Prop. 95 L

(2016–2017)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak)

Endringer i lov om elsertifikater (andre kontrollstasjon)

Tilråding fra Olje- og energidepartementet 5. april 2017, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Proposisjonens hovedinnhold

Olje- og energidepartementet foreslår endringer i lov 24. juni 2011 nr. 39 om elsertifikater (elsertifikatloven). Det foreslås at departementet får hjemmel til å fastsette elsertifikatkvoter i forskrift, og at loven angir de sentrale prinsippene som skal ligge til grunn for fastsettelse og senere endringer av kvotene i forskrift.

I proposisjonen gjennomgås også et forslag til justerte elsertifikatkvoter som er basert på Norges vassdrags- og energidirektorats (NVE) rapport nr. 55/2016 Kontrollstasjon 2017 del 1: NVEs gjennomgang av elsertifikatordningen. Departementet tilrår at de justerte kvotene fastsettes i forskrift med hjemmel i den foreslåtte lovbestemmelsen.

Norske og svenske myndigheter har konsultert hverandre i arbeidet med å forberede endringer i de respektive lands lover.

2 Høring

Olje- og energidepartementet sendte 9. november 2016 forslag til endringer i elsertifikatloven på høring med svarfrist 13. januar 2017. Forslaget ble sendt til følgende institusjoner og organisasjoner:

Barne-, likestillings- og inkluderings- departementet

Finansdepartementet

Klima- og miljødepartementet

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Nærings- og fiskeridepartementet

Utenriksdepartementet

Brønnøysundregistrene

Datatilsynet

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap

Finanstilsynet

Forbrukerombudet

Forbrukerrådet

Fylkesmennene

Konkurransetilsynet

Miljødirektoratet

Norges Bank

Norges forskningsråd

Norges vassdrags- og energidirektorat

Regelrådet for næringslivet

Skattedirektoratet

Statistisk sentralbyrå

Sametinget

Elklagenemnda

Enova SF

Innovasjon Norge

Statkraft SF

Statnett SF

Statoil ASA

Statskog SF

Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet

Universitetet for miljø- og biovitenskap

Universitetet i Bergen

Universitetet i Oslo

Universitetet i Stavanger

Universitetet i Tromsø

Agder Energi

Asplan Viak AS – KanEnergi

Bergen Energi AS

BKK AS

Christian Michelsen Research

CICERO

Den norske advokatforening

Distriktenes energiforening – Defo

E-CO Energi

Ecohz AS

Energi Norge

Energibrukerne

Finansnæringens Hovedorganisasjon

Framtiden i våre hender

Greenpeace Norge

Greenstream Networks

Handelshøyskolen BI

Havgul AS

Huseiernes Landsforbund

Hydro Energi AS

ICAP Energy AS

Institutt for energiteknikk – IFE

Kommunesektorens organisasjon – KS

KS Bedrift

Landsorganisasjonen i Norge

Landssamanslutninga av vasskraftkommunar

Landssammenslutninga av norske vindkraftkommuner

Lyse Produksjon

Markedskraft AS

Miljøstiftelsen Bellona

Natur og Ungdom

Naturvernforbundet

Nord Pool Spot

Norges Handelshøyskole

Norges Miljøvernforbund

Norsk Bioenergiforening – NOBIO

Norsk Fjernvarme

Norsk Industri

Norsk institutt for naturforskning

Norsk institutt for skog og landskap

Norsk institutt for vannforskning

Norsk Miljøkraft AS

Norsk solenergiforening – Nelfo

NORWEA

NTE Energi

Næringslivets Hovedorganisasjon – NHO

Regelrådet for næringslivet

Samarbeidande Kraftfylke

Samarbeidsrådet for biologisk mangfold – SABIMA

Samarbeidsrådet for naturvernsaker

Seatower AS

SINTEF Energiforsking AS

Småkraft AS

Småkraftforeninga

Sway AS

TrønderEnergi Kraft

Vestavind Kraft AS

WWF Norge

Zero

Høringsforslaget ble lagt ut på departementets nettside med invitasjon også for andre enn de som sto på høringslisten til å komme med en uttalelse. Departementet mottok i alt 14 høringsuttalelser, som er lagt ut på departementets nettside. Følgende 8 instanser hadde ikke merknader:

Finansdepartementet

Klima- og miljødepartementet

Utenriksdepartementet

Fylkesmannen i Nord-Trøndelag

Brønnøysundregistrene

Skattedirektoratet

Statistisk sentralbyrå

Statnett

Følgende 6 instanser avga realitetsuttalelse til høringsforslaget:

Norges vassdrags- og energidirektorat

Statkraft Energi AS

Den norske advokatforening

Distriktenes energiforening

Energi Norge

Kinect Energy Group

3 Lovforslagets bakgrunn

Formålet med den norsk-svenske elsertifikatordningen er å bidra til økt produksjon av elektrisk energi basert på fornybare kilder i begge landene. Grunnlaget for samarbeidet er nedfelt i Avtale mellom Kongeriket Norges regjering og Kongeriket Sveriges regjering om et felles marked for elsertifikater av 29. juni 2011, med endringsavtale av 8. april 2015. I avtalen er det satt et samlet mål for fornybar elektrisitetsproduksjon i Norge og Sverige på 28,4 TWh i 2020, som det felles elsertifikatmarkedet skal utløse.

I tråd med artikkel 8 i avtalen skal partenes beslutninger som berører vesentlige rammebetingelser for elsertifikatmarkedet fortrinnsvis gjøres ved såkalte kontrollstasjoner. En kontrollstasjon innebærer gjennomføring av felles utredninger og drøftelser om blant annet behov for endringer eller justeringer i regelverket om elsertifikater. Første kontrollstasjon ble gjennomført i 2015, og førte fram til lovendringer som trådte i kraft 1. januar 2016.

Departementet ga i brev 24. september 2015 og 18. desember 2015 NVE i oppdrag å utarbeide grunnlag for andre kontrollstasjon. NVE overleverte 10. juni 2016 rapporten Kontrollstasjon 2017 del 1: NVEs gjennomgang av elsertifikatordningen (Rapport nr. 55/2016). Departementet la NVEs rapport ut på departementets nettside for merknader med frist 29. august 2016. Departementet mottok uttalelser fra Agder Energi, Norwea, Statkraft og Energi Norge sammen med Energiföretagen Sverige. Uttalelsene er lagt ut på departementets nettside. På svensk side har Energimyndighetens rapport Kontrollstation 2017 för elcertifikatsystemet – En delredovisning (ER 2016:09) vært på høring.

Basert på NVEs rapport nr. 55/2016 og de mottatte innspillene utarbeidet departementet høsten 2016 et høringsforslag som beskrevet nærmere i punkt 5 nedenfor. Forslaget knyttet seg til at elsertifikatkvotene fastsettes i forskrift framfor å stå som en tabell i loven. Departementet foreslo også at loven angir de sentrale prinsippene som skal ligge til grunn for senere endringer av kvotene gjennom forskriftsvedtak. Dette vil gjøre det mulig å korrigere for eventuelle avvik fra tidligere anslag raskere enn ved dagens praksis, samtidig som ordningen gjøres forutsigbar ved at prinsippene er angitt i loven.

4 Gjeldende rett

Elsertifikatloven § 17 inneholder en tabell som viser elsertifikatkvoter fastsatt for hvert år fram til 2035. Elsertifikatkvotene angir hvor mange elsertifikater som må annulