhet, kapittel III.

inngå avtaler om forsikringsansvar under beredskapsordningen for statlig varekrigsforsikring innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 2 000 mill. kroner.

X

Utlånsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2013 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende innovasjonslån innenfor en ramme på 500 mill. kroner.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye lån under lavrisikolåneordningen innenfor en ramme på 2 500 mill. kroner.

gi Eksportkreditt Norge AS fullmakt til å gi tilsagn om lån i tråd med selskapets og eksportfinansieringsordningens formål uten en øvre ramme.

XI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til miljøtiltak

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2013 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 190 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak på Løkken.

Andre fullmakter

XII

Fullmakt om såkornfond opprettet mellom 1997 og 2000

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2013 kan gi Innovasjon Norge fullmakt til, ved overveiende sannsynlighet for konkurs i et av såkornfondene opprettet mellom 1997 og 2000, å:

konvertere hele eller deler av statens ansvarlig lån til egenkapital.

nedskrive deler av statens ansvarlige lån.

godkjenne salg av et såkornfond.

godkjenne endringer i et fonds administrative lokalisering.

XIII

Fullmakter vedrørende Norsk Romsenter

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2013 kan gi Norsk Romsenter fullmakt til å:

selge andeler i selskaper hvor institusjonen forvalter eierandeler, og kjøpe andeler i nye selskaper.

benytte utbytte fra selskaper hvor institusjonen forvalter eierandeler og inntekter fra salg av andeler i slike selskaper til romrelatert virksomhet, herunder kjøp av andeler i nye selskaper.

XIV

Fullmakt til å bortfeste

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2013 kan bortfeste hjemfalte gruveeiendommer til museale formål vederlagsfritt.

XV

Endring i statlige eierposter

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2013 kan:

selge aksjene i SAS AB i forbindelse med en industriell løsning.

selge aksjene i Secora AS eller fusjonere selskapet med en industriell aktør.

redusere eierskapet i Entra Eiendom AS ned mot 33,4 prosent i forbindelse med et nedsalg og/eller børsnotering av selskapet.

redusere eierskapet i Cermaq ASA ned mot 34 prosent gjennom utvanning som del av en industriell løsning.

Fiskeri- og kystdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Fiskeri- og kystdepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 1000 post 21

kap. 4000 post 04

kap. 1020 post 21

kap. 4020 post 03

kap. 1021 post 21

kap. 4021 post 01

kap. 1022 post 21

kap. 4022 post 01

kap. 1030 post 21

kap. 4030 post 22

kap. 1062 postene 01 og 45

kap. 4062 post 02 og kap. 5575 post 74

kap. 1070 post 01

Kap. 4070 post 07

nytte inntil 10 mill. kroner av salgsinntekter fra salg av ikke næringsaktive fiskerihavner under kap. 4062, post 02, til følgende formål under kap. 1062, post 30:

dekning av salgsomkostninger forbundet med salget

oppgradering og vedlikehold av fiskerihavner under kap. 1062, post 30.

III

Fullmakt til overskridelser

Stortinget samtykker i at Fiskeri- og kystdepartementet i 2013 kan overskride bevilgningen under kap. 1062 Kystverket, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 70 mill. kroner per aksjon dersom det er nødvendig å sette i verk tiltak mot akutt forurensning uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Fiskeri- og kystdepartementet i 2013 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1062

Kystverket

30

Nyanlegg og større vedlikehold

588,4 mill. kroner

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

3,0 mill. kroner

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Fiskeri- og kystdepartementet i 2013 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1062

Kystverket

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg

20 mill. kroner

VI

Garantifullmakt

Stortinget samtykker i at Fiskeri- og kystdepartementet i 2013 kan gi Innovasjon Norge fullmakt til å reetablere en garantiavtale med Norges Råfisklag i 2013, på følgende vilkår:

Samlet ramme for garantiavtalen kan være på inntil 320 mill. kroner, hvorav Innovasjon Norge kan forplikte for inntil 240 mill. kroner.

Tapsavsetning skal være en tredjedel av Innovasjon Norges andel av garantiavtalen, og dekkes innenfor tidligere bevilget tapsavsetning.

Ubenyttede tapsavsetninger innbetales til statskassen etter utløpet av den utvidede avtaleperioden 31. desember 2013.

VII

Fullmakt til overskridelse mot etterfølgende inntekter

Stortinget samtykker i at Fiskeri- og kystdepartementet i 2013 kan overskride bevilgningen under kap. 1020, post 21, kap. 1021, post 21 og kap. 1022, post 21 i forbindelse med gjennomføringen av bestemte oppdragsprosjekter, mot tilsvarende kontraktsfestede innbetalinger til disse prosjektene i 2014 under henholdsvis kap. 4020, post 03, kap. 4021, post 01 og kap. 4022, post 01. Ved beregning av beløp som kan overføres til 2014 under de nevnte utgiftsbevilgninger, skal regnes med alle ubrukte merinntekter og mindreinntekter, samt eventuell inndekning av foregående års overskridelse på posten.

Landbruks- og matdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1100 post 01

kap. 4100 post 01

kap. 1115 post 01

kap. 4115 post 02

kap. 1143 post 01

kap. 4143 post 01

kap. 1147 post 01

kap. 4147 post 01

overskride bevilgningen under kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet, post 45 Store utstyrskjøp og vedlikehold, med et beløp som tilsvarer merinntektene fra salg av eiendom. Ubenyttede merinntekter fra salg av eiendom kan regnes med ved utregning av overførbart beløp under bevilgningen.

III

Forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2013 kan overskride bevilgningen under kap. 1147 Statens reindriftsforvaltning, post 01 Driftsutgifter, med inntil 0,5 mill. kroner i forbindelse med forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2013 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade, erstatninger

52 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Salg av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2013 kan

selge innkjøpt og opprinnelig statseiendom for inntil 16 mill. kroner.

selge eiendom på Kjeller i Skedsmo kommune og benytte salgsinntekter til å dekke utgifter i tilknytning til eiendommen.

Samferdselsdepartementet

Samferdselsdepartementets alminnelige fullmakter

Andre fullmakter

II

Salg og bortfeste av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2013 kan selge og bortfeste fast eiendom inntil en verdi av 50 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle.

Luftfartsformål

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

III

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1313 post 01

kap. 4313 post 02

Vegformål

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

IV

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1320 postene 23, 30 og 72

kap. 4320 postene 01, 02 og 03

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Fullmakt til forskuttering

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2013 kan inngå avtaler om forskuttering av midler til vegformål utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 30 Riksveginvesteringer, post 31 Rassikring, post 36 E16 over Filefjell og post 37 E6 vest for Alta, likevel slik at samlede, løpende refusjonsforpliktelser ikke overstiger 5 800 mill. kroner. Forskutteringene skal refunderes uten kompensasjon for renter og prisstigning.

VI

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser knyttet til investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2013 kan:

gjennomføre de investeringsprosjektene som er omtalt i merknadene til kap. 1320 Statens vegvesen i Prop. 1 S (2012–2013) innenfor de kostnadsrammer som der er angitt.

forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 30 Riksveginvesteringer, post 31 Rassikring, post 36 E16 over Filefjell og post 37 E6 vest for Alta, for investeringsprosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, likevel slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 1 900 mill. kroner.

VII

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2013 kan forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 23 Drift og vedlikehold av riksveger, trafikant- og kjøretøytilsyn m.m., slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 5 300 mill. kroner, og slik at forpliktelsene som forfaller hvert år ikke overstiger 2 300 mill. kroner.

VIII

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for riksvegferjedriften

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2013 kan forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 72 Kjøp av riksvegferjetjenester, slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 3 800 mill. kroner, og slik at forpliktelsene som forfaller hvert år ikke overstiger 500 mill. kroner.

IX

Investeringsramme transporttiltak i fylkene

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2013 kan gi tilsagn om rentekompensasjon tilsvarende en investeringsramme på 2 000 mill. kroner over kap. 1320 Statens vegvesen, post 61 Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene.

Jernbaneformål

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

X

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

Kap. 1350 postene 23 og 30

Kap. 4350 postene 01, 02 og 06

Kap. 1350 post 25

Kap. 4350 post 07

Kap. 1350 post 30

Kap. 4350 post 37

Kap. 1354 post 21

Kap. 4354 post 01

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

XI

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2013 kan bestille materiell utover gitte bevilgninger, likevel slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1350

Jernbaneverket

23, 25 og 30

Drift, vedlikehold og investeringer

800 mill. kroner

XII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2013 kan gi tilskudd utover gitt bevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1350

Jernbaneverket

30

Investeringer i linjen

10 mill. kroner

XIII

Fullmakt til forskuttering

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2013 kan inngå avtaler om forskuttering av midler til jernbaneformål utover gitt bevilgning på kap. 1350 Jernbaneverket, post 30 Investeringer i linjen, likevel slik at samlede, løpende refusjonsforpliktelser ikke overstiger 200 mill. kroner. Forskutteringene skal refunderes uten kompensasjon for renter og prisstigning.

XIV

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser knyttet til investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2013 kan:

gjennomføre de investeringsprosjektene som er omtalt i merknadene til kap. 1350 Jernbaneverket i Prop. 1 S (2012–2013) innenfor de kostnadsrammer som der er angitt.

forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1350 Jernbaneverket, post 30 Investeringer i linjer og post 31 Nytt dobbeltspor Oslo-Ski, for investeringsprosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, likevel slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 400 mill. kroner.

XV

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2013 kan forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1350 Jernbaneverket, post 23 Drift og vedlikehold og post 25 Drift og vedlikehold av Gardermobanen, slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 2 500 mill. kroner, og slik at forpliktelsene som forfaller hvert år ikke overstiger 600 mill. kroner.

Andre fullmakter

XVI

Restverdisikring for eksisterende materiell, oppgraderinger av eksisterende materiell og investeringer i nytt materiell

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet, for det materiellet som inngår i statens rammeavtale med NSB AS, i 2013 kan:

gi NSB AS en restverdigaranti for bokførte verdier på inntil 4 955 mill. kroner.

gi NSB AS ytterligere restverdigaranti på oppgraderinger og nyinvesteringer innenfor en ramme på inntil 1 085 mill. kroner.

Post og telekommunikasjoner

Andre fullmakter

XVIII

Overføringer til og fra reguleringsfondet

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2013 kan overføre inntil 10 mill. kroner til eller fra Post- og teletilsynets reguleringsfond.

Andre fullmakter

XIX

Oslopakke 3

Stortinget samtykker i at:

Fjellinjen AS i 2013 får fullmakt til å ta opp lån på inntil 450 mill. kr i tråd med vilkårene i omtalen under programkategori 21.30 Vegformål i Prop. 1 S (2012-2013).

Fjellinjen AS får tillatelse til å kreve inn bompenger til delvis finansiering av Oslopakke 3. Vilkårene framgår av denne proposisjonen.

3. Samferdselsdepartementet får fullmakt til å inngå revidert avtale med Fjellinjen AS, og fastsette nærmere regler for innkrevingen.

Miljøverndepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Miljøverndepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1400 post 01

kap. 4400 post 02

Kap. 1426 post 01

Kap. 4426 post 01

kap. 1427 post 21

kap. 4427 postene 09 og 54

kap. 1429 post 01

kap. 4429 postene 02 og 09

kap. 1441 post 01

kap. 4441 postene 04, 05, 06 og 09

kap. 1441 post 22

kap. 4441 post 02

kap. 1465 post 01

kap. 4465 post 01

kap. 1471 post 01

kap. 4471 postene 01 og 03

kap. 1471 post 21

kap. 4471 post 21

kap. 1472 post 50

kap. 5578 post 70

overskride bevilgningen under kap. 2465 Statens kartverk, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med et beløp som tilsvarer regnskapsførte inntekter fra salg av anleggsmidler under kap. 5465 Statens kartverk, post 49 Salg av anleggsmidler. Ubenyttede inntekter fra slikt salg kan tas med ved utregning av overført beløp.

III

Omdisponeringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Miljøverndepartementet i 2013 kan omdisponere inntil 10 mill. kroner mellom kap. 1465 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, post 01 Driftsutgifter og post 21 Spesielle driftsutgifter, og kap. 2465 Statens kartverk, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Miljøverndepartementet i 2013 kan fravike spesifikasjonene under kap. 2465 Statens kartverk, post 24 Driftsresultat, ved bruk av reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Miljøverndepartementet i 2013 kan foreta bestillinger:

av materiell o.l. utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1426

Statens naturoppsyn

30

Tiltak i verneområder

7,0 mill. kroner

1465

Statens kartverk

30

Geodesiobservatoriet i Ny-Ålesund

150,4 mill. kroner

av kartgrunnlag ut over gitt bevilgning under kap. 1465 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, post 21 Spesielle driftsutgifter, men slik at rammen for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 90 mill. kroner.

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Miljøverndepartementet i 2013 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1427

Direktoratet for naturforvaltning

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder

55,00 mill. kroner

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner

9,90 mill. kroner

34

Statlige erverv, nasjonalparker

37,00 mill. kroner

35

Statlige erverv, nytt skogvern

116,40 mill. kroner

76

Nasjonalparksentre og andre naturinformasjonssentre

2,00 mill. kroner

79

Kompensasjon ved flytting av oppdrettsanlegg

2,25 mill. kroner

1429

Riksantikvaren

72

Vern og sikring av fredete og verneverdige kulturminner og kulturmiljøer

35,00 mill. kroner

73

Brannsikring og beredskapstiltak

2,00 mill. kroner

74

Fartøyvern

12,00 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Miljøverndepartementet i 2013 kan pådra forpliktelser for fremtidige år til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd ut over gitt bevilgning under kap. 1441 Klima- og forurensningsdirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 25 mill. kroner.

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementets alminnelige fullmakter

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1510 post 21

kap. 4510 post 01

kap. 1520 post 01

kap. 4520 postene 02 og 03

kap. 1535 post 01

kap. 4535 post 02

kap. 1536 post 01

kap. 4536 post 02

Kap. 1550 post 23

Kap. 4550 post 04

Kap. 1560 post 01

Kap. 4560 postene 03 og 04

Kap. 1560 post 21

Kap. 4560 post 03

kap. 1560 post 22

kap. 4560 post 05

kap. 1560 post 23

kap. 4560 post 06

kap. 1584 post 01

kap. 4584 post 02

kap. 1590 post 01

kap. 4590 post 02

kap. 1590 post 21

kap. 4590 post 03

kap. 1591 post 01

kap. 4591 post 02

kap. 1591 post 21

kap. 4591 post 03

kap. 1592 post 01

kap. 4592 postene 02 og 03

Andre fullmakter

III

Fullmakt til nettobudsjettering

Stortinget samtykker i at Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet i 2013 kan nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1510 Fylkesmannsembetene, post 21 Spesielle driftsutgifter, refusjoner av utgifter til fellestjenester der Fylkesmannen samordner utgiftene.

Bygge- og eiendomsfullmakter

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

IV

Fullmakter til overskridelse

Stortinget samtykker i at Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet i 2013 kan:

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30-49, med inntil 175 mill. kroner mot dekning i reguleringsfondet.

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30-49, med beløp som tilsvarer inntekter fra salg av eiendommer, og medregne ubrukte inntekter fra salg av eiendom ved beregning av overført beløp.

V

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet i 2013 kan omdisponere:

under kap. 1580 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, mellom postene 30-45.

under kap. 1581 Eiendommer til kongelige formål, fra post 01 til post 45.

under kap. 1584 Eiendommer utenfor husleieordningen, fra post 01 til post 45.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 30, 31, 33, 45 og 49.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 32 og 34, samt post 49 i de tilfeller det er aktuelt å kjøpe en eiendom som ledd i gjennomføringen av et kurantprosjekt

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til investeringsprosjekt

Stortinget samtykker i at Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet i 2013 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre de byggeprosjektene og andre investeringsprosjekter som er omtalt under kap. 1580 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, kap. 1581 Eiendommer til kongelige formål, kap. 1582 Utvikling av Fornebuområdet, og kap. 2445 Statsbygg i Prop. 1 S (2012–2013), innenfor de kostnadsrammene som der er oppgitt.

VII

Fullmakter i forbindelse med kurantprosjektordningen

Stortinget samtykker i at Fornyings-, administrasjons og kirkedepartementet i 2013 kan:

under kap. 2445 Statsbygg, post 32, Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter, sette i gang byggeprosjekt uten at disse er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, når leietakeren har de husleiemidlene det er behov for innenfor gjeldende budsjettrammer.

under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter og post 34 Videreføring av kurantprosjekt, pådra staten forpliktelser utover budsjettåret innenfor en samlet ramme på 1 500 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser i forbindelse med gjennomføringen av byggeprosjektene.

Andre fullmakter

VIII

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at:

Fornyings- administrasjons- og kirkedepartementet i 2013 kan:

godskrive det enkelte bygge- og eiendomsprosjektet med innbetalt dagmulkt, konvensjonalbot og erstatning for misligholdt entreprise, ved at innbetalingen blir postert i statsregnskapet på vedkommende investeringspost som utgiftsreduksjon.

godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Statsbygg eller av statlige etater som ikke har egen salgsfullmakt, for inntil 500 mill. kroner totalt i budsjettåret.

godkjenne kjøp av eiendom finansiert ved salgsinntekter, innsparte midler eller midler fra reguleringsfondet for inntil 150 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle, og for inntil 300 mill. kroner totalt, utover bevilgningen på kap. 2445 Statsbygg, post 49 Kjøp av eiendom.

overdra statlige spesialskoleeiendommer til underpris eller vederlagsfritt til kommuner og fylkeskommuner, dersom ansvaret for skoledriften blir overtatt av kommunen eller fylkeskommunen.

gjøre bortfeste, salg og makeskifte av eiendommer som det er behov for ved disponering av statens eiendommer på Fornebu for inntil 100 mill. kroner.

korrigere Statsbyggs balanse i de tilfellene hvor prosjekterings- og investeringsmidler ført på kap. 2445 Statsbygg blir overført til andre budsjettkapittel eller prosjektene ikke blir realisert.

avhende statlig fast eiendom til barnehageformål direkte til kommuner til markedspris.

Kongen i 2013 kan avhende statlig eiendom til lavere pris enn markedspris der særlige hensyn tilsier det.

Finansdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1600 post 21

kap. 4600 post 02

kap. 1602 post 01

kap. 4602 post 03

kap. 1605 post 01

kap. 4605 post 01

kap. 1610 post 01

kap. 4610 postene 01 og 04

kap. 1618 post 01

kap. 4618 post 02

kap. 1634 post 01

kap. 4634 post 02

overskride bevilgningen til oppdragsvirksomhet på kap. 1620 Statistisk sentralbyrå, post 21 Spesielle driftsutgifter, med et beløp som tilsvarer alle merinntektene på kap. 4620 Statistisk sentralbyrå, post 02 Oppdragsinntekter. Ubrukte merinntekter kan regnes med ved utregning av overførbart beløp på posten.

III

Fullmakter til overskridelse

Stortinget samtykker i at:

Statsministerens kontor i 2013 kan overskride bevilgningen på kap. 21 Statsrådet, post 01 Driftsutgifter, for å iverksette nødvendige sikkerhetstiltak for regjeringen.

Finansdepartementet i 2013 kan overskride bevilgningen på kap. 1638 Kjøp av klimakvoter, post 01 Driftsutgifter, til dekning av honorarer, transaksjonskostnader og utgifter til faglig bistand i forbindelse med salg av klimakvoter.

Finansdepartementet i 2013 kan overskride bevilgningen på kap. 1638 Kjøp av klimakvoter, post 21 Kvotekjøp, generell ordning, med et beløp som tilsvarer inntekter fra salg av klimakvoter som er regnskapsført på kap. 4638 Salg av klimakvoter, post 02 Salg av innkjøpte kvoter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2013 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1602

Finanstilsynet

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

10 mill. kroner

1610

Toll- og avgiftsetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 mill. kroner

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

30 mill. kroner

1634

Statens innkrevingssentral

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

5 mill. kroner

V

Kjøp av klimakvoter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2013 kan inngå avtaler om kjøp av klimakvoter ved bruk av Kyoto-mekanismene innenfor en samlet ramme på 1 000 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser under kap. 1638 Kjøp av klimakvoter, post 21 Kvotekjøp, generell ordning.

VI

Fullmakt til å inngå avtaler om investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at:

det i 2013 kan gjennomføres de investeringsprosjektene som er omtalt i Prop. 1 S (2012–2013) under kap. 41 Stortinget, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, innenfor den kostnadsrammen som der er angitt.

Finansdepartementet i 2013 kan gjennomføre de investeringsprosjektene som er omtalt i Prop. 1 S (2012–2013) under kap. 1618 Skatteetaten, post 22 Større IT-prosjekter, innenfor de kostnadsrammer som der er angitt.

VII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2013 kan gi garantier for:

grunnkapitalen til Den nordiske investeringsbank innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar som ikke må overstige 1 243 659 651 euro.

lån fra Den nordiske investeringsbank vedrørende ordningen med prosjektinvesteringslån innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt garantiansvar som ikke må overstige 340 991 000 euro.

miljølån gjennom Den nordiske investeringsbank innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt garantiansvar som ikke må overstige 63 500 000 euro.

VIII

Fullmakt til fortsatt bobehandling

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet for 2013 kan bestemme at det under ordningen med oppfølging av statens krav i konkursbo pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 25,2 mill. kroner. Utbetalinger dekkes av bevilgningene under kap. 1610 Toll- og avgiftsetaten, post 01 Driftsutgifter, og kap. 1618 Skatteetaten, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Andre fullmakter

IX

Fullmakt til å korrigere uoppklarte differanser og feilposteringer i tidligere års statsregnskap

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2013 i enkeltsaker kan korrigere uoppklarte differanser i regnskapene og feilposteringer i statsregnskapet som gjelder tidligere års regnskaper, ved postering over konto for forskyvninger i balansen i statsregnskapet i det inneværende års regnskap. Fullmakten gjelder inntil 1 mill. kroner.

X

Nettobudsjetteringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2013 kan:

trekke direkte utgifter i forbindelse med auksjonssalg fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 4610 Toll- og avgiftsetaten, post 02 Andre inntekter.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1618 Skatteetaten, post 01 Driftsutgifter, refusjoner av fellesutgifter og liknende der Skatteetaten framleier lokaler.

Forsvarsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2013 kan:

benytte alle merinntekter til å overskride enhver utgiftsbevilgning under Forsvarsdepartementet, med følgende unntak:

inntekter fra militære bøter kan ikke benyttes som grunnlag for overskridelse.

inntekter ved salg av større materiell kan benyttes med inntil 75 pst. til overskridelse av bevilgningen under kapittel 1760 Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

ta med ubrukte merinntekter ved utregning av overførbart beløp.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2013 kan:

foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1720

Felles ledelse og kommandoapparat

01

Driftsutgifter

30 mill. kroner

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben

01

Driftsutgifter

80 mill. kroner

1731

Hæren

01

Driftsutgifter

600 mill. kroner

1732

Sjøforsvaret

01

Driftsutgifter

100 mill. kroner

1733

Luftforsvaret

01

Driftsutgifter

600 mill. kroner

1734

Heimevernet

01

Driftsutgifter

825 mill. kroner

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon

01

Driftsutgifter

300 mill. kroner

1760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg

01

Driftsutgifter

125 mill. kroner

44

Fellesfinansierte bygge- og anleggsarbeider, nasjonalfinansiert andel

115 mill. kroner

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

17 000 mill. kroner

48

Fellesfinansierte bygge- og anleggsarbeider, fellesfinansiert andel

165 mill. kroner

1761

Nye kampfly med baseløsning

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

3 500 mill. kroner

1790

Kystvakten

01

Driftsutgifter

2 900 mill. kroner

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

75 mill. kroner

1792

Norske styrker i utlandet

01

Driftsutgifter

55 mill. kroner

1795

Kulturelle og allmennyttige formål

01

Driftsutgifter

2 mill. kroner

gi Forsvarets forskningsinstitutt fullmakt til å ha økonomiske forpliktelser på inntil 60 mill. kroner ut over det som dekkes av egne avsetninger.

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2013 kan gi tilsagn om økonomisk støtte ut over bevilgningen, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1700

Forsvarsdepartementet

73

Forskning og utvikling

40 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2013 kan trekke salgsomkostninger ved salg av materiell og fast eiendom fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kapittel 4760 Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg, post 45 Store nyanskaffelser og vedlikehold og kapittel 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg, post 47 Salg av eiendom.

VI

Personell

Stortinget samtykker i at:

Forsvarsdepartementet i 2013 kan fastsette lengden på førstegangstjenesten, repetisjonstjenesten og heimevernstjenesten slik det går frem av Prop. 1 S (2012–2013).

enheter oppsatt med frivillig heimevernspersonell kan overføres til forsvarsgrener og fellesinstitusjoner, og benyttes i operasjoner i utlandet.

VII

Investeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2013 kan:

starte opp nye investeringsprosjekter, herunder større bygg- og eiendomsprosjekter, som er presentert som nye prosjekter i Prop. 1 S (2012–2013), innenfor de kostnadsrammer som der er omtalt.

endre tidligere godkjente prosjekter som anført i Prop. 1 S (2012–2013), herunder endrede kostnadsrammer.

starte opp og gjennomføre materiellinvesteringer og byggeprosjekter av lavere kategori.

nytte bevilgningen på den enkelte investeringspost, hhv. post 44, 45, 47 og 48 fritt mellom formål, bygg- og eiendomskategorier, anskaffelser og prosjekter som presentert i Prop. 1 S (2012–2013).

gjennomføre konsept- og definisjonsfasen av planlagte materiellanskaffelser.

igangsette planlegging og prosjektering av bygge-, anleggs- og innredningsprosjekter innenfor rammen av bevilgningen på de respektive poster.

inkludere gjennomføringskostnader i investeringsprosjektene for eiendom, bygg og anlegg på post 46 og post 47.

VIII

Fullmakter vedrørende fast eiendom

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2013 kan:

avhende fast eiendom uansett verdi til markedspris når det ikke foreligger annet statlig behov for eiendommen. Eiendommene skal normalt legges ut for salg i markedet, men kan selges direkte til fylkeskommuner eller kommuner til markedspris, innenfor EØS-avtalens bestemmelser. Dersom eiendommene er aktuelle for frilufts- eller kulturformål, kan de selges på samme vilkår til Statskog SF hvis ikke fylkeskommuner eller kommuner ønsker å kjøpe eiendommene.

avhende fast eiendom til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Tidspunkt for belastning av utgiftsbevilgninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2013 kan belaste utgiftsbevilgninger for bestillinger gjennom NSPA (NATO Support Agency), andre internasjonale organisasjoner eller andre lands myndigheter fra det tidspunkt materiell blir bestilt, selv om levering først skjer senere i budsjettåret eller i et etterfølgende budsjettår.

Olje- og energidepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2013 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1800 post 21

kap. 4800 post 03

kap. 1810 post 21

kap. 4810 post 02

kap. 1820 post 21

kap. 4820 post 02

kap. 1820 post 22

kap. 4820 post 40

kap. 2490 post 45

kap. 5490 post 01

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Kongen i 2013 kan:

overskride bevilgningen under kap. 1800 Olje- og energidepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorar og utgifter til faglig bistand ved statlig kjøp/salg av aksjeposter, rådgivning samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i Statoil ASA.

godkjenne utøvelse av statens forkjøpsrett ved overdragelser av andeler i utvinningstillatelser på norsk kontinentalsokkel og overskride bevilgningen med inntil 5 mrd. kroner under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten.

IV

Fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2013 kan:

utgiftsføre uten bevilgning tilskudd til fjerning av innretninger på kontinentalsokkelen under kap. 2442 Disponering av innretninger på kontinentalsokkelen, post 70 Tilskudd.

utgiftsføre uten bevilgning utlån til Norpipe Oil AS på inntil 25 mill. kroner under kap. 2440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, post 90 Lån til Norpipe Oil AS.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2013 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt udekket ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1825

Energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi

50

Overføring til Energifondet

400 mill. kroner

VI

Fullmakt til å inngå forpliktelser utover gitt bevilgning

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2013 kan:

pådra seg forpliktelser utover gitte bevilgninger innenfor følgende beløp:

Kap

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 mill. kroner

1810

Oljedirektoratet

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

22

Flom- og skredforebygging

50 mill. kroner

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 mill. kroner

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

20 mill. kroner

1830

Forskning

22

Forvaltningsrettet forskning og utvikling

10 mill. kroner

1833

CO₂-håndtering

70

Administrasjon, Gassnova SF

20 mill. kroner

1870

Petoro AS

70

Administrasjon

35 mill. kroner

71

Unitisering

15 mill. kroner

pådra staten forpliktelser utover gitt bevilgning under kap. 1833 CO₂-håndtering, post 21 Spesielle driftsutgifter, knyttet til skadeløserklæring i avtaler som berører planlegging og forberedelse av fullskala CO₂-håndtering på Mongstad.

VII

Garantifullmakt

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2013 kan gi Gassco AS garanti innenfor en samlet ramme på inntil 1 mrd. kroner for skader og tap ved mottaksterminalene på kontinentet som har oppstått som følge av forsettelige handlinger hos ledende personell i Gassco AS.

VIII

Forpliktelser under avsetningsinstruksen og øvrige driftsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2013 kan godkjenne at staten pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, knyttet til:

løpende forretningsvirksomhet i interessentskapene, samt deltakelse i annen virksomhet som har tilknytning til leting og utvinning av petroleum.

avsetning av statens petroleum etter avsetningsinstruksen gitt Statoil ASA.

IX

Utbyggingsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Kongen i 2013 kan godkjenne at staten pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, hvor øvre grense for SDØE sin forholdsmessige andel for det enkelte prosjekt/fase utgjør 5 mrd. kroner knyttet til deltakelse i:

utbyggingsprosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel.

utviklingsprosjekter under Gassled.

X

Forpliktelser før plan for utbygging og drift og for anlegg og drift er behandlet

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2013 kan godkjenne at staten pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten knyttet til kontraktsmessige forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift er godkjent eller før tillatelse til anlegg og drift er gitt, herunder forpliktelser knyttet til en pre-interessentskapsfase.

XI

Forpliktelser knyttet til petroleumsvirksomhet på islandsk sokkel

Stortinget samtykker i at:

Olje- og energidepartementet i 2013 ved eventuell norsk statlig deltakelse og forberedelse til deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk sokkel, kan:

pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger innenfor en total økonomisk ramme på 1,5 mrd. kroner under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, til utgifter som påløper i regnskapene for utvinningstillatelser eller transportanlegg som skal fordeles mellom deltakerne i utvinningstillatelsene etter deltakerandel.

utgiftsføre uten bevilgning i statsregnskapet for 2013 under kap. 1870 Petoro AS, post 96 Aksjer i Petoro Iceland AS, med inntil 2 mill. kroner til å yte innskuddskapital ved etableringen av et norsk aksjeselskap direkte, eller indirekte eid av den norske stat, med filial på Island som rettighetshaver for utvinningstillatelser og deltaker i aktuelle interessentskap på islandsk kontinentalsokkel.

utgiftsføre uten bevilgning i statsregnskapet 2013 under kap. 1870 Petoro AS, post 72 Administrasjon, Petoro Iceland AS, med inntil 1 mill. kroner til nødvendige utgifter knyttet til forberedelse, etablering og drift av nevnte aksjeselskap med filial.

Petoro AS ved eventuell norsk statlig deltakelse og forberedelse til deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk sokkel, kan stille ubegrenset morselskapsgaranti overfor islandske myndigheter for forpliktelser som filialen av selskapets datterselskap pådrar seg som rettighetshaver i tildelte utvinningstillatelser på Island.

Andre fullmakter

XII

Utbyggingsprosjekter på norsk kontinentalsokkel

Stortinget samtykker i at Kongen i 2013 kan godkjenne prosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel under følgende forutsetninger:

Prosjektet må ikke ha prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

Øvre grense for de samlede investeringer per prosjekt utgjør 10 mrd. kroner.

Hvert enkelt prosjekt må vise akseptabel samfunnsøkonomisk lønnsomhet og være rimelig robust mot endringer i prisutviklingen for olje og naturgass.

XIII

Overføring av eiendomsrett mot bruksrett

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2013 kan godkjenne overføring av eiendomsrett fra en rettighetshavergruppe hvor Petoro AS som forvalter av SDØE er en av rettighetshaverne, til en annen rettighetshavergruppe. Det forutsettes at Petoro AS som forvalter av SDØE er sikret tilstrekkelig bruksrett. Denne fullmakt vil gjelde for de prosjekter hvor Kongen har fått fullmakt til å godkjenne plan for utbygging/anlegg og drift, samt ved mindre endringer for prosjekter hvor plan for utbygging/anlegg og drift allerede er godkjent. Fullmakten gis under forutsetning av at overføring av eiendomsrett ikke har prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

XIV

Overdragelse av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2013 kan godkjenne overdragelse av andeler for Petoro AS som forvalter av SDØE i utvinningstillatelser der det antas at samlede utvinnbare ressurser i forekomstene er mindre enn 10 mill. tonn oljeekvivalenter.

