Meld. St. 4

(2020–2021)
Melding til Stortinget

Regulering av pensjoner i 2020 og pensjonisters inntektsforhold

Tilråding fra Arbeids- og sosialdepartementet 9. oktober 2020, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Innledning

Arbeids- og sosialdepartementet legger med dette frem melding om regulering av pensjoner i 2020 og pensjonisters inntektsforhold.

Budsjettering av utgifter til pensjoner og ytelser som reguleres med grunnbeløpet (G) ble endret fra og med statsbudsjettet for 2016. Anslått effekt av neste års regulering av pensjoner, basert på anslaget for lønnsvekst i statsbudsjettet, budsjetteres på de relevante poster på Arbeids- og sosialdepartementets budsjett direkte og som en del av den ordinære budsjettprosessen, jf. Prop. 1 S fra Arbeids- og sosialdepartementet. Ved behov vil de relevante budsjettpostene korrigeres i forbindelse med behandlingen av revidert nasjonalbudsjett. Som følge av koronapandemien ble årets trygdeoppgjør utsatt til etter hovedtariffoppgjøret i frontfaget. Justerte budsjettanslag som følge av oppgjøret er hensyntatt i regjeringens forslag i Prop. 142 S (2019–2020).

Det skal gjennomføres drøftinger med pensjonistenes, de funksjonshemmedes og arbeidstakernes organisasjoner om tallgrunnlaget for reguleringen. Drøftingene gjennomføres i møter umiddelbart etter at revidert nasjonalbudsjett er lagt frem. Som følge av koronapandemien ble årets trygdeoppgjør utsatt, og møtene ble avholdt 1. og 2. september 2020.

I punkt 2 gjøres det nærmere rede for reguleringen av pensjoner mv. i 2020, og i punkt 3 omtales faktorer som påvirker utviklingen i pensjonistenes realinntekt og kjøpekraft. I punkt 4 redegjøres det for utviklingen i samlet realinntekt blant den eldre befolkningen. Protokoller fra drøftingsmøtene, tabeller over den historiske utviklingen av pensjonene og statistiske opplysninger m.m. følger som vedlegg 1–6.

2 Regulering av pensjoner mv. i 2020

2.1 Innledning

Dagens regler for regulering av alderspensjon ble innført fra 2011 som en del av pensjonsreformen. Alderspensjon under utbetaling reguleres med lønnsveksten og fratrekkes deretter en fast faktor på 0,75 pst. Andre pensjoner som offentlig tjenestepensjon og privat og offentlig AFP reguleres tilsvarende. Satsene for minste pensjonsnivå og garantipensjon blir regulert med lønnsveksten og deretter justert for effekten av levealdersjusteringen. Uføretrygd reguleres med lønnsveksten.

Til grunn for den årlige reguleringen ligger forventet lønnsvekst i reguleringsåret, justert for eventuelle avvik mellom forventet og faktisk lønnsvekst de siste to årene. Forventet lønnsvekst i reguleringsåret settes lik anslaget for gjennomsnittlig årslønnsvekst i revidert nasjonalbudsjett. Faktisk lønnsvekst de siste to år settes til årslønnsvekst for lønnstakere under ett, som går fram av de årlige rapportene «Grunnlaget for inntektsoppgjørene» fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene (TBU).

Det vises til forskrift 6. mai 2011 nr. 465 om beregning av lønnsveksten som skal benyttes ved regulering av grunnbeløpet og alderspensjon i folketrygden. Forskriften følger som vedlegg 1.

2.2 Regulering fra 1. mai 2020

Ved den årlige reguleringen skal en som nevnt legge til grunn forventet lønnsvekst i reguleringsåret og justere for eventuelle avvik mellom forventet og faktisk lønnsvekst de siste to årene.

Som følge av koronapandemien ble årets tariffoppgjør utsatt til høsten. Hovedtariffoppgjøret i frontfaget (Industrioverenskomsten) gikk til mekling. Meklingen ble avsluttet 21. august 2020, da partene aksepterte riksmeklerens forslag. I forbindelse med oppgjøret anslo NHO, i forståelse med LO, årslønnsveksten i industrien samlet i NHO-området til 1,7 pst. i 2020. Årslønnsveksten i 2020 ble i Revidert nasjonalbudsjett 2020 anslått til 1,5 pst. Som følge av utsettelsen av tariffoppgjørene og meklingsresultatet i frontfaget ble det besluttet at en i 2020 fraviker regelen om å benytte anslaget på årslønnsvekst fra revidert nasjonalbudsjett. Det ble dermed fastsatt i forskrift 4. september 2020 nr. 1718 at det skal legges til grunn en lønnsvekst på 1,7 pst. ved reguleringen i 2020.

Ved reguleringen i 2019 ble det lagt til grunn en forventet lønnsvekst på 3,2 pst. i 2019. Faktisk lønnsvekst for 2019 ble i TBU-rapporten 2020 anslått til 3,5 pst. Det foreligger dermed et positivt avvik ett år tilbake i tid på 0,3 pst. som det skal tas hensyn til. Ved reguleringen i 2019 ble det videre lagt til grunn en faktisk lønnsvekst på 2,8 pst. i 2018. Anslaget for 2018 er i TBU-rapporten i 2020 uendret. Det foreligger ikke avvik to år tilbake i tid.

Dette gir en vekst i alderspensjon under utbetaling på 0,74 pst., og det gjennomsnittlige grunnbeløpet økte fra 98 866 kroner i 2019 til 100 853 kroner i 2020. Nytt grunnbeløp fra 1. mai er 101 351 kroner. Det vises til boks 2.1.

Forskrift om grunnbeløp, reguleringsfaktorer, satser for minste pensjonsnivå og satser for garantipensjon i folketrygden fra 1. mai 2020 og virkningstidspunkt for regulering av kravet til minsteinntekt for rett til ytelser etter folketrygdloven kapitlene 4, 8, 9 og 14, ble fastsatt ved kongelig resolusjon 4. september 2020. Denne forskriften følger som vedlegg 2.

Alderspensjonens minstenivå ytes til personer med ingen eller lav pensjonsopptjening. Minstenivået avhenger av vedkommendes sivilstatus og eventuell ektefelles pensjons- og inntektsforhold og ytes etter fem ulike satser etter folketrygdloven kapittel 19. Etter folketrygdloven kapittel 20 (ny alderspensjon) ytes det garantipensjon etter høy og ordinær sats. Nye minstesatser fra 1. mai 2020 fremkommer av boks 2.2.

Boks 2.3 viser et eksempel på månedlig alderspensjon for gifte personer med pensjon over minste pensjonsnivå, og boks 2.4 viser et eksempel på alderspensjon for enslige personer med minste pensjonsnivå.

2.3 Drøftinger med organisasjonene

Tallgrunnlaget for beregning av lønnsveksten som benyttes ved regulering av grunnbeløpet og pensjoner, skal gjennomgås og drøftes med pensjonistenes, de funksjonshemmedes og arbeidstakernes organisasjoner før samlet lønnsvekst fastsettes. Dette følger av forskrift 6. mai 2011 nr. 465 om beregning av lønnsveksten som skal benyttes ved regulering av grunnbeløpet og alderspensjon i folketrygden § 4.

Drøftingsordningen er ytterligere formalisert i avtale av 28. november 2014 mellom regjeringen og pensjonistenes, de funksjonshemmedes og arbeidstakernes organisasjoner om regulering av folketrygdens grunnbeløp og pensjoner. Avtalen regulerer formålet med drøftingene, hvilke organisasjoner som skal representeres på møtene, antall møtedeltagere fra hver organisasjon og gjennomføringen av møtene. Det vises til vedlegg 3.

Det følger av avtalen at formålet med drøftingene, så langt det er mulig, er å sikre en felles forståelse mellom partene om forutsetningene som skal legges til grunn for reguleringen. Partene skal også vurdere om det foreligger særlige forhold som har påvirket lønnsutviklingen for enkeltgrupper, og om effekten av dette skal holdes utenfor ved fastsettingen av lønnsveksten.

Etter at tallgrunnlaget er drøftet med organisasjonene, fastsetter Kongen, med hjemmel i folketrygdloven §§ 1-4, 4-4, 19-14 og 20-18, reguleringsfaktorer og satser for minste pensjonsnivå.

Pensjonistforbundet (SAKO-samarbeidet[1] ), Seniorsaken, Forsvarets seniorforbund, Landsforbundet for offentlige pensjonister, Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon, Samarbeidsforumet av Funksjonshemmedes organisasjoner, Landsorganisasjonen i Norge (LO), Unio, Yrkesorganisasjonens Sentralforbund (YS) og Akademikerne deltar i drøftingsmøtene. Finansdepartementet er også representert. Arbeids- og sosialministeren leder møtene.

I forkant av selve drøftingsmøtene ble det 19. august 2020 avholdt et digitalt møte mellom organisasjonene og Arbeids- og sosialdepartementet hvor rapporten «Grunnlaget for inntektsoppgjørene 2020» fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene ble gjennomgått. Protokollen fra møtet følger som vedlegg 4.

Drøftingsmøtene ble gjennomført 1. og 2. september 2020. Som følge av koronapandemien ble møtene gjennomført digitalt. Det ble slått fast at anslaget for lønnsvekst i 2019 i revidert nasjonalbudsjett er 3,2 pst. Det ble også konstatert at faktisk lønnsvekst for 2019 er beregnet til 3,5 pst., slik at det foreligger et positivt avvik på 0,3 pst. et år tilbake i tid som skal hensyntas, og at faktisk lønnsvekst for 2018 fortsatt er beregnet til 2,8 pst., slik at ikke foreligger avvik to år tilbake i tid. Det forelå ikke «særlige forhold» som skulle hensyntas ved beregningen av lønnsveksten.

Organisasjonene krevde at Regjeringen legger frem trygdeoppgjøret til reell behandling i Stortinget før sommeren. Organisasjonene uttrykte misnøye med at regjeringen ikke imøtekom kravet om å legge om reguleringen, se vedlegg 5. Forsvarets seniorforbund og Senior Norge hadde protokolltilførsler. For øvrig hadde LO, Unio og FFO en felles protokolltilførsel, og YS og Akademikerne hver sin protokolltilførsel. Regjeringen viser til at det er bred enighet om prinsippet om regulering av løpende pensjoner under utbetaling, og at det er nedsatt et offentlig utvalg, Pensjonsutvalget, som blant annet skal se på den praktiske gjennomføringen av reguleringen, se avsnitt 2.4. Utviklingen i pensjonisters realinntekt er nærmere omtalt i kapittel 3.

Pensjonistforbundet og Samarbeidsforumet av Funksjonshemmedes organisasjoner samt LOP avsto fra å undertegne protokollen.

2.4 Evaluering av pensjonsreformen

Prinsippet om regulering av pensjon under utbetaling med et gjennomsnitt av lønns- og prisveksten var en del av det brede pensjonsforliket i 2005. Reguleringen er konkretisert til regulering med lønnsveksten fratrukket en fast faktor, jf. Ot.prp. nr. 37 (2008–2009). I proposisjonen ble det vist til at ved å benytte lønnsveksten fratrukket en fast faktor, inngår verken prisvekst eller lønnsvekst ved fastsetting av delingstallene. Man sikrer dermed klare og objektive rammer for fastsetting av delingstallene, og unngår eventuelle problemer som kunne oppstå dersom anslagene skulle avvike fra faktisk utvikling. Fordelene ved å regulere pensjon under utbetaling med lønnsveksten fratrukket en fast faktor er redegjort for i Meld. St. 7 (2016–2017), og kan oppsummeres med systemfordeler, at utviklingen i pensjonistenes inntekter er stabil i forhold til de yrkesaktives inntekter og at pensjonsutgiftene står i forhold til verdiskapingen i samfunnet.

Regjeringen oppnevnte 12. juni 2020 et utvalg som skal evaluere pensjonsreformen. Utvalget skal evaluere om de langsiktige målene i reformen vil kunne nås, og se på mulige justeringer for å sikre pensjonssystemets økonomiske og sosiale bærekraft.

Utvalget skal videre vurdere den praktiske gjennomføringen av regulering av pensjoner under utbetaling, og eventuelt komme med alternative forslag til reguleringsregler som ikke svekker bærekraften i pensjonssystemet.

Utvalget skal legge fram sin utredning med tilrådinger for Arbeids- og sosialdepartementet innen 1. mars 2022.

Boks 2.1 Beregning av vekst i alderspensjon fra 1. mai 2020

Samlet prosentvis årslønnsvekst i 2020:

Den samlede prosentvise årslønnsveksten (sl) som skal benyttes ved reguleringen skal beregnes etter følgende formel:

sl = ((1 + a1/100) x (1 + a2/100) x (1 + f/100) - 1)) x 100

Faktorene a1 og a2 er avviket i prosentpoeng mellom forventet og faktisk lønnsøkning ett og to år tilbake i tid, noe som i 2020 vil si 0,3 prosentpoeng for 2019 og 0,0 prosentpoeng for 2018. Faktoren f er forventet lønnsvekst i 2020, anslått til 1,7 pst.

((1 + 0,3/100) x (1 + 0,0/100) x (1 + 1,7/100) - 1) x 100 = 2,01 pst.

Samlet årlig lønnsvekst i 2020 (vekst i gjennomsnittlig G) ble på denne bakgrunn beregnet til 2,01 pst.

Vekst i grunnbeløp fra 1. mai 2020:

Nytt grunnbeløp fra 1. mai fastsettes slik at den prosentvise veksten i det gjennomsnittlige grunnbeløpet fra 2019 til 2020 blir lik den samlede årslønnsveksten.

((99 858 x 4) + (101 351 x 8))/12 = 100 853

Grunnbeløpet øker fra 99 858 kroner til 101 351 kroner.

Vekst i grunnbeløpet fra 1. mai er 1,50 pst.

Vekst i alderspensjonen under utbetaling fra 1. mai 2020:

Alderspensjonen oppreguleres med lønnsvekst og fratrekkes deretter 0,75 pst.

(1 + 1,50/100) x (1 - 0,75/100) - 1 = 0,74 pst.

Reguleringsfaktoren etter folketrygdloven § 19-14 andre ledd og § 20-18 andre ledd fra 1. mai 2018 er dermed 0,74 pst.

Boks 2.2 Beregning av vekst i minste pensjonsnivå fra 1. mai 2020

Vekst i minste pensjonsnivå fra 1. mai 2020:

Satsene for minste pensjonsnivå reguleres med lønnsveksten på 1,5 pst. og justeres deretter for effekten av levealdersjusteringen for 67-åringer i reguleringsåret. Effekten beregnes som forholdet mellom forholdstallet for 67-åringer i året før reguleringsåret og forholdstallet for 67-åringer i reguleringsåret, det vil si 1,042/1,049 i 2020.

Eksempel ordinær sats:

(181 908 x (1 + 1,5/100)) x (1,049/1,055) = 183 587

Ordinær sats øker fra 181 908 kroner til 183 587 kroner.

Vekst i minstesatsene fra 1. mai er 0,92 pst.

Minste pensjonsnivå fra 1. mai. 2020, kroner

1. sept 2017

1. mai 2018

1. mai 2019

1. sept 2019

1. mai 2020

Lav sats (ektefelle har pensjon)

149 225

153 514

157 171

157 171

158 621

Ordinær sats (ektefellen har uføretrygd eller årlig inntekt over 2 G)

172 711

177 675

181 908

181 908

183 587

Høy sats (pensjonist med ektefelle med inntekt under 2 G og som ikke har pensjon eller trygd)

181 744

186 968

191 422

191 422

193 188

Særskilt sats (enslig pensjonist)

188 766

194 192

198 818

202 818

204 690

Særskilt sats (forsørger ektefelle over 60 år og fyller vilkårene for rett til ektefelletillegg)

282 891

291 022

297 955

297 955

300 704

Garantipensjon fra 1. mai. 2020, kroner

1. mai 2018

1. mai 2019

1. mai 2020

Ordinær sats (ektefellen har uføretrygd, alderspensjon eller AFP eller årlig inntekt over 2 G)

172 002

176 099

177 724

Høy sats (enslig pensjonist og pensjonist med ektefelle med inntekt under 2 G og som ikke har pensjon eller trygd)

185 939

190 368

192 125

Boks 2.3 Alderspensjon for gift person med pensjon over minste pensjonsnivå. Eksempel

Månedlig pensjon frem til 1. mai 2020

Grunnpensjon

99 858 x 0,90/12

7 489 kroner

Tilleggspensjon

12 788 kroner

Sum

20 277 kroner

Månedlig pensjon fra 1. mai 2020

Reguleringsfaktoren for alderspensjon under utbetaling ble fastsatt til 0,74 pst., jf. forskrift 4. september 2020 nr. 1719 om grunnbeløp, reguleringsfaktorer, satser for minste pensjonsnivå og satser for garantipensjon fra 1. mai 2020 og virkningstidspunkt for regulering av kravet til minsteinntekter for rett til ytelser etter folketrygdloven kapitlene 4, 8, 9 og 14.

Grunnpensjon

7 489 x (1+0,74/100)

7 544 kroner

Tilleggspensjon

12 788 x (1+0,74/100)

12 883 kroner

Sum

20 427 kroner

Boks 2.4 Alderspensjon for enslig person med minste pensjonsnivå. Eksempel

Månedlig pensjon frem til 1. mai 2020

Minste pensjonsnivå særskilt sats enslig utgjør 202 818 kroner.

Grunnpensjon

99 858 x 1,00/12

8 322 kroner

Tilleggspensjon

5 217 kroner

Pensjonstillegg

3 078 kroner

Minstenivåtillegg

285 kroner

Sum

16 902 kroner

Månedlig pensjon fra 1. mai 2020

Reguleringsfaktoren for alderspensjon for enslig person med minstenivå ble fastsatt til 0,74 pst., og minste pensjonsnivå særskilt sats enslig ble fastsatt til 204 690 kroner, jf. forskrift 4. september 2020 nr. 1719 om grunnbeløp, reguleringsfaktorer, satser for minste pensjonsnivå og satser for garantipensjon fra 1. mai 2020 og virkningstidspunkt for regulering av kravet til minsteinntekter for rett til ytelser etter folketrygdloven kapitlene 4, 8, 9 og 14.

Grunnpensjon

8 322 x (1+0,74/100)

8 384 kroner

Tilleggspensjon

5 217 x (1+0,74/100)

5 256 kroner

Pensjonstillegg

3 078 x (1+0,74/100)

3 101 kroner

Minstenivåtillegg

317 kroner

Sum

17 058 kroner

3 Faktorer som påvirker pensjonistenes realinntektsutvikling og kjøpekraft

3.1 Innledning

Gjennom reguleringen av pensjonene bestemmes den nominelle inntektsutviklingen til pensjonistene. Realveksten fremkommer ved å ta hensyn til prisutviklingen. Både den nominelle og den reelle inntektsutviklingen påvirkes også av endringer i pensjonsreglene. Når det også tas hensyn til skatt fremkommer utviklingen i pensjonistenes kjøpekraft.

I dette kapittelet redegjøres det for realvekst i alderspensjon der det bare tas hensyn til konsekvensene for realveksten av reguleringen etter de ordinære reglene, jf. punkt 3.2. I punkt 3.3 gjøres det rede for endringer i skattereglene for pensjonistene. I punkt 3.4 redegjøres det for den samlede virkningen for pensjonistenes kjøpekraft.

3.2 Realvekst i alderspensjon

Etter flere år med høy reallønnsvekst avtok veksten i 2014 og 2015, og i 2016 fikk lønnstakerne en betydelig reallønnsnedgang, se tabell 3.1. Mellom 2017 og 2019 var reallønnsveksten igjen svakt positiv. I Nasjonalbudsjettet 2021 anslås det at reallønnsveksten blir moderat i 2020. I 2021 forventes det en betydelig reallønnsnedgang. Den gjennomsnittlige årlige reallønnsveksten sett under ett anslås å bli 0,6 pst. fra 2012 til 2021.

Tabell 3.1 Utvikling i priser, lønninger og alderspensjon 2012–2021. Prosent

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Gjennomsnitt 2012–2021

Nominell lønnsvekst¹

4,0

3,9

3,1

2,8

1,7

2,3

2,8

3,5

1,7

2,2

2,8

Prisvekst¹

0,8

2,1

2,0

2,1

3,6

1,8

2,7

2,2

1,1

3,5

2,2

Reallønnsvekst

3,2

1,8

1,1

0,7

-1,8

0,5

0,1

1,3

0,6

-1,3

0,6

Realvekst i alderspensjon²

2,4

0,9

0,9

-0,4

-1,8

-0,9

-0,7

0,2

0,1

-2,0

-0,1

¹ Historiske tall 2012–2019. Anslag fra Nasjonalbudsjettet 2021 for 2020–2021

² Realvekst i alderspensjon gjelder alderspensjon utover minstenivået og er justert for avvik mellom anslått og faktisk lønnsvekst i foregående år

Kilde: Statistisk sentralbyrå og Finansdepartementet

Realveksten i alderspensjonen følger lønnsveksten, men med et fratrekk på 0,75 prosent. Som nevnt i kapittel 2 legges anslaget for gjennomsnittlig årslønnsvekst i revidert nasjonalbudsjett til grunn, justert for eventuelle avvik mellom forventet og faktisk lønnsvekst de siste to årene. Samlet lønnsvekst som er lagt til grunn i reguleringen avviker derfor fra den faktiske lønnsveksten, og gjør at det ikke bare er fratrekket på 0,75 prosent som påvirker forskjellen i realveksten i lønninger og pensjoner.

Realveksten i pensjonene var positiv i perioden 2011–2014 og i 2019, men har vært negativ i 2015–2018, når også realveksten i lønningene var svak eller negativ. Det anslås nå svakt positiv realvekst i alderspensjonene i 2020, og en ytterligere nedgang i 2021. Gitt anslagene for 2020 og 2021 er den gjennomsnittlige realveksten i alderspensjon i perioden 2012–2021 anslått til -0,1 pst.

3.3 Endring av skatt i 2020

For 2020 ble det vedtatt lettelser i personbeskatningen, noe som også kommer alderspensjonister til gode. Kringkastingsavgiften ble fjernet fra 1. januar 2020, og NRK ble fra samme tidspunkt finansiert over statsbudsjettet ved å redusere personfradraget i inntektsbeskatningen. Personfradraget ble imidlertid redusert mindre enn det en provenynøytral omlegging skulle tilsi, slik at det netto ble gitt skattelettelser. Videre ble skattefradraget for pensjonister økt sammenlignet med referansesystemet for å opprettholde skattefri minstepensjon etter redusert personfradrag. Maksimalt beløp for det særskilte skattefradraget for pensjonister ble økt fra 30 000 kroner til 32 330 kroner. Innslagspunktet for nedtrapping trinn 1 av skattefradraget økte med anslått vekst i minste pensjonsnivå fra 198 200 kroner til 204 150 kroner, og nedtrappingssatsen i trinn 1 ble økt fra 15,3 til 16,7 pst. I nedtrapping trinn 2 av skattefradraget økte innslagspunktet med anslått vekst i ordinær alderspensjon fra 297 900 kroner til 306 300 kroner, mens nedtrappingssatsen ble videreført uendret på 6,0 pst. Endringene i pensjonsskattefradraget tilsvarte en lettelse på 225 mill. kroner påløpt. I tillegg ble verdsettelsesrabatten i formuesskatten for aksjer og driftsmidler (inkludert næringseiendom) og tilordnet gjeld økt fra 25 pst. til 35 pst. i forbindelse med Prop. 126 L (2019–2020) Endringer i skatteloven (økonomiske tiltak i møte med virusutbruddet). Det ga en lettelse til pensjonister som har oppsparte midler for eksempel i aksjer.

Samlet skattelettelse over perioden 2014–2020 for alderspensjonister er om lag 4,5 mrd. kroner.

3.4 Vekst i utbetalt pensjon for ulike husholdningstyper

Tabell 3.2 viser beregnet vekst i utbetalt pensjon og realvekst før og etter skatt for enslige og ektepar med minsteytelse og for enkelte utvalgte husholdningstyper for 2019, 2020 og 2021. Det er forutsatt at de kun har alderspensjon som inntekt (inkl. tjenestepensjon) og ikke betaler skatt på formue.

Nominell økning i minste pensjonsnivå for 2020 er 2,7 pst. for enslige og 1,4 pst. for ektepar der begge har minsteytelse. At økningen for enslige er høyere, skyldes økt minstepensjon for enslige alderspensjonister fra 1. september 2019. Effekten av at NRK-lisensen avvikles, samtidig som minstepensjonister uten andre inntekter fremdeles ikke må betale skatt, bidrar til ytterligere økt kjøpekraft for minstepensjonister.

Tabell 3.2 inneholder også beregninger for enslige alderspensjonister med en pensjon på henholdsvis 250 000 kroner og 550 000 kroner og for pensjonistektepar med en samlet inntekt på henholdsvis 550 000 kroner og 750 000 kroner. Beregnet realvekst etter skatt i 2020 er 1,8 pst. for enslige med en inntekt på 250 000 kroner og 0,9 pst. for enslige med en inntekt på 550 000 kroner. Ektepar med en samlet inntekt på 550 000 og 750 000 kroner har en beregnet realvekst etter skatt i 2020 på 0,7 pst. Beregnet realvekst etter skatt i 2020 for en enslig ufør med minsteytelse og et ektepar der begge er uføre med minsteytelser, er henholdsvis 1,9 og 1,1 pst.

I 2021 anslås det en nominell vekst i minsteytelsene i alderspensjonen og øvrige alderspensjoner på henholdsvis 1,6 og 1,4 pst. Anslaget for minsteytelsene gjelder minste pensjonsnivå etter gammel opptjeningsmodell. Veksten i uføretrygden anslås til 2,2 pst. Som følge av at det per nå forventes en relativt høy prisvekst på 3,5 pst., anslås det negativ realvekst i 2021. Negativ realvekst forventes også for lønnstakere, som det er anslått at vil få en nominell lønnsvekst på 2,2 pst. Realveksten etter skatt anslås til dels noe mindre negativ enn realveksten før skatt.

Tabell 3.2 Beregnet årlig vekst i pensjon og trygd for utvalgte husholdningstyper¹. Prosent

2019

2020

2021¹

Pensjon/ trygd

Nominell vekst

Realvekst før skatt

Realvekst etter skatt

Nominell vekst

Realvekst før skatt

Realvekst etter skatt

Nominell vekst

Realvekst før skatt

Realvekst etter skatt

Enslig, alderspensjon, minsteytelse

3,2

1,0

1,0

2,7

1,6

3,2

1,6

-1,9

-1,9

Ektepar, alderspensjon, begge minsteytelse

2,5

0,3

0,3

1,4

0,3

1,2

1,6

-1,9

-1,9

Enslig, 250 000 kr

2,4

0,2

0,3

1,2

0,1

1,8

1,4

-2,0

-1,8

Enslig, 550 000 kr

2,4

0,2

0,3

1,2

0,1

0,9

1,4

-2,0

-1,9

Ektepar, 350 000 + 200 000 kr

2,4

0,2

0,3

1,2

0,1

0,7

1,4

-2,0

-2,0

Ektepar, 500 000 + 250 000 kr

2,4

0,2

0,3

1,2

0,1

0,7

1,4

-2,0

-1,9

Enslig ufør, minsteytelse

3,2

1,0

1,3

2,0

0,9

1,9

2,2

-1,3

-1,2

Ektepar ufør, begge minsteytelse

3,2

1,0

1,2

2,0

0,9

1,1

2,2

-1,3

-1,1

¹ Det er forutsatt at husholdningene kun har inntekt i form av pensjon og trygd, kun har standard fradrag og ikke har skattepliktig formue. Sistnevnte innebærer at lettelser i formuesskatten ikke påvirker beregnet realvekst etter skatt.

² I beregningen av realvekst etter skatt for 2020 er det forutsatt at husholdningene betalte NRK-lisens, og effekten av at denne falt bort og at NRK fra 2020 budsjettfinansieres gjennom redusert personfradrag, er medregnet.

³ Beregningene for 2021 er basert på vekstfaktorene som ligger til grunn for statsbudsjettet 2021, jf. Meld. St. 1 (2020–2021) Nasjonalbudsjettet 2021, og regjeringens forslag til skatteregler, jf. Prop. 1 LS (2020–2021) Skatter, avgifter og toll 2021.

Kilde: Finansdepartementet.

4 Inntektsutvikling blant den eldre befolkningen

I dette kapittelet presenteres statistikk som belyser utviklingen i samlet inntekt for den eldre befolkningen i perioden 2008–2018. Tallene i dette kapittelet framgår også i rapporten «Arbeid, pensjon og inntekt i den eldre befolkningen». Rapport fra Pensjonspolitisk arbeidsgruppe 2020.

Mange i aldersgruppen over 62 år står fortsatt i arbeid, og mange kombinerer arbeid med pensjonsuttak. Samtidig er det en gruppe som kun mottar alderspensjon, og en del mottar andre ytelser fra det offentlige. Det er derfor viktig å se på samlet inntekt, og ikke bare alderspensjon fra folketrygden.

Ved utgangen av 2018 var det 1 098 517 personer som var 62 år eller eldre. Figur 4.1 illustrerer sammensetningen av samlet inntekt for alle som var 62 år eller eldre i 2018, fordelt etter alder. Samlet inntekt er stort sett fallende med økt alder. 62-åringene hadde en gjennomsnittlig inntekt på rundt 606 000 kroner, mens tilsvarende nivå for 75-åringene var rundt 397 000 kroner. Skattereglene behandler pensjonsinntekt lempeligere enn yrkesinntekt og dette kombinert med et progressivt skattesystem gjør at inntektsforskjellene mellom aldersgruppene er mindre når vi måler etter skatt. Yrkesinntekt er summen av lønnsinntekter og netto næringsinntekter i løpet av kalenderåret. 62-åringenes inntekt etter skatt utgjorde 71,3 prosent av samlet inntekt før skatt i 2018, mens tilsvarende andel for 75-åringene var 80,5 prosent.

Yrkesinntekten utgjør den viktigste inntektskomponenten frem til fylte 67 år. For 67-åringene utgjør yrkesinntekt og alderspensjon om lag like stor andel av samlet inntekt, rundt 30 prosent hver. Alderspensjon inkluderer kun alderspensjon fra folketrygden. Alderspensjon fra supplerende ordninger inngår i andre overføringer, sammen med blant annet økonomisk sosialhjelp, supplerende stønad og barnetrygd.

Figur 4.1 Sammensetning av inntekt for personer 62–85 år i 2018. Tusen kroner

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Hvis man sammenlikner den eldre befolkningen med den yngre, så ser en at inntektsnivået er høyere blant den yngre delen av befolkningen enn blant den eldre delen, se figur 4.2 som viser median samlet inntekt etter skatt for ulike aldersgrupper i 2018. Median samlet inntekt etter skatt sier noe om hvordan kjøpekraften er for medianen i hver aldersgruppe, det vil si den personen som ligger midt i inntektsfordelingen for den aktuelle aldersgruppen. Mens arbeidsinntekt er hovedinntekten for de som er under 62 år, er pensjon hovedinntekten for de som er 67 år og eldre.

Figur 4.2 Median samlet inntekt etter skatt i 2018. Tusen kroner

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Ved å sammenligne utviklingen i kjøpekraft for den eldre befolkningen med utviklingen for den øvrige befolkningen, får man et bilde av hvordan utviklingen for den eldre befolkningen har vært relativt til andre aldersgrupper. Figur 4.3 viser realveksten i median samlet inntekt etter skatt for utvalgte aldersgrupper i perioden 2008–2018. Den viser at den eldre befolkningen, det vil si personer fra 62 år og oppover, har hatt en sterkere økning i kjøpekraften enn den yngre befolkningen i denne perioden. Den sterke veksten for de eldre skyldes blant annet økt yrkesaktivitet, men spesielt for dem over 66 år er også økt pensjonsopptjening en viktig årsak.

Figur 4.3 Realvekst i median samlet inntekt etter skatt fra 2008 til 2018. Prosent

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Også når vi kun ser på perioden 2013–2018, har realveksten i inntekt for den eldre befolkningen vært høy for mange av aldersgruppene. Aldersgruppen 62–66 hatt den sterkeste veksten i inntekt, se figur 4.4. Dette henger sammen med økt yrkesaktivitet for denne gruppen etter 2011 og at mange i denne aldersgruppen kombinerer arbeid og uttak av pensjon.

Figur 4.4 Realvekst i median samlet inntekt etter skatt fra 2013 til 2018. Prosent

Kilde: Statistisk sentralbyrå

I aldersgruppen 60–61 år er arbeid hovedinntektskilden. Forskjellen mellom realvekst i inntekt før og etter skatt er liten for denne gruppen. For aldersgruppen 62–66 år har realveksten i inntekt før skatt vært veldig høy. Som følge av progressiviteten i skattesystemet, betaler da denne gruppen mer skatt og forskjellen i realveksten før og etter skatt er derfor større. Også den eldste aldersgruppen har hatt vekst i inntekt før skatt. Høyere inntekt før skatt betyr at flere betaler skatt av inntekten og gjennomsnittskatten er høyere. Realveksten i inntekt etter skatt blir da relativt sett noe lavere. Realveksten i inntekt etter skatt vil også være påvirket av skatteendringer i perioden. For aldersgruppen 67–69 år har det i perioden vært en negativ realvekst i samlet inntekt, både før og etter skatt.

Selv om realveksten over perioden 2013–2018 har vært god for mange aldersgrupper, har den årlige veksten vært avtagende. Figur 4.5 viser årlig realvekst i median inntekt etter skatt fra 2013 til 2018. Som det går fram av figuren har den årlige veksten i inntekt etter skatt vært avtagende fra 2013 til 2016. Dette har sammenheng med avtagende lønnsvekst i perioden, som igjen gir lavere årlig regulering av alderspensjon.

Figur 4.5 Årlig realvekst i median samlet inntekt etter skatt. Prosent

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene (TBU) viser i sin rapport for 2019 (NOU 2019: 6) at utviklingen i gjennomsnittlig alderspensjon siden 2011 har vært særlig svak for aldersgruppen 62–66 år. Et flertall av disse har imidlertid hatt yrkesinntekt ved siden av alderspensjonen slik at utviklingen i samlet inntekt for denne gruppen har vært god. De som tar ut alderspensjon før 67 år får imidlertid lavere årlig alderspensjon resten av livet enn om de hadde ventet med uttak til 67 år. Muligheten til å ta ut alderspensjon før 67 år ble innført fra 2011 og det var først årskullene født i 1949 eller senere som fikk mulighet til å ta ut alderspensjon fra 62 år. I aldersgruppen 67–69 år har det derfor vært en gradvis økning i antallet som har hatt mulighet til å ta ut alderspensjon tidlig. Dette gir utslag i særlig lav årlig vekst i gjennomsnittlig alderspensjon for denne gruppen de seneste årene.

SSB-rapporten «Kombinasjon av tidligpensjon og arbeid» (SSB, 2020) har fulgt 1949-kullet og sett på deres utvikling i inntekt og formue i perioden 2012 til 2018. I 2012 kombinerte nesten en av fem 63-åringer yrkesaktivitet med alderspensjon, hvorav flertallet var menn. Rapporten viser at personer som kombinerte yrkesaktivitet og alderspensjon i 2012 i utgangspunktet hadde et betydelig høyere inntektsnivå enn andre, også sammenliknet med yrkesaktive uten alderspensjon i 2012. Denne forskjellen vedvarte frem til 67 års alder, før den stort sett ble utlignet når de aller fleste gikk ut av arbeidslivet og fikk alderspensjon som viktigste inntektskilde. Yrkesinntektene i de to gruppene av yrkesaktive var relativt like i perioden, så forskjellen mellom dem kom i all hovedsak fra uttaket av alderspensjon. Valget mellom å ta ut tidlig alderspensjon ved siden av yrkesaktivitet eller ikke i 2012 ser ikke ut til å ha skapt forskjeller i formuessituasjonen, til tross for at de som har kombinert arbeid og pensjon har hatt et høyere inntektsnivå i den aktuelle perioden.

I sin rapport for 2019 viser TBU at realinntekten for alle husholdningstyper, også husholdningstyper uten eldre, var negativ i 2016. For perioden 2016–2017 har realveksten igjen vært positiv for alle aldersgrupper over 60 år. For perioden 2017–2018 var realveksten marginalt positiv for enkelte aldersgrupper over 60 år, mens den var negativ for aldersgruppen 67–69 år og 70–74 år.

SSB-rapporten «Høy inntektsvekst for eldre» (SSB, 2019) viser også at den eldre befolkningen har hatt god inntektsvekst. I tillegg til å sammenligne inntekten blant den eldre befolkningen på tvers av årskull ser rapporten også på hvordan inntektssammensetningen og samlet inntekt endrer seg med alder for det samme årskullet (1947-kullet). Rapporten viser at median samlet inntekt etter skatt holder seg mer eller mindre rundt 300 000 over hele aldersløpet fra 60–70 år.

Inntektsutviklingen fordelt på grupper med ulikt inntektsnivå er vist i figur 4.6. Figuren viser økningen i kjøpekraft for den eldre befolkningen fordelt på ulike desiler. En desilfordeling for samlet inntekt betyr at populasjonen er delt i 10 intervaller, slik at hvert intervall inneholder like mange personer. Desil 1 referer til de 10 prosentene med lavest inntekt, desil 2 til de 10 prosentene med nest lavest inntekt osv.

Figur 4.6 Realvekst i median samlet inntekt før og etter skatt fra 2008 til 2018 for personer som er 62 år eller eldre fordelt på desiler. Prosent

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Realveksten i inntekt etter skatt har vært høy for alle desiler. Økningen i kjøpekraft har vært sterk blant de 10 prosentene med høyest samlet inntekt. Realinntektsveksten har også vært høy blant de med lavest samlet inntekt. De fire laveste desilene, dvs. de 40 prosentene med lavest samlet inntekt, har hatt en realvekst i median samlet inntekt etter skatt på 20 prosent eller mer i perioden.

At realveksten i samlet inntekt har vært sterkest blant de med høyest samlet inntekt kan fange opp at en del høytlønnede kombinerer full jobb og full pensjon, noe som ikke var mulig i 2008. At realveksten også har vært god for de med lavest samlet inntekt reflekterer trolig økningen i minstepensjonen i perioden. Tall fra TBU 2019 (Tabell 7.5) viser at minste pensjonsnivå, både for ektepar/samboende og for enslige har økt mye i perioden 2008–2018.

Tilråding

Arbeids- og sosialdepartementet

tilrår:

Tilråding fra Arbeids- og sosialdepartementet 9. oktober 2020 om regulering av pensjoner i 2020 og pensjonisters inntektsforhold blir sendt Stortinget.

Vedlegg 1
Forskrift 6. mai 2011 nr. 465

Figur 1.1

Figur 1.2

Vedlegg 2
Forskrift 4. september 2020 nr. 1719

Figur 2.1

Figur 2.2

Vedlegg 3
Avtale mellom regjeringen og organisasjonene av 28. november 2014

Figur 3.1

Figur 3.2

Vedlegg 4
Protokoll fra møte 19. august 2020

Figur 4.1

Figur 4.2

Vedlegg 5
Protokoll fra møtene 1. og 2. september 2020

Figur 5.1

Figur 5.2

Figur 5.3

Figur 5.4

Figur 5.5

Figur 5.6

Figur 5.7

Figur 5.8

Figur 5.9

Figur 5.10

Figur 5.11

Figur 5.12

Figur 5.13

Figur 5.14

Figur 5.15

Vedlegg 6
Tabeller

Tabell 6.1 Oversikt over grunnbeløpet i folketrygden fra 1967. Kroner

Størrelsen på grunnbeløpet

Gjennomsnittlig årlig grunnbeløp

Fra

Pr. år kr

Pr. md. kr

År

Beløp kr

1.01.1967

5 400

450,00

1967

5 400

1.01.1968

5 900

491,67

1968

5 900

1.01.1969

6 400

533,33

1969

6 400

1.01.1970

6 800

566,67

1970

6 800

1.01.1971

7 200

600,00

1.05.1971

7 500

625,00

1971

7 400

1.01.1972

7 900

658,33

1972

7 900

1.01.1973

8 500

708,33

1973

8 500

1.01.1974

9 200

766,67

1.05.1974

9 700

808,33

1974

9 533

1.01.1975

10 400

866,67

1.05.1975

11 000

916,67

1975

10 800

1.01.1976

11 800

983,33

1.05.1976

12 100

1 008,33

1976

12 000

1.01.1977

13 100

1 091,67

1.05.1977

13 400

1 116,67

1.12.1977

14 400

1 200,00

1977

13 383

1.07.1978

14 700

1 225,00

1978

14 550

1.01.1979

15 200

1 266,67

1979

15 200

1.01.1980

16 100

1 341,67

1.05.1980

16 900

1 408,33

1980

16 633

1.01.1981

17 400

1 450,00

1.05.1981

19 100

1 591,67

1.10.1981

19 600

1 633,33

1981

18 658

1.05.1982

21 200

1 766,67

1982

20 667

1.01.1983

21 800

1 816,67

1.05.1983

22 600

1 883,33

1983

22 333

1.05.1984

24 200

2 016,67

1984

23 667

1.05.1985

25 900

2 158,33

1985

25 333

1.01.1986

26 300

2 191,67

1.05.1986

28 000

2 333,33

1986

27 433

1.05.1987

29 900

2 491,67

1987

29 267

1.01.1988

30 400

2 533,33

1.04.1988

31 000

2 583,33

1988

30 850

1.04.1989

32 700

2 725,00

1989

32 275

1.05.1990

34 000

2 833,33

1.12.1990

34 100

2 841,67

1990

33 575

1.05.1991

35 500

2 958,33

1991

35 033

1.05.1992

36 500

3 041,67

1992

36 167

1.05.1993

37 300

3 108,33

1993

37 033

1.05.1994

38 080

3 173,33

1994

37 820

1.05.1995

39 230

3 269,17

1995

38 847

1.05.1996

41 000

3 416,67

1996

40 410

1.05.1997

42 500

3 541,67

1997

42 000

1.05.1998

45 370

3 780,83

1998

44 413

1.05.1999

46 950

3 912,50

1999

46 423

1.05.2000

49 090

4 090,83

2000

48 377

1.05.2001

51 360

4 280,00

2001

50 603

1.05.2002

54 170

4 514,17

2002

53 233

1.05.2003

56 861

4 738,42

2003

55 964

1.05.2004

58 778

4 898,17

2004

58 139

1.05.2005

60 699

5 058,25

2005

60 059

1.05.2006

62 892

5 241,00

2006

62 161

1.05.2007

66 812

5 567,67

2007

65 505

1.05.2008

70 256

5 854,67

2008

69 108

1.05.2009

72 881

6 073,42

2009

72 006

1.05.2010

75 641

6 303,42

2010

74 721

1.05.2011

79 216

6 601,33

2011

78 024

1.05.2012

82 122

6 843,50

2012

81 153

1.05.2013

85 245

7 103,75

2013

84 204

1.05.2014

88 370

7 364,16

2014

87 328

1.05.2015

90 068

7 505,67

2015

89 502

1.05.2016

92 576

7 714,67

2016

91 740

1.05.2017

93 634

7 802,83

2017

93 281

1.05.2018

96 883

8 073,58

2018

95 800

1.05.2019

99 858

8 321,50

2019

98 866

01.05.2020

101 351

8445,92

2020

100 853

Tabell 6.2 Utviklingen av folketrygdens minsteytelse for alderspensjonister, uføretrygdede og unge uføre i perioden 1.05.1992–30.04.2021. Kroner

Minste pensjonsnivå

Alderspensjonist

Uføretrygdet

Enslige Pr. år

Ektepar Pr. år

Enslige Pr. år

Ektepar Pr. år

Enslige unge uføre Pr. år

1.05.92–30.04.93

58 583

94 752

58 583

94 752

87 096

1.05.93–31.12.93

59 868

96 816

59 868

96 816

88 992

1.01.94–30.04.94

59 868

101 088¹

59 868

101 088¹

88 991

1.05.94–31.12.94

61 116

103 200

61 116

103 200

90 852

1.01.95–30.04.95²

61 512

103 992

61 512

103 992

90 852

1.05.95–30.04.96

63 372

107 136

63 372

107 136

93 600

1.05.96–30.04.97

66 240

111 984

66 240

111 984

97 836

1.05.97–30.04.98³

69 360

117 456

69 360

117 456

101 412

1.05.98–30.04.99⁴

81 360

140 040

81 360

140 040

108 252

1.05.99–30.04.00

84 204

144 912

84 204

144 912

112 032

1.05.00–30.04.01

88 032

151 512

88 032

151 512

117 132

1.05.01–30.04.02

92 100

158 520

92 100

158 520

122 544

1.05.02–30.04.03

97 140

167 208

97 140

167 208

129 252

1.05.03–30.04.04

101 964

181 200⁵

101 964

181 200⁵

135 660

1.05.04–30.04.05

105 408

190 248⁶

105 408

190 248⁶

140 244

1.05.05–30.04.06

108 852

199 512⁷

108 852

199 512⁷

144 828

1.05.06–30.04.07

112 788

206 712

112 788

206 712

150 060

1.05.07–30.04.08

119 820

219 600

119 820

219 600

159 420

1.05.08–30.04.09⁸

136 296

251 496

136 296

251 496

173 532⁹

1.05.09–30.04.10¹⁰

143 568

265 272

143 568

265 272

180 012

1.05.10–30.04.11¹¹

151 272

279 864

151 272

279 864

186 828

1.05.11–30.04.12¹²

157 639

291 644

158 424

293 088

195 660

1.05.12–30.04.13

162 615

300 850

164 256

303 864

202 848

1.05.13–30.04.14

167 963

310 744

170 496

315 408

210 564

1.05.14–31.12.14

173 274

320 570

176 736

326 976

218 268

1.01.15–30.04.15¹³

173 274

320 570

219 158

402 968

257 157

1.05.15–30.04.16

175 739

325 132

223 369

410 710

262 098

1.05.16–31.08.16

179 748

332 548

229 588

422 146

269 396

1.09.16–30.04.17¹⁴

183 748

341 530

229 588

431 404

269 396

1.05.17–31.08.17

184 766

343 422

232 212

426 972¹⁵

272 475

1.09.17–30.04.18¹⁶

188 766

345 422

232 212

426 972

272 475

1.05.18–30.04.19

194 192

355 350

240 270

441 786

281 930

1.05.19–31.08.19

198 818

363 816

247 648

455 352

290 587

1.09.19–30.04.20¹⁷

202 818

363 816

247 648

455 352

290 587

1.05.20–30.04.21

204 690

367 174

251350

462160

294 931

¹ Heving av sats for særtillegget for ektepar fra 1.01.1994. Ny sats 2 x 60,5 pst. av grunnbeløpet, dvs. dobbelt av ordinær sats og ny minstesats.

² Heving av sats for særtillegget fra 1.01.1995. Ordinær sats utgjorde 61,55 pst. av grunnbeløpet.

³ Heving av sats for særtillegget fra 1.05.1997. Ordinær sats utgjorde 63,2 pst. av grunnbeløpet (minstesats 57,5 pst).

⁴ Heving av sats for særtillegget fra 1.05.1998. Ordinær sats utgjorde 79,33 pst. av grunnbeløpet, mens minstesats er 74 pst. av grunnbeløpet.

⁵ Grunnpensjonen for ektepar økte fra 0,75 G til 0,8 G fra 1.05.2003.

⁶ Grunnpensjonen for ektepar økte til 0,825 G fra 1.05.2004.

⁷ Grunnpensjonen for ektepar økte til 0,85 G fra 1.05.2005.

⁸ Ordinær sats for særtillegget økte til 94 pst. av grunnbeløpet fra 1.05.2008.

⁹ De medregnede framtidige pensjonspoengene for unge uføre ble hevet fra 3,30 til 3,50 fra 1.05.2008.

¹⁰ Ordinær sats for særtillegget økte til 97 pst. av grunnbeløpet fra 1.05.2009.

¹¹ Ordinær sats for særtillegget økte til 100 pst. av grunnbeløpet fra 1.05.2010.

¹² Fra og med 1.05.2011 er satsene for minste pensjonsnivå for alderspensjonister regulert i samsvar med lønnsveksten og deretter justert for effekten av levealdersjusteringen, mens minstepensjon for uførepensjonister er regulert i samsvar med grunnbeløpet (lønnsveksten). Et ektepar med alderspensjon er sikret et samlet pensjonsnivå tilsvarende to ganger ordinær sats.

¹³ Fra 1.01.2015 er uførepensjon endret til uføretrygd og blir skattlagt som lønn. For å videreføre nivået etter skatt, er minstesatsene økt. Minstesatsen for gifte og samboende er 2,28 G (ordinær sats) og for enslige 2,48 G (høy sats). For unge uføre er minstesatsene henholdsvis 2,66 G og 2,91 G.

¹⁴ Fra 1.09.2016 økte grunnpensjonen til gifte og samboende pensjonister fra 0,85 G til 0,90 G. Lav og ordinær sats for minste pensjonsnivå for alderspensjonister økte, og det ble innført en ny, særskilt sats for enslige alderspensjonister. Minste årlige ytelse for gifte og samboende uføretrygdede er økt til 2,33 G dersom vedkommende mottar uføretrygd som er en omregnet uførepensjon.

¹⁵ Minstesatsen for gifte og samboende uføretrygdede med uføretrygd som er en omregnet uførepensjon er 2,33 G = 436 334 kroner fra 1.05.2017 (ingen endring fra 1.09.2017).

¹⁶ Fra 1.09.2017 økte alle satsene for minste pensjonsnivå for alderspensjonister.

¹⁷ Fra 1.09.2019 økte minste pensjonsnivå særskilt sats etter sjette ledd bokstav a.

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 6.3 Minsteytelse (årlig gjennomsnitt) for enslige og ektepar og grunnbeløpet (årlig gjennomsnitt). Endring i realverdien. 1970–2019

Endring i realverdi fra året før

Minsteytelse uføretrygd

Minste pensjonsnivå alderspensjon

Gj.sn. grunnbeløp kr

Minsteytelse uføretrygd

Minste pensjonsnivå alderspensjon

År

Enslig

Ektepar³

Enslig

Ektepar

Enslig pst.

Ektepar pst.

Enslig pst.

Ektepar pst.

Gj.sn. grunnbeløp

1970

7 810

11 970

7 810

11 970

6 800

-

-

-

-

-

1971

8 900

13 850

8 900

13 850

7 400

6,8

8,4

6,8

8,4

2,0

1972

9 664

15 023

9 664

15 023

7 900

1,7

1,6

1,7

1,6

-0,0

1973

10 445

16 220

10 445

16 220

8 500

0,2

0,1

0,2

0,1

-0,2

1974

11 655

18 101

11 655

18 101

9 533

2,3

2,3

2,3

2,3

2,8

1975

13 308

20 696

13 308

20 696

10 800

2,3

2,4

2,3

2,4

1,5

1976

15 363

24 215

15 363

24 215

12 000

5,6

7,0

5,6

7,0

1,6

1977

17 770

28 331

17 770

28 331

13 383

5,9

7,1

5,9

7,1

2,1

1978

20 228

32 760

20 228

32 760

14 550

5,3

6,9

5,3

6,9

0,6

1979

21 780

35 406

21 780

35 406

15 200

2,9

3,3

2,9

3,3

-0,1

1980

24 345

39 339

24 345

39 339

16 633

0,7

0,1

0,7

0,1

-1,5

1981

27 882

45 066

27 882

45 066

18 658

1,0

1,0

1,0

1,0

-1,1

1982

31 228

50 633

31 228

50 633

20 667

0,5

0,9

0,5

0,9

-0,6

1983

34 153

55 248

34 153

55 248

22 333

0,8

0,6

0,8

0,6

-0,4

1984

36 516

59 056

36 516

59 056

23 667

0,5

0,5

0,5

0,5

-0,4

1985

39 220

63 496

39 220

63 496

25 333

1,7

1,8

1,7

1,8

1,3

1986

42 884

69 196

42 884

69 196

27 433

2,1

1,7

2,1

1,7

1,1

1987

45 724

73 776

45 724

73 776

29 267

-2,0

-2,0

-2,0

-2,0

-1,9

1988

48 786

78 966

48 786

78 966

30 850

0,0

0,4

0,0

0,4

-1,2

1989

51 174

82 896

51 174

82 896

32 275

0,3

0,4

0,3

0,4

0,1

1990

53 438

86 652

53 438

86 652

33 575

0,3

0,4

0,3

0,4

-0,1

1991

56 112

90 840

56 112

90 840

35 033

1,5

1,3

1,5

1,3

0,8

1992

58 048

93 890

58 048

93 890

36 167

1,1

1,0

1,1

1,0

0,9

1993

59 440

96 128

59 440

96 128

37 033

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

1994

60 700

102 496

60 700

102 496

37 820

0,7

5,1

0,7

5,1

0,7

1995

62 752

106 088

62 752

106 088

38 847

0,9

1,0

0,9

1,0

0,2

1996

65 284

110 368

65 284

110 368

40 410

2,8

2,8

2,8

2,8

2,8

1997

68 320

115 632

68 320

115 632

42 000

2,0

2,1

2,0

2,1

1,3

1998

77 360

132 512

77 360

132 512

44 413

10,7

12,1

10,7

12,1

3,4

1999

83 256

143 288

83 256

143 288

46 423

5,2

5,7

5,2

5,7

2,2

2000

86 756

149 312

86 756

149 312

48 377

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

2001

90 744

156 184

90 744

156 184

50 603

1,5

1,5

1,5

1,5

1,5

2002

95 460

164 312

95 460

164 312

53 233

3,9

3,9

3,9

3,9

3,9

2003

100 356

176 536

100 356

176 536

55 964

2,6

4,9

2,6

4,9

2,6

2004

104 260

187 232

104 260

187 232

58 139

3,4

5,6

3,4

5,6

3,4

2005

107 704

196 424

107 704

196 424

60 059

1,7

3,3

1,7

3,3

1,7

2006

111 476

204 312

111 476

204 312

62 161

1,2

1,7

1,2

1,7

1,2

2007

117 476

215 304

117 476

215 304

65 505

4,6

4,6

4,6

4,6

4,6

2008

130 804

240 864

130 804

240 864

69 108

7,3

7,8

7,3

7,8

1,6

2009

141 144

260 680

141 144

260 680

72 006

5,7

6,0

5,7

6,0

2,0

2010

148 704

275 000

148 704

275 000

74 721

2,8

3,0

2,8

3,0

1,3

2011

156 040

288 680

155 517

287 717

78 024

3,6

3,6

3,2

3,3

3,1

2012

162 312

300 272

160 956

297 781

81 153

3,4

3,4

2,8

2,8

3,3

2013

168 416

311 560

166 180

307 446

84 204

1,6

1,6

1,1

1,1

1,6

2014

174 656

323 120

171 504

317 295

87 328

1,6

1,6

1,1

1,1

1,6

2015¹

221 965

408 129

174 917

323 611

89 502

24,4

23,7

-0,1

-0,1

0,3

2016²

227 515

421 420

179 745

333 070

91 740

-1,1

-0,3

-0,8

-0,7

-1,1

2017

231 337

434 691

185 760

343 458

93 281

-0,2

1,3

1,5

1,3

-0,2

2018

237 584

446 427

192 383

352 040

95 800

0,0

0,0

0,8

-0,2

0,0

2019

245 189

460 717

198 609

360 994

98 866

1,0

1,0

1,0

0,3

1,0

¹ Fra 1.01.2015 er uførepensjon endret til uføretrygd og blir skattlagt som lønn. For å videreføre nivået etter skatt, er minstesatsene økt.

² Fra 1.09.2016 er minste årlige ytelse for gifte og samboende uføretrygdede økt til 2,33 G dersom vedkommende mottar uføretrygd som er en omregnet uførepensjon.

³ Som minstenivå uføre, ektepar er det benyttet en sats på 2,33 per person, nivået for de som ble uføre før 2015.