XV

Overdragelse og samordning av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2013 i tråd med forutsetningene i St.prp. nr. 41 (2003-2004) kan godkjenne at Petoro AS kan delta i:

overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler i interessentskap hvor en rettighetshaver velger å tre ut av interessentskapet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

forenklet samordning av utvinningstillatelser med SDØE-andeler.

ny/endret plan for utbygging og drift av forekomster innenfor et samordnet område med SDØE-deltakelse.

overdragelse av deltakerandeler for å oppnå fortsatt harmonisering av deltakerandeler i utvinningstillatelser som er samordnet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

XVI

Overdragelse av andeler i rørledninger til Gassled

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2013 kan godkjenne nødvendige transaksjoner for overdragelse av andeler for Petoro AS som forvalter av SDØE for å innlemme rørledninger med SDØE-andel i Gassled. Statens andel i Gassled skal justeres for å gjenspeile innlemmelsen.

XVII

Opphevelse av generalforsamlingsklausulen

Stortinget samtykker i at generalforsamlingsklausulen skal kunne oppheves for gitte tillatelser og erstattes av en vetorett i tråd med konsesjonsdirektivet og petroleumsforskriftens § 12, dersom rettighetshaverne skulle ønske dette. Olje- og energidepartementet skal i så fall godkjenne dette i hvert enkelt tilfelle.

XVIII

Lån til TCM DA

Stortinget samtykker i at lån til TCM DA aktiveres i statens kapitalregnskap.

XIX

Opphevelse av vedtak om brukernes innflytelse i Statnett SF gjennom direkte representasjon i styret

Stortingets vedtak av 8. november 1991 hvor Stortinget ber Regjeringen sikre brukernes innflytelse i Statnett gjennom direkte representasjon i styret, oppheves.

Vedlegg 1
Statsbudsjettet

Tabell 1.1 Hovedtallene i statsbudsjettet for perioden 2007-2013

Mill. kroner

Regnskap
Saldert budsjett 2012
Anslag regn-skap 2012
Forslag 2013

2007
2008
2009
2010
2011

Driftsutgifter og investeringer ekskl. petroleumsvirksomhet

128 876
140 996
155 050
156 941
165 299
178 251
174 035
192 390

Driftsresultat forretningsdriften

-923
-993
-1 194
-1 402
7
-382
56
-21

Renter av statsgjeld

16 056
17 693
20 237
19 939
17 207
14 888
12 521
12 800

Overføringer til andre

550 116
599 027
669 845
697 337
697 337
788 298
789 960
831 699

Utgifter ekskl. lån og petroleums- virksomhet

694 025
756 724
843 937
872 815
879 850
981 055
976 572
1 036 868

Inntekter ekskl. lån, oljeskatter og petroleumsvirksomhet

692 583
744 926
747 376
769 745
800 451
860 808
865 227
913 204

Oljekorrigert overskudd

-1 342
-11 797
-96 561
-104 070
-79 399
-120 247
-111 346
-123 663

Overført fra Statens pensjonsfond utland
2 810
8 370
107 221
109 356
84 158
120 247
111 346
123 663

Overskudd før lånetransaksjoner

1 468
-3 427
10 660
5 286
4 759
0
0
0

Oljeskatter

191 153
245 167
168 966
159 168
209 678
227 740
229 005
229 900

Utbytte fra Statoil

14 006
16 940
15 489
12 818
13 352
13 353
13 887
13 887

Inntekter fra statlig petroleums- virksomhet

132 287
175 597
120 058
124 117
149 212
135 600
169 900
157 400

Utgifter til statlig petroleumsvirksomhet

21 056
-21 839
-24 719
-20 146
-21 439
-25 002
-26 002
-28 002

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

316 390
415 865
279 794
275 957
350 803
351 690
386 790
373 185

Overskudd før overføring til Statens pensjonsfond utland

315 048
404 068
183 233
171887
271 404
231 443
275 444
249 522

Utlån og avdrag, brutto

131 801
70 714
256 064
116 719
151 683
95 539
108 229
209 656

Tilbakebetalinger

70 906
48 543
69 075
73 430
83 301
153 402
155 375
84 935

Utlån, netto

60 895
22 171
186 989
43 289
68 382
-57 863
-47 146
124 721

Overskudd før lånetransaksjoner
1 468
-3 427
10 660
5 286
4 759
0
0
0

Samlet finansieringsbehov

59 428
25 598
176 329
38 003
63 623
-57 863
-47 146
124 721

Tabell 1.2 Samlede utgifter etter departement 2007-2013

Mill. kroner

Departement ³
Regnskap
Budsjett

2007
2008
2009
2010
2011

2012 ¹

2013 ²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

1 680
1 843
1 934
1 950
2 018
2 208
2 275

Utenriksdepartementet

24 178
26 785
31 507
33 905
33 148
32 633
35 968

Kunnskapsdepartementet

59 178
60 637
72 134
68 287
42 624
41 103
43 588

Kulturdepartementet

7 314
7 934
9 049
7 910
8 566
8 868
9 715

Justis- og beredskapsdepartementet

17 447
19 004
20 543
26 410
26 654
29 153
29 828

Kommunal- og regionaldepatementet

67 117
73 782
89 682
96 138
141 867
153 955
158 811

Arbeidsdepartementet

24 588
27 821
32 374
45 626
50 027
49 035
54 934

Helse- og omsorgsdepartementet

91 325
100 384
111 487
106 534
113 369
115 077
121 315

Barne-, likestillings- og inkluderings-departementet

22 372
23 131
24 136
30 488
31 470
31 700
32 905

Nærings- og handelsdepartementet

9 910
7 582
13 340
20 686
12 693
6 022
6 278

Fiskeri- og kystdepartementet

3 446
3 621
4 345
4 334
4 521
4 511
4 824

Landbruks- og matdepartementet

13 918
14 692
15 215
17 438
16 104
16 607
17 101

Samferdselsdepartementet

24 587
25 984
31 222
28 829
30 843
31 750
38 902

Miljøverndepartementet

3 285
3 500
4 770
4 492
4 756
4 881
5 442

Fornyings-, administrasjons-

og kirkedepartementet
16 605
20 045
19 102
6 222
6 336
5 875
6 277

Finansdepartementet

64 834
39 274
187 961
44 471
88 344
40 676
108 877

Forsvarsdepartementet

32 714
34 248
34 665
35 862
40 871
40 526
42 224

Olje- og energidepartementet

11 969
20 348
17 669
10 565
5 554
6 462
16 973

Ymse utgifter

134
227
204
131
105
11 255
14 600

Statsbankene

78 908
67 643
86 965
88 400
90 696
92 635
124 512

Statlig petroleumsvirksomhet

21 056
21 839
24 719
20 146
21 439
25 002
28 002

Statens forretningsdrift

698
926
1 960
1 623
2 629
2 185
1 839

Folketrygden

247 173
265 164
291 900
309 150
329 173
349 477
369 336

Statens pensjonsfond utland

318 831
398 730
277 632
275 957
350 804
351 691
373 185

Utgifter i alt

1 163 267
1 265 143
1 404 514
1 285 555
1 454 607
1 453 287
1 647 711

¹ Saldert budsjett 2012.

² Vedl3Forslag 2013 Prop. 1 S (2012-2013).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 1.3 Driftsutgifter (postene 1-29) etter departement 2007-2013

Mill. kroner

Departementet ³
Regnskap
Budsjett

2007
2008
2009
2010
2011

2012 ¹

2013 ²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen, Regjering, Stortinget og Høyesterett

1 325
1 445
1 525
1574
1 645
1 685
1 761

Utenriksdepartementet

3 190
3 685
5 728
5 374
4 868
4 960
4 880

Kunnskapsdepartementet

2 842
2 895
3 257
3 335
3 343
3 197
3 282

Kulturdepartementet

2 387
2 561
2 681
1 560
1 572
1 576
1 675

Justis- og beredskapsdepartementet

16 232
17 539
19 439
24 132
24 745
24 998
25 874

Kommunal- og regionaldepartementet

248
241
305
315
363
343
409

Arbeidsdepartementet

11 931
13 511
15 125
20 207
21 942
22 068
21 760

Helse- og omsorgsdepartementet

2 623
2 824
3 837
4 052
4 155
4 110
4 407

Barne-, likestillings- og inkluderings-departementet

4 905
5442
6 166
6 593
6 786
6 616
6 899

Nærings- og handelsdepartementet

1 362
1 488
1 762
1 794
1 793
1 717
1 883

Fiskeri- og kystdepartementet

2 512
2 583
2 945
3 068
3 275
3 171
3 344

Landbruks- og matdepartementet

1 453
1 476
1 544
1 596
1 581
1 536
1 585

Samferdselsdepartementet

11 317
12 287
14 145
13 588
14 356
13 801
15 202

Miljøverndepartementet

1 575
1 748
2 159
2 439
2 687
2 641
2 805

Fornyings-, administrasjons-

og kirkedepartementet
11 055
12 572
11 394
3 959
4 180
3 960
4 315

Finansdepartementet

6 935
7 235
7 667
8 188
8 544
8 575
9 122

Forsvarsdepartementet

22 823
23 248
24 462
25 925
31 289
29 890
30 841

Olje- og energidepartementet

1 027
1 616
1 681
1 587
1 696
2 356
2 542

Ymse utgifter

134
227
204
131
105
11 254
14 600

Statsbankene

561
585
603
612
656
638
655

Statlig petroleumsvirksomhet

0
0
0
82
2
2
2

Statens forretningsdrift

-381
-482
-154
-534
7
-382
-21

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

106 057
114 725
126 473
129 577
139 589
148 712
157 822

1 Saldert budsjett 2012.

2 Forslag 2013 Prop. 1 S (2012-2013).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 1.4 Nybygg, anlegg m.v. (postene 30-49) etter departement 2007-2013

Mill. kroner

Departement ³
Regnskap
Budsjett

2007
2008
2009
2010
2011

2012 ¹

2013 ²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen, Regjering, Stortinget og Høyesterett

83
114
89
64
50
187
166

Utenriksdepartementet

27
41
32
34
45
35
223

Kunnskapsdepartementet

21
31
36
26
56
24
25

Kulturdepartementet

31
24
29
28
25
34
35

Justis- og beredskapsdepartementet

134
315
339
309
331
1 570
1 277

Kommunal- og regionaldepartementet

2
3
2
1
2
1
1

Arbeidsdepartementet

468
1 026
1 239
962
658
442
983

Helse- og omsorgsdepartementet

24
35
23
24
33
18
18

Barne-, likestillings- og inkluderings-departementet

35
32
31
26
34
68
11

Nærings- og handelsdepartementet

8
8
11
5
9
72
11

Fiskeri- og kystdepartementet

357
429
582
613
558
662
765

Landbruks- og matdepartementet

4
12
19
16
9
10
10

Samferdselsdepartementet

8 196
8 957
11 533
10 808
11 135
11 852
16 659

Miljøverndepartementet

295
457
496
505
432
503
635

Fornyings-, administrasjons-

og kirkedepartementet
1 791
1 838
1 335
788
663
685
634

Finansdepartementet

110
135
152
220
315
235
218

Forsvarsdepartementet

9 182
10 306
9 467
9 261
8 602
10 009
10 781

Olje- og energidepartementet

8
12
10
15
20
10
10

Ymse utgifter

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

40
96
97
109
118
175
226

Statlig petroleumsvirksomhet

19 951
19 998
23 597
18 470
21 437
25 000
28 000

Statens forretningsdrift

1 079
1 408
1 860
2 147
2 623
2 566
1 860

Folketrygden
0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland
0
0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

41 847
45 276
50 979
44 432
47 153
54 158
62 548

1 Saldert budsjett 2012

2 Forslag 2013 Prop. 1 S (2012-2013).

3 Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 1.5 Overføringer til andre (postene 50-89) etter departement 2007-2013

Mill. kroner

Departement ³
Regnskap
Budsjett

2007
2008
2009
2010
2011

2012 ¹

2013 ²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen Regjering, Stortinget og Høyesterett

273
283
321
313
323
336
348

Utenriksdepartementet

20 620
22 718
25 306
28 022
27 478
26 850
29 967

Kunnskapsdepartementet

46 314
51 711
56 841
59 927
36 224
37 883
40 281

Kulturdepartementet

4 897
5 349
6 338
6 322
6 969
7 258
8 005

Justis- og beredskapsdepartementet

1 081
1 150
765
1 970
1 578
2 585
2 677

Kommunal- og regionaldepartementet

66 813
73 358
89 233
95 811
141 501
153 611
158 401

Arbeidsdepartementet

12 188
13 284
16 010
12 332
11 084
11 325
11 191

Helse- og omsorgsdepartementet

86 066
97 191
107 580
102 451
109 173
110 940
116 887

Barne-, likestillings- og inkluderings-departementet

17 432
17 657
17 939
23 868
24 650
25 016
25 996

Nærings- og handelsdepartementet

3 363
3 707
4 094
4 143
4 197
4 233
4 384

Fiskeri- og kystdepartementet

534
610
818
653
688
677
715

Landbruks- og matdepartementet

12 461
13 203
13 651
14 111
14 514
15 062
15 506

Samferdselsdepartementet

5 064
4 740
5 544
4 432
5 352
6 097
7 042

Miljøverndepartementet

1 214
1 296
1 715
1 548
1 637
1 737
2 002

Fornyings-, administrasjons-

og kirkedepartementet
770
583
636
1 475
1 493
1 231
1 328

Finansdepartementet

28 140
31 869
35 192
36 063
33 335
31 865
32 993

Forsvarsdepartementet

708
690
736
676
626
627
602

Olje- og energidepartementet

923
1 584
3 817
3 963
3 837
4 096
4 422

Ymse utgifter

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

10 032
10 575
11 496
10 035
11 546
12 280
12 417

Statlig petroleumsvirksomhet

1 106
1 841
1 122
1 594
0
0
0

Statens forretningsdrift

0
0
150
10
0
0
0

Folketrygden

247 173
265 164
291 900
309 150
329 173
349 476
369 336

Statens pensjonsfond utland

316 389
415 866
279 794
275 957
350 804
351 691
373 185

Utgifter i alt

883 562
1 034 427
970 997
994 827
1 116 182
1 154 877
1 217 685

1 Saldert budsjett 2012.

2 Forslag 2013 Prop. 1 S (2012-2013).

3 Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat

Tabell 1.6 Utlån, gjeldsavdrag m.v. (postene 90-99) etter departement 2007-2013

Mill. kroner

Departement ³
Regnskap
Budsjett

2007
2008
2009
2010
2011

2012

2013 2

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen, Regjering, Stortinget og Høyesterett

0
0
0
0
0
0
0

Utenriksdepartementet

341
341
441
474
757
788
898

Kunnskapsdepartementet

10 000
6 000
12 000
5 000
3 000
0
0

Kultur- og kirkedepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Justis- og beredskapsdepartementet

0
0
0
0
0
0
0

Kommunal- og regionaldepartementet

53
180
142
10
1
0
0

Arbeidsdepartementet

0
0
0
12 124
16 343
15 200
21 000

Helse- og omsorgsdepartementet

2 611
334
48
8
8
9
2

Barne-, likestillings- og inkluderings-

departementet

0
0
0
0
0
0
0

Nærings- og handelsdepartementet

5 177
2 380
7 472
14 744
6 693
0
0

Fiskeri- og kystdepartementet

43
0
0
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

0
0
0
1 715
0
0
0

Samferdselsdepartementet

10
0
0
0
0
0
0

Miljøverndepartementet

200
0
400
0
0
0
0

Fornyings-, administrasjons-

og kirkedepartementet
2 989
5 052
5736
0
0
0
0

Finansdepartementet

29 649
35
144 951
0
46 150
0
66 544

Forsvarsdepartementet

0
4
0
0
353
0
0

Olje- og energidepartementet

10 010
17 136
12 162
5 000
0
0
10 000

Ymse utgifter

0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

68 274
56 388
74 769
77 644
78 376
79 542
111 213

Statlig petroleumsvirksomhet

0
0
0
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

0
0
104
0
0
0
0

Folketrygden

0
0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

2 442
-17 136
-2 162
0
0
0
0

Utgifter i alt

131 801
70 714
256 064
116 719
151 683
95 539
209 656

1 Saldert budsjett 2012.

2 Forslag 2013 Prop. 1 S (2012-2013).

3 Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 1.7 Skatter og avgifter i perioden 2007-2013

Mill. kroner

Kapittel
Regnskap
Budsjett

2007
2008
2009
2010
2011

2012 ¹

2013 ¹

5501

Skatter på formue og inntekt

171 612
192 906
190 457
196 959
227 649
227 000
250 635

5506

Avgift av arv og gaver

2 576
1 973
2 431
2 377
1 754
1 850
1 850

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

187 277
241 483
166 704
156 982
207 453
225 400
226 500

5508

Avgift på utslipp av CO₂ kontinentalsokkelen

3 385
3 392
2 215
2 166
2 189
2 300
3 400

5509

Avgift på utslipp av NOx kontinentalsokkelen

491
292
47
20
36
40
0

5511

Tollinntekter

2 126
2 141
2 242
2 522
2 747
2 395
2 760

5521

Merverdiavgift

183 828
190 684
185 178
196 809
208 747
222 300
236 000

5526

Avgifter på alkohol

10 338
10 799
11 241
11 320
11 863
12 450
12 450

5531

Avgift på tobakkvarer

6 822
7 299
7 806
7 436
7 643
8 220
7 650

5536

Avgift på motorvogner m.m.

Engangsavgift på motorvogner m.m.

21 694
18 942
15 875
19 715
20 123
21 600
21 460

Årsavgift

8 110
7 978
8 320
8 665
9 035
9 350
9 700

Vektårsavgift

353
355
346
334
331
342
340

Omregistreringsavgift

2 172
2 119
2 296
2 318
2 423
2 350
2 130

Avgift på bensin

8 157
7 862
7 703
7 389
0
0
0

Avgift på mineralolje til motorvogn (autodiesel)

6 375
7 216
7 770
8 526
0
0
0

5537

Avgift på båter mv.

358
299
174
202
194
230
165

5538
Veibruksavgift på drivstoff
0
0
0
0
16 117
17 150
17 150

5541

Avgift på elektrisk kraft

5 990
6 319
6 790
7 322
7 337
7 850
7 050

5542

Avgift på mineralolje mv.

744
1 328
1 320
1 476
1 530
1 612
1 349

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.

4 556
4 542
4 496
4 658
4 849
4 948
4 777

5546

Avgift på sluttbehandling av avfall

684
697
491
279
89
100
48

5547
Avgift på helse og miljøskadelige kjemikalier
5
4
3
2
2
2
4

5548
Miljøavgift på klimagasser
222
249
236
255
258
365
263

5549
Avgift på utslipp av NOx
716
340
78
67
98
51
130

5550
Miljøavgift på plantevernmiddel
0
0
0
53
64
50
50

5551
Produksjonsavgift på minneraler
0
0
0
2
5
4
12

5555

Sjokolade- og sukkervareavgift

1083
1 090
1 127
1 165
1 174
1 235
1 260

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer m.m.

1 025
1 068
1 642
1736
1784
1 862
1 905

5557

Avgift på sukker

192
194
197
196
183
200
206

5559

Avgift på drikkevareemballasje

1 151
1 226
1 232
1 261
1 278
1 399
1 275

5565

Dokumentavgift

5 481
5 334
4 954
5 803
6 654
6 800
8 000

5568

Sektoravgift under Kultur- og kirkedep.
12
43
44
18
68
66
72

5571
Sektoravgift under Arbeidsdepartementet
0
0
0
0
0
0
74

5572
Sektoravgift under Helse- og omsorgsdep.
185
236
224
197
177
163
180

5574
Sektoravgift under Nærings- og handelsdep.
0
2
2
0
136
140
145

5575
Sektoravgift under Fiskeri- og kystdep.
46
61
57
822
890
834
809

5576
Sektoravgift under Landbruk- og matdep.
750
837
810
738
794
242
125

5578
Sektoravgift under Miljøverndepartementet
0
0
14
98
101
100
106

5580

Sektoravgift under Finansdep.

167
197
217
250
282
313
324

5582
Sektoravgift under Olje- og energidep.
0
0
9
1
0
0
0

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser

157
186
193
200
192
183
253

5584
Andre avgifter, etterslep utgåtte avgifter
-128
-51
-114
0
0
0
0

5700

Trygdeavgift

75 307
84 228
90 800
91 936
102 437
101 500
110 700

5700

Arbeidsgiveravgift

109 989
121722
128 088
130 415
138 542
145 200
154 500

Sum skatter og avgifter inkl. folketrygden

824 008
925 589
853 714
872 692
987 227
1 028 197
1 085 807

1 Saldert budsjett 2012 og forslag 2013 Prop. 1 S (2012-2013).

Tabell 1.8 Samlede inntekter i perioden 2007-2013

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2012
Anslag regnskap 2012
Forslag 2013

2007
2008
2009
2010
2011

Skatter på formue og inntekt

174 188
194 879
192 888
199 335
229 404
228 850
238 435
252 485

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

185 296
205 950
218 888
222 352
240 979
246 700
251 600
265 200

Tollinntekter

2 126
2 141
2 242
2 522
2 747
2 395
2 945
2 760

Merverdiavgift

183 828
190 684
185 178
196 809
208 747
222 300
219 200
236 000

Avgifter på alkohol

10 338
10 799
11 241
11 320
11 863
12 450
11 750
12 450

Avgifter på tobakk

6 822
7 299
7 806
7 436
7 643
8 220
7 430
7 650

Avgifter på motorvogner

46 862
44 472
42 309
46 948
31 912
33 642
33 038
33 630

Andre avgifter

23 395
24 199
24 195
26802
44 255
45 900
43 489
45731

Sum skatter og avgifter

632 855
680 422
684 749
713 524
777 549
800 457
807 887
855 906

Renter av statens forretningsdrift

19
-3
41
48
63
84
85
106

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift
2 336
2 026
2 232
2 349
2 590
1 808
1 748
1 782

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 355
2 023
2 273
2 397
2 654
1 892
1 832
1 888

Renter fra statsbankene

8 842
11 053
9 803
7 444
8 079
9 696
8 011
7 394

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

8 675
9 690
9 045
10 781
10 984
9 942
9 002
8 671

Utbytte ekskl. Statoil

15 121
17 388
11 662
5 572
17 900
14 274
13 219
14 838

Sum renteinntekter og utbytte

(ekskl. statens forretningsdrift og Statoil).