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 6.4 Personer med pensjon/uføretrygd/overgangsstønad fra folketrygden

Pr. 31. desember 2017

Pr. 31. desember 2018

Pr. 31. desember 2019

Antall personer

Av dette med minsteytelse

I pst av alle

Antall personer

Av dette med minsteytelse

I pst av alle

Antall personer

Av dette med minsteytelse

I pst av alle

Alderspensjonister

916 672

154 211

17

937 447

144 649

15

958 822

146 727

15

Uføretrygd¹

325 875

339 245

76 867

23

352 197

81 936

23

Gjenlevende ektefeller

15 417

4 416

29

14 862

4 288

29

14 221

4 195

29

Tidligere familiepleiere

34

34

100

29

29

100

30

30

100

Ugifte forsørgere og skilte eller separerte forsørgere

12 465

12 465

100

11 129

11 129

100

10 446

10 446

100

I alt

1 270 463

171 126

18

1 302 712

236 962

18

1 335 716

243 334

18

¹ Det foreligger ikke tall for antall med minsteytelse uføretrygd for 2018.

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 6.5 Alders- og uførepensjonister med minsteytelse pr. 31.12.2019

Kvinner

Menn

I alt

Alderspensjonister i alt

125 816

20 911

146 727

67–69 år

6 186

2 448

8 634

70 år og over

119 630

18 463

138 093

Uførepensjonister i alt

57 820

24 116

81 936

Under 50 år

18 533

9 460

27 993

50–59 år

18 729

8 389

27 118

60–67 år

20 558

6 267

26 825

I alt

183 636

45 027

228 663

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 6.6 Alderspensjonister og uførepensjonister med full pensjon samt gjenlevende ektefeller med og uten tilleggspensjon pr. 31.12.2019

Bare pensjonister med full pensjon

Gjenlevende ektefeller med pensjon/overgangsstønad

I alt

Alderspensjonister med full pensjon

Uførepensjonister med full pensjon¹

Uten tilleggspensjon

25 690

300

25 990

Under 0,55G

80 342

7 943

88 285

0,55–0,60

7 273

541

7 814

0,60–0,80

34 179

1 746

35 925

0,80–1,00

50 079

1 416

51 495

1,00–1,50

205 591

1 852

207 443

1,50–2,00

251 431

423

251 854

Over 2,00G

287 728

0

287 728

I alt

942 313

282 612

14 221

1 239 146

¹ Ettersom uføretrygdede ikke lenger har tilleggspensjon som en del av uføretrygden, er det ikke mulig å fordele disse etter inndelingen i tabellen.

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 6.7 Personer med pensjonsgivende inntekt utover grunnbeløpet (unntatt personer som fikk godskrevet pensjonspoeng etter særregler for uføretrygdede). 1968–2018

Antall personer

I prosent av folketallet 17–69 år

År

Kvinner

Menn

I alt

Kvinner pst.

Menn pst.

1967

379 284

1 000 303

1 379 587

31,0

82,0

1970

406 912

1 000 262

1 407 174

32,7

80,3

1973

467 148

1 019 234

1 486 382

36,8

79,9

1975

506 236

1 034 142

1 540 378

39,4

79,9

1977

581 234

1 068 877

1 650 111

44,7

81,5

1978

616 895

1 074 064

1 690 959

47,2

81,3

1979

646 502

1 081 518

1 728 020

49,2

81,5

1980

677 229

1 096 561

1 773 790

51,2

82,1

1981

698 253

1 097 511

1 795 764

52,5

81,6

1982

710 012

1 083 001

1 793 013

53,1

79,9

1983

722 474

1 080 593

1 803 067

53,6

79,1

1984

745 200

1 087 816

1 833 016

53,0

79,1

1985

776 418

1 100 216

1 876 634

56,9

79,3

1986

812 883

1 122 975

1 935 858

59,1

80,2

1987

846 414

1 128 753

1 975 167

61,1

79,9

1988

861 669

1 128 573

1 990 242

61,8

79,1

1989

850 403

1 099 913

1 950 316

60,7

76,7

1990

856 668

1 089 392

1 946 060

61,0

75,8

1991

865 544

1 082 327

1 947 871

61,4

74,9

1992

872 979

1 079 078

1 952 057

61,7

74,3

1993

884 425

1 081 504

1 965 929

62,2

74,2

1994

900 904

1 099 311

2 000 215

63,2

75,2

1995

918 852

1 116 499

2 035 351

64,2

76,1

1996

935 019

1 132 310

2 067 329

65,0

76,9

1997

951 227

1 154 670

2 105 897

65,8

78,0

1998

971 935

1 117 106

2 089 041

66,8

79,0

1999

982 630

1 180 713

2 163 343

67,1

78,7

2000

993 640

1 184 738

2 178 378

67,5

78,4

2001

1 004 786

1 192 262

2 197 048

67,9

78,6

2002

1 042 390

1 217 940

2 260 330

69,9

79,7

2003

1 047 220

1 213 481

2 260 701

69,7

78,8

2004

1 055 298

1 220 056

2 275 354

69,6

78,6

2005

1 066 792

1 233 628

2 300 420

69,6

78,6

2006

1 091 040

1 268 836

2 359 876

70,3

79,7

2007

1 122 217

1 310 901

2 433 188

71,4

80,8

2008

1 156 258

1 354 359

2 510 617

72,4

81,8

2009

1 199 278

1 330 498

2 529 776

74,0

79,1

2010

1 212 216

1 344 625

2 556 841

73,6

78,7

2011

1 195 697

1 317 778

2 513 475

71,5

75,6

2012

1 235 603

1 378 889

2 614 492

72,9

77,8

2013

1 249 364

1 397 482

2 646 846

72,8

77,8

2014

1 256 541

1 411 299

2 667 840

72,5

77,7

2015

1 265 727

1 416 994

2 682 721

72,5

77,4

2016

1 271 629

1 419 149

2 690 778

72,5

77,2

2017

1 280 353

1 427 168

2 707 521

72,6

77,3

2018

1 285 075

1 439 345

2 724 420

72,6

77,7

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 6.8 Utvikling av gjennomsnittlig pensjonspoeng for ikke-uføre. 1967–2018

År

Kvinner

Menn

1967

1,88

3,55

1968

1,87

3,52

1969

1,84

3,49

1970

1,90

3,63

1971

1,96

3,82

1972

2,03

3,89

1973

2,08

3,96

1974

2,09

4,01

1975

2,19

4,14

1976

2,30

4,29

1977

2,26

4,30

1978

2,26

4,32

1979

2,23

4,29

1980

2,27

4,31

1981

2,31

4,30

1982

2,33

4,20

1983

2,36

4,25

1984

2,41

4,30

1985

2,46

4,36

1986

2,53

4,40

1987

2,69

4,60

1988

2,74

4,64

1989

2,77

4,54

1990

2,88

4,61

1991

2,95

4,61

1992

2,92

4,25

1993

2,95

4,24

1994

2,99

4,27

1995

3,02

4,30

1996

3,06

4,32

1997

3,10

4,37

1998

3,13

4,41

1999

3,18

4,42

2000

3,19

4,41

2001

3,22

4,43

2002

3,21

4,39

2003

3,20

4,32

2004

3,18

4,28

2005

3,20

4,28

2006

3,24

4,31

2007

3,27

4,34

2008

3,32

4,35

2009

3,30

4,33

2010

3,28

4,28

2011

3,28

4,26

2012

3,29

4,26

2013

3,30

4,25

2014

3,30

4,21

2015

3,32

4,20

2016

3,33

4,18

2017

3,37

4,19

2018

3,40

4,21

¹ Det er ikke tatt hensyn til at en del av personene i tallgrunnlaget er født i 1963 og senere, og dermed bare omfattes av nye opptjeningsregler

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Fotnoter

1)

SAKO-samarbeidet er en samarbeidskomité bestående av LO-Stats Pensjonistutvalg, Telepensjonistenes Landsforbund, Fagforbundets sentrale pensjonistutvalg, Postens Pensjonistforbund, Politiets Pensjonistforbund, Jernbanepensjonistenes Forbund og Statens vegvesens pensjonistforbund.