32 638
38 131
30 510
23 797
36 963
33 912
30 232
30 902

Inntekter under departementene

24 830
24 352
29 845
28 944
34 117
24 546
25 276
24 508

Overføring fra Norges Bank

0
0
0
0
0
0
0
0

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0
0
0
0
0
0
0
0

Sum andre inntekter

24 830
24 352
29 845
28 944
34 117
24 546
25 276
24 508

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

132 287
175 597
120 058
124 117
149 212
135 600
169 900
157 400

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

191 153
245 167
168 966
159 168
209 678
227 740
229 005
229 900

Aksjeutbytte fra Statoil

14 006
16 940
15 489
12 818
13 352
13 353
13 887
13 887

Sum petroleumsinntekter

337 446
437 705
304 513
296 104
372 242
376 693
412 792
401 187

Tilbakebetalinger
70 906
48 543
69 075
73 430
83 301
153 402
155 375
84 935

Statens pensjonsfond utland

2 810
8 370
107 221
109 356
84 158
120 247
111 346
123 663

Sum inntekter

1 103 839
1 239 544
1 228 184
1 247 552
1 390 984
1 511 150
1 544 739
1 522 990

Tabell 1.9 Saldert budsjett 2012, utgifter fordelt etter departement og grupper av postnummer

1000 kroner
|  | Statens egne driftsutgifter |  | Overføringer |
| Samlede utgifter | I alt | Driftsut- gifter (postnr. 01) | Spesielle driftsut- gifter (postnr. 21-23) | Driftsresultat forretnings- driften (postnr. 24) | Nybygg, anlegg (postnr. 30-49) | I alt | Andre statsregnskaper (postnr. 50-59) | Kom- muner (postnr. 60-69) | Andre over- føringer (postnr. 70-89) | Utlån gjeldsavdrag m.v. (postnr. 90-99)
Det kongelige hus | 190640 | 17725 | 17725 | 0 | 0 | 0 | 172915 | 172915 | 0 | 0 | 0
Regjering | 310200 | 310200 | 283300 | 26900 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Stortinget og underliggende institusjoner | 1626400 | 1276300 | 1276300 | 0 | 0 | 187000 | 163100 | 0 | 0 | 163100 | 0
Høyesterett | 80808 | 80808 | 80808 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utenriksdepartementet | 32632899 | 4959853 | 3416873 | 1542980 | 0 | 35398 | 26849788 | 0 | 0 | 26849788 | 787860
Kunnskapsdepartementet | 41103151 | 3196535 | 1760853 | 1435682 | 0 | 23977 | 37882639 | 28603920 | 1364804 | 7913915 | 0
Kulturdepartementet | 8867852 | 1575618 | 1473052 | 102566 | 0 | 34029 | 7258205 | 1087694 | 19250 | 6151261 | 0
Justis- og beredskapsdepartementet | 29153144 | 24998064 | 22671656 | 2326408 | 0 | 1569884 | 2585196 | 125499 | 340185 | 2119512 | 0
Kommunal- og regionaldepartementet | 153955296 | 343454 | 282990 | 60464 | 0 | 1000 | 153610842 | 15000 | 148838442 | 4757400 | 0
Arbeidsdepartementet | 49035030 | 22067657 | 21728990 | 338667 | 0 | 441956 | 11325417 | 216910 | 184525 | 10923982 | 15200000
Helse- og omsorgsdepartementet | 115077031 | 4109942 | 2534070 | 1575872 | 0 | 18003 | 110940086 | 297341 | 2649030 | 107993715 | 9000
Barne-, likestillings- og inkluderingsdep. | 31700238 | 6615787 | 4626372 | 1989415 | 0 | 67955 | 25016496 | 224607 | 7833576 | 16958313 | 0
Nærings- og handelsdepartementet | 6022138 | 1717438 | 1369738 | 347700 | 0 | 71900 | 4232800 | 1410200 | 0 | 2822600 | 0
Fiskeri- og kystdepartementet | 4510696 | 3171393 | 2527189 | 644204 | 0 | 661917 | 677386 | 365560 | 37320 | 274506 | 0
Landbruks- og matdepartementet | 16607193 | 1535641 | 1524416 | 11225 | 0 | 9553 | 15061999 | 1770388 | 126118 | 13165493 | 0
Samferdselsdepartementet | 31750100 | 13800600 | 604100 | 13196500 | 0 | 11852200 | 6097300 | 155500 | 1206500 | 4735300 | 0
Miljøverndepartementet | 4881463 | 2641445 | 1438276 | 1203169 | 0 | 503284 | 1736734 | 420626 | 6000 | 1310108 | 0
Fornyings-, administrasjons- og kirkedep. | 5875324 | 3959809 | 3464677 | 495132 | 0 | 684764 | 1230751 | 246041 | 5803 | 978907 | 0
Finansdepartementet | 40675600 | 8574900 | 7498700 | 1076200 | 0 | 235300 | 31865400 | 0 | 15400000 | 16465400 | 0
Forsvarsdepartementet | 40526060 | 29890445 | 28892341 | 998104 | 0 | 10008975 | 626640 | 188265 | 1696 | 436679 | 0
Olje- og energidepartementet | 6462220 | 2356070 | 827749 | 1528321 | 0 | 10000 | 4096150 | 1814800 | 14000 | 2267350 | 0
Ymse utgifter | 11254475 | 11254475 | 11254475 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 92635358 | 638167 | 625767 | 12400 | 0 | 175374 | 12279733 | 5269513 | 0 | 7010220 | 79542084
Statlig petroleumsvirksomhet | 25002300 | 2300 | 0 | 2300 | 0 | 25000000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forretningsdrift | 2184464 | -381895 | 0 | 0 | -381895 | 2566359 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Folketrygden | 349476455 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 349476455 | 0 | 265000 | 349211455 | 0
Statens pensjonsfond utland | 351690700 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 351690700 | 351690700 | 0 | 0 | 0
Sum utgifter | 1453287235 | 148712731 | 120180417 | 28914209 | -381895 | 54158828 | 1154876732 | 394075479 | 178292249 | 582509004 | 95538944

Tabell 1.10  Forslag for 2013, utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1000 kroner
|  | Statens egne driftsutgifter |  | Overføringer |
| Samlede utgifter | I alt | Drifts- utgifter (postnr. 01) | Spesielle drifts- utgifter (postnr. 21-23) | Driftsresultat forretnings- driften (postnr. 24) | Nybygg, anlegg (postnr. 30-49) | I alt | Andre statsregn- skaper (postnr. 50-59) | Kom- muner (postnr. 60-69) | Andre over- føringer (postnr. 70-89) | Utlån gjeldsavdrag m.v. (postnr. 90-99)
Det kongelige hus | 194207 | 18381 | 18381 | 0 | 0 | 0 | 175826 | 175826 | 0 | 0 | 0
Regjering | 310950 | 310950 | 294050 | 16900 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Stortinget og underliggende institusjoner | 1684550 | 1346250 | 1346250 | 0 | 0 | 166300 | 172000 | 0 | 0 | 172000 | 0
Høyesterett | 85084 | 85084 | 85084 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utenriksdepartementet | 35967972 | 4880308 | 3597428 | 1282880 | 0 | 222992 | 29966812 | 0 | 0 | 29966812 | 897860
Kunnskapsdepartementet | 43587993 | 3282366 | 1761942 | 1520424 | 0 | 24528 | 40281099 | 30069378 | 1474469 | 8737252 | 0
Kulturdepartementet | 9715421 | 1675435 | 1562160 | 113275 | 0 | 34812 | 8005174 | 1160770 | 13900 | 6830504 | 0
Justis- og beredskapsdepartementet | 29827577 | 25873504 | 23690521 | 2182983 | 0 | 1276992 | 2677081 | 163680 | 353858 | 2159543 | 0
Kommunal- og regionaldepartementet | 158811427 | 409255 | 330155 | 79100 | 0 | 1000 | 158401172 | 15750 | 153784122 | 4601300 | 0
Arbeidsdepartementet | 54934202 | 21760071 | 21440323 | 319748 | 0 | 982960 | 11191171 | 230570 | 163330 | 10797271 | 21000000
Helse- og omsorgsdepartementet | 121314499 | 4407393 | 2753861 | 1653532 | 0 | 18417 | 116887189 | 308554 | 2653000 | 113925635 | 1500
Barne-, likestillings- og inkluderingsdep. | 32905363 | 6898795 | 4885613 | 2013182 | 0 | 10500 | 25996068 | 235423 | 9142360 | 16618285 | 0
Nærings- og handelsdepartementet | 6278489 | 1883439 | 1465294 | 418145 | 0 | 10700 | 4384350 | 1467200 | 0 | 2917150 | 0
Fiskeri- og kystdepartementet | 4824027 | 3343897 | 2710277 | 633620 | 0 | 765160 | 714970 | 373400 | 60000 | 281570 | 0
Landbruks- og matdepartementet | 17101191 | 1585498 | 1572043 | 13455 | 0 | 9773 | 15505920 | 2182293 | 130154 | 13193473 | 0
Samferdselsdepartementet | 38902000 | 15201700 | 614700 | 14587000 | 0 | 16658900 | 7041400 | 142000 | 1449700 | 5449700 | 0
Miljøverndepartementet | 5441678 | 2805090 | 1550913 | 1254177 | 0 | 635226 | 2001362 | 488733 | 104750 | 1407879 | 0
Fornyings-, administrasjons- og kirkedep. | 6277076 | 4314772 | 3731007 | 583765 | 0 | 634461 | 1327843 | 273214 | 5800 | 1048829 | 0
Finansdepartementet | 108876500 | 9121800 | 7777500 | 1344300 | 0 | 217700 | 32993000 | 0 | 18500000 | 14493000 | 66544000
Forsvarsdepartementet | 42223799 | 30840715 | 29592501 | 1248214 | 0 | 10780729 | 602355 | 174445 | 0 | 427910 | 0
Olje- og energidepartementet | 16973471 | 2541621 | 867876 | 1673745 | 0 | 10000 | 4421850 | 1824800 | 14000 | 2583050 | 10000000
Ymse utgifter | 14600000 | 14600000 | 14600000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 124511894 | 655564 | 642764 | 12800 | 0 | 226227 | 12417118 | 5644262 | 0 | 6772856 | 111212985
Statlig petroleumsvirksomhet | 28001800 | 1800 | 0 | 1800 | 0 | 28000000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forretningsdrift | 1838911 | -21390 | 0 | 0 | -21390 | 1860301 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Folketrygden | 369335808 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 369335808 | 0 | 290000 | 369045808 | 0
Statens pensjonsfond utland | 373185200 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 373185200 | 373185200 | 0 | 0 | 0
Sum utgifter | 1647711089 | 157822298 | 126890643 | 30953045 | -21390 | 62547678 | 1217684768 | 418115498 | 188139443 | 611429827 | 209656345

Vedlegg 2
Bevilgningsregnskapet

Utgifter og inntekter i bevilgningsregnskapet pr. 1. halvår 2012

Mill. kroner

Utgifter

Overført fra forrige termin
Budsjettets stilling 2012
Samlet til disposisjon
Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Det kongelige hus

0
191
191
144
46

Regjering

17
327
344
162
182

Stortinget og underliggende institusjoner

62
1 626
1 688
739
949

Høyesterett

0
83
83
40
43

Utenriksdepartementet

1 175
32 647
33 823
13 562
20 261

Kunnskapsdepartementet

391
40 962
41 353
24 559
16 795

Kulturdepartementet

116
8 902
9 018
5 281
3 737

Justis- og beredskapsdepartementet

578
28 093
28 671
13 295
15 377

Kommunal- og regionaldepartementet

1 093
153 731
154 824
87 018
67 806

Arbeidsdepartementet
467
49 707
50 174
27 703
22 472

Helse- og omsorgsdepartementet

179
115 748
115 928
68 357
47 571

Barne- likestillings- og inkluderings-departementet

128
31 995
32 124
15 951
16 173

Nærings- og handelsdepartementet

33 438
6 168
39 606
15 105
24 501

Fiskeri- og kystdepartementet

796
4 526
5 322
2 205
3 117

Landbruks- og matdepartementet

194
16 671
16 865
13 041
3 824

Samferdselsdepartementet

883
32 239
33 122
14 537
18 585

Miljøverndepartementet

433
5 025
5 458
1 942
3 516

Fornyings- administrasjons og

kirkedepartementet

335
6 083
6 417
3 016
3 401

Finansdepartementet

706
40 732
41 348
23 320
18 119

Forsvarsdepartementet

2 046
41 924
43 970
20 837
23 133

Olje- og energidepartementet

397
6 574
6 971
3 452
3 518

Ymse utgifter

0
11 254
11 254
41
11 213

Statsbankene

676
104 154
104 830
47 222
57 608

Statlig petroleumsvirksomhet

0
26 002
26 002
12 321
13 681

Statens forretningsdrift

243
2 750
2 992
780
2 212

Folketrygden

96
345 209
345 305
169 689
175 616

Statens pensjonsfond utland

0
351 691
351 691
109 091
242 756

Sum utgifter

44 450
1 465 015
1 509 465
693 410
816 055

Nedgang i diverse beholdninger
0
0
0
0
0

Totalsum

44 450
1 465 015
1 509 465
693 410
816 055

Mill. kroner

Inntekter

Budsjettets stilling 2012

Regnskap for 1. halvår
Gjenstående beløp

Skatt på formue og inntekt

228 880
144 419
84 461

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

246 719
126 566
120 153

Tollinntekter

2 385
1 326
1 059

Merverdiavgift

222 300
107 988
114 312

Avgifter på alkohol

12 450
5 713
6 737

Avgifter på tobakk

8 220
3 664
4 556

Avgifter på motorvogner

33 642
20 946
12 696

Andre avgifter

45 901
21 363
24 538

Sum skatter og avgifter

800 497
431 985
368 512

Renter av statens forretningsdrift

85
-6
91

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

1 748
445
1 303

Sum inntekter av statens forretningsdrift

1 832
439
1 394

Renter fra statsbankene

8 011
3 852
4 159

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

9 520
5 073
4 447

Aksjeutbytte ekskl. Statoil

13 497
7 523
5 974

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Statoil)

31 028
16 447
14 580

Inntekter under departementene

25 276
15 024
10 252

Overføring fra Norges Bank

0
0
0

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0
0
0

Sum andre inntekter

25 276
15 024
10 252

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

162 400
97 552
64 848

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

227 740
110 444
117 296

Aksjeutbytte fra Statoil

13 887
13 887
0

Sum petroleumsinntekter

404 027
221 882
182 145

Tilbakebetalinger

155 375
118 107
37 269

Statens pensjonsfond utland
120 247
0
120 247

Sum inntekter

1 538 283
803 883
734 399

Bevilgningsregnskapet for 1. halvår 2011 og 2012

Mill. kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Driftsutgifter

Nybygg,

anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

2011
2012
2011
2012
2011
2012

2011

2012
2011

2012

Det kongelige hus

138
144
13
13
0
0
125
131
0
0

Regjering

143
162
143
162
0
0
0
0
0
0

Stortinget og underliggende institusjoner

701
739
613
620
12
39
77
79
0
0

Høyesterett

38
40
38
40
0
0
0
0
0
0

Utenriksdepartementet

13 209
13 562
1 583
1 603
17
9
10 852
11 163
757
788

Kunnskapsdepartementet
26 845
24 559
1 541
1 370
4
16
22 301
23 173
3 000
3 000

Kultur- og departementet

5 592
5 281
726
758
8
11
4 858
4 512
0
0

Justis-og beredskapsdep.

13 204
13 295
12 025
12 090
97
113
1 081
1 092
0
0

Kommunal- og regionaldepartementet

80 727
87 018
151
159
0
8
80 576
86 851
0
0

Arbeidsdepartementet
24 192
27 703
10 619
10 933
424
101
5 455
5 792
7 694
10 877

Helse- og omsorgsdepartementet
56 175
68 357
1 787
1 928
5
16
54 383
66 413
0
0

Barne-likestilling og inkluderingsdepartementet

15 287
15 951
3 292
3 236
9
10
11 986
12 706
0
0

Nærings- og handelsdepartementet

2 984
15 105
846
820
4
2
2 134
2 141
0
12 142

Fiskeri-og kystdepartementet

2 127
2 205
1 590
1 598
219
285
318
322
0
0

Landbruks- og matdepartementet

12 393
13 041
736
748
2
13
11 655
12 280
0
0

Samferdselsdepartementet

12 728
14 537
6 509
6 849
3 783
4 777
2 436
2 911
0
0

Miljøverndepartementet

1 932
1 942
1 064
1 104
121
136
747
702
0
0

Fornyings- og administrasjons- og kirkedepartementet
2 960
3 016
1 971
2 042
264
380
725
593
0
0

Finansdepartementet

71 419
23 320
4 143
4 143
144
97
20 982
19 061
46 150
0

Forsvarsdepartementet

17 930
20 837
15 390
16 825
2 271
3 713
269
298
0
0

Olje- og energidepartementet

3 345
3 452
801
901
9
2
2 535
2 550
0
0

Ymse utgifter

60
41
60
41
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

49 833
47 222
300
312
67
79
5 484
5 554
43 982
41 277

Statlig petroleumsvirksomhet

10 192
12 321
1
0
10 191
12 321
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

593
780
-651
-400
1 244
1 180
0
0
0
0

Folketrygden

160 155
169 689
0
0
0
0
160 155
169 689
0
0

Statens pensjonsfond utland

66 252
109 091
0
0
0
0
66 252
109 091
0
0

Sum utgifter

651 155
693 410
65 292
67 915
18 895
23 307
465 384
537 105
101 583
65 083

Lånetransaksjoner

Regnskap 2011
Budsjettets stilling 2012
Endringer i pst.
Regnskap 1. halvår 2011
Regnskap 1. halvår 2012
End- ringer i pst.

1 Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra

Statens pensjonsfond utland

1 223 525
1 262 660
3,2
630 392
685 777
11,6

2 Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld)

1 302 925
1 356 836
4,1
549 572
628 327
11,0

Driftsutgifter

139 589
150 053
7,5
65 292
67 915
8,2

Nybygg, anlegg mv.

47 153
55 466
17,6
18 895
23 307
-4,0

Overføringer til andre

765 379
799 627
4,5
399 132
428 013
6,1

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

350 957
351 691
0,3
66 252
109 091
70,5

3 Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra

Statens pensjonsfond utland (1-2)

-79 399
-94 176
-
80 820
57 450
-

4 Overføring fra Statens pensjonsfond utland

84 158
120 247
-
0
0
-

5 Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

4 758
26 071
-
80 820
57 450
-

Mill. kroner

Inntekter

Samlede

inntekter

Salgsinntekter

Inntekter i forbindelse med nybygg/anlegg

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbake- betalinger

2011
2012
2011
2012
2011
2012
2011
2012
2011
2012

Skatt på formue og inntekt

138 527
144 419
0
0
0
0
138 527
144 419
0
0

Arbeidsgiveravgift og folketrygdavgift

119 453
126 566
0
0
0
0
119 453
126 566
0
0

Tollinntekter
1 104
1 326
0
0
0
0
1 104
1 326
0
0

Merverdiavgift

103 791
107 988
0
0
0
0
103 791
107 988
0
0

Avgifter på alkohol
5 765
5 713
0
0
0
0
5 765
5 713
0
0

Avgifter på tobakk
3 768
3 664
0
0
0
0
3 768
3 664
0
0

Avgifter på motorvogner
20 212
20 946
0
0
0
0
20 212
20 946
0
0

Andre avgifter

21 804
21 363
0
0
0
0
21 804
21 363
0
0

Sum skatter og avgifter

414 424
431 985
0
0
0
0
414 424
431 985
0
0

Renter av statens forretningsdrift

-6
-6
0
0
0
0
-6
-6
0
0

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

705
445
0
0
493
426
212
19
0
0

Sum inntekter av statens forretningsdrift

699
439
0
0
493
426
205
12
0
0

Renter fra statsbankene

4 046
3852
0
0
0
0
4 046
3 852
0
0

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

5847
5 073
0
0
0
0
5 847
5 073
0
0

Aksjeutbytte ekskl. Statoil

4226
7 523
0
0
0
0
4 226
7 523
0
0

Renteinntekter og utbytte (ekskl statens forretningsdrift og Statoil)

14 119
16 447
0
0
0
0
14 119
16 447
0
0

Inntekter under departe- mentene

21 470
15 024
10 112
10 862
100
130
11 259
4 032
0
0

Overføring fra Norges Bank

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Tilbakeføring av midler fra

Statens banksikringsfond

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Sum andre inntekter

21 470
15 024
10 112
10 862
100
130
11 259
4 032
0
0

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

77 825
97 552
66 419
84 370
8 159
9 923
3 248
3 259
0
0

Skatt og avgift på utvinning av

petroleum

88 503
110 444
0
0
0
0
88 503
110 444
0
0

Aksjeutbytte fra Statoil

13 352
13 887
0
0
0
0
13 352
13 887
0
0

Sum petroleumsinntekter

179 680
179 680
66 419
84 370
8 159
9 923
105 103
105 103
0
0

Tilbakebetalinger

46 010
118 107
0
0
0
0
0
0
46 010
118 107

Statens pensjonsfond utland

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Sum inntekter

676 402
803 883
76 531
95 232
8 752
10 480
545 110
580 065
46 010
118 107

Lånetransaksjoner

Regnskap 2011
Budsjettets stilling 2012
Endringer i pst.
Regnskap 1. halvår 2011
Regnskap 1. halvår 2012
End- ringer i pst.

6 Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

151 683
108 179
-28,7
101 583
65 083
74,0

Utlån m.v. til statsbankene

78 376
80 777
3,1
43 982
41 272
5,1

Gjeldsavdrag

46 150
0
-
46 150
0
-

Andre utlån, aksjetegning mv.

27 157
27 402
0,9
11 451
23 812
-30,8

7 Tilbakebetalinger mv.

83 301
155 375
86,5
46 010
118 017
23,4

8 Utlån mv. netto (6-7)

68 382
-47 196
-169,0
55 573
-53 023
163,3

9 Samlet finansieringsbehov dekket av kontantbeholdning og lån(8-5) ¹⁾

63 624
-73 268
-
-25 247
-110 473
-

10 Statslånemidler

63 624
0
-
0
0
-

11 Endring i diverse beholdninger

0
-73268
-
-25 247
-110 473
-

¹ Inkluderer ikke finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten

Vedlegg 3
Virksomheter med særskilte fullmakter (nettobudsjetterte forvaltningsorganer)

Finansdepartementet har i samråd med berørte departementer etablert prosedyrer for innrapportering av standardiserte nøkkeltall for nettobudsjetterte virksomheter, jf. omtale i Gul bok 2010, kapittel 9.3. Tabellene 3.1 til 3.3 oppsummerer tall som Finansdepartementet har mottatt fra de berørte departementene. Tabell 3.4 gir en oversikt over aktuelle departementer og tilhørende nettobudsjetterte virksomheter. De enkelte departementene gir i sine fagproposisjoner et mer detaljert tallgrunnlag for sine nettobudsjetterte virksomheter.

Tabellene er en ren oppsummering av tall for enkeltvirksomheter, og det er ikke foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene. Som følge av dette vil for eksempel bevilgninger til Norges Forskningsråd som viderefordeles til øvrige nettobudsjetterte virksomheter, framkomme som inntekter fra statlige bevilgninger to ganger i den aggregerte fremstillingen. Videre vil bevilgninger og tildelinger som de nettobudsjetterte virksomhetene mottar fra andre departementer eller statlige virksomheter, og som ikke tilflyter virksomheten direkte over den statlige nettobevilgning (post 50-59), framkomme som inntekter fra statlige bevilgninger i tabellene 3.1 og 3.2 nedenfor. Tallene for 2009 og 2010 er noe endret fra presentasjonen i Gul bok 2012. Dette skyldes tekniske tilpasninger og omgrupperinger hos enkelte av virksomhetene. Justeringene innebærer ikke nettoendringer i tallmaterialet.

Utgifter og inntekter fordelt etter art¹

Mill. kroner

2009

2010

2011

2012

1. Utgifter

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

19 356

19 420

21 712

22 307

Varer og tjenester

11 553

13 112

11 982

12 435

Sum driftsutgifter

30 909

32 532

33 694

34 742

Investeringsutgifter

Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 481

1 697

1 478

1 621

Sum investeringsutgifter

1 481

1 697

1 478

1 621

Overføringer fra virksomheten²

Utbetalinger til andre statlige regnskaper

5 213

5 645

5 147

7 263

Andre utbetalinger

2 009

2 018

2 885

844

Sum overføringsutgifter

7 223

7 663

8 031

8 108

Finansielle aktiviteter

Kjøp av aksjer og andeler

10

24

1

0

Andre finansielle utgifter

11

9

4

1

Sum finansielle utgifter

21

32

5

1

Sum utgifter

39 634

41 924

43 208

44 471

2. Inntekter

Driftsinntekter

Inntekter fra salg av varer og tjenester

3 269

2 951

3 505

3 375

Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser

37

31

23

18

Refusjoner

465

619

604

470

Andre driftsinntekter

2 073

2 273

2 713

2 491

Sum driftsinntekter

5 844

5 873

6 845

6 354

Investeringsinntekter

Salg av varige driftsmidler

15

21

78

77

Sum investeringsinntekter

15

21

78

77

Overføringer til virksomheten

Inntekter fra statlige bevilgninger³

33 795

36 017

37 579

38 312

Andre innbetalinger

505

820

287

336

Sum overføringsinntekter

34 300

36 837

37 866

38 648

Finansielle aktiviteter

Innbetalinger ved salg av aksjer og andeler

3

69

0

0

Andre finansielle innbetalinger

6

4

216

169

Sum finansielle inntekter

9

72

216

169

Sum inntekter

40 168

42 803

45 005

45 247

3. Netto endring i kontantbeholdningen (2-1)⁴

535

879

1 797

776

1 Tabell 3.1 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede brutto utgifter og inntekter fordelt etter art for årene 2009, 2010 og 2011, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2012. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen oppstilling av brutto utgifter og inntekter på en standard mal.

2 Overføringer fra Norges Forskningsråd (NFR) utgjør den vesentligste delen av overføringsutgiftene, med samlede overføringer på henholdsvis 6,4 mrd. kroner, 6,6 mrd. kroner og 6,8 mrd. kroner i årene 2009, 2010 og 2011, og estimerte utbetalinger i 2012 på om lag 6,9 mdr. kroner. Budsjettall for overføringer fra NFR er i 2012 ikke spesifisert på henholdsvis utbetalinger til andre statlige regnskaper og andre utbetalinger.

3 Inntekter fra statlige bevilgninger omfatter blant annet bevilgninger fra overordnet fagdepartement, bevilgninger fra andre departementer, bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer og tildelinger fra NFR. Det vises til innledende kommentarer til tabellene, hvor det framgår at det ikke er foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene i oppstillingen.

4 Netto endring i kontantbeholdningen i tabell 3.1, beregnet ut fra sum inntekter med fradrag av sum utgifter, tilsvarer endringen i kontantbeholdningen mellom årene i tabell 3.3.

Kilde: Finansdepartementet

Inntekter etter inntektskilde¹

Mill. kroner

2009

2010

2011

2012

Inntektskilde

Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget

Bevilgninger fra fagdepartementet

26 606

27 452

29 266

29 486

Bevilgninger fra andre departement

4 253

4 680

4 614

5 362

Bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer

565

799

1 033

928

Tildelinger fra Norges forskningsråd

2 403

2 430

2 439

2 699

Sum bevilgninger

33 827

35 362

37 352

38 475

Offentlige og private bidrag

Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner

261

136

166

155

Bidrag fra private

1 258

1 414

1 965

1 895

Tildelinger fra internasjonale organisasjoner

186

284

482

482

Sum bidrag

1 705

1 834

2 613

2 532

Oppdragsinntekter m.v.

Oppdrag fra statlige virksomheter

952

997

985

1 040

Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter

121

118

78

160

Oppdrag fra private

450

445

409

629

Andre inntekter

3 113

4 048

3 567

2 412

Sum oppdragsinntekter m.v.

4 637

5 607

5 040

4 241

Sum inntekter

40 168

42 803

45 005

45 247

1 Tabell 3.2 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede inntekter spesifisert etter inntektskilde for årene 2009, 2010 og 2011, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2012. Sum inntekter i tabell 3.2 skal samsvare med summen av inntekter i tabell 3.1, og gir supplerende informasjon om hva som er kilden til inntektene. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen spesifikasjon av inntektskilder på en standard mal.

Kilde: Finansdepartementet

Forholdet mellom kontantbeholdning, påløpte kostnader og avsetninger pr. 31.12¹

Mill. kroner

2009

2010

2011

Endring 2010-2011

Kontantbeholdning

Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank²

9 971

10 755

12 157

1 402

Beholdning på andre bankkonti

334

389

851

462

Andre kontantbeholdninger

33

72

5

-67

Sum kontanter og kontantekvivalenter

10 337

11 216

13 013

1 797

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår³

Feriepenger m.v.

1 696

1 772

1 861

88

Skattetrekk og offentlige avgifter

1 513

1 720

1 661

-59

Gjeld til leverandører

2 202

2 226

2 375

148

Gjeld til oppdragsgivere

-124

-129

-125

4

Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår

14

245

259

14

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

5 300

5 835

6 030

196

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i fremtidige budsjettår

Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd

458

381

423

42

Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

693

215

493

278

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

848

1 110

1 160

50

Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål⁴

1 269

1 715

2 254

539

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer

285

375

487

113

Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

3 553

3 796

4 818

1 021

Andre avsetninger

Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål

987

1 079

1 552

473

Fri virksomhetskapital

619

544

645

100

Sum andre avsetninger

1 606

1 623

2 196

573

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler⁵

-212

-134

-83

51

Annen langsiktig gjeld

90

96

52

-44

Sum langsiktig gjeld

-122

-38

-31

7

Sum netto gjeld og forpliktelser

10 337

11 216

13 013

1 797

1 Tabell 3.3 viser samlet kontantbeholdning i nettobudsjetterte virksomheter ved utgangen av 2009, 2010 og 2011, og endringen i kontantbeholdningen mellom årene. Tabellen spesifiserer også de formål som kontantbeholdningen er bundet opp i. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egne balanseoppstillinger basert på en standard mal.

2 Samlet bankbeholdning til nettobudsjetterte virksomheter på oppgjørskonto i Norges Bank tilsvarer beholdning bokført i kapitalregnskapets kontogruppe 82, eksklusiv Sametinget (konto 821502) som ikke omfattes av dette sammendraget.

3 Postene på eiendelssiden av balansen er i oppstillingen ikke spesifisert hver for seg, men er tatt med i de relaterte postene på gjeldssiden av balansen. Tallene i tabellen er derfor nettotall, og gruppen avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår, inneholder for eksempel også fordringer og andre omløpsmidler.

4 Forskningsprogram under behandling i NFR utgjør en betydelig del av denne avsetningen, med henholdsvis 973 mill. kroner, 1 262 mill. kroner og 1 514 mill. kroner for årene 2009, 2010 og 2011.

5 Negative tall for netto langsiktig forpliktelse knytter seg hovedsakelig til anleggsmidler eiet via fond i Universitet i Oslo og anleggsmidler i NFR.

Kilde: Finansdepartementet

Oversikt over nettobudsjetterte virksomheter

Overordnet departement/virksomheter

Antall

Kunnskapsdepartementet

Norges forskningsråd

1

Universiteter

8

Vitenskapelige høyskoler

6

Kunsthøyskoler

2

Statlige høyskoler

21

SIU, Senter for internasjonalisering av høyere utdanning

1

Meteorologisk institutt

1

NOVA, Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring

1

NUPI, Norsk utenrikspolitisk institutt

1

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond

1

Arbeidsdepartementet

Statens arbeidsmiljøinstitutt

1

Barne- og likestillings- og inkluderingsdepartementet

Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO)

1

Forbrukerrådet

1

Statens institutt for forbruksforskning (SIFO)

1

Nærings- og handelsdepartementet

Norsk romsenter

1

Landbruks- og matdepartementet

Bioforsk

1

Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning (NILF)

1

Norsk institutt for skog og landskap

1

Veterinærinstituttet

1

Forsvarsdepartementet

Forsvarets forskningsinstitutt (FFI)

1

Sum virksomheter

53

Kilde: Finansdepartementet

Fotnoter

1)

Egenmeldt og legemeldt sykefravær for arbeidstakere, målt som tapte dagsverk i pst. av avtalte dagsverk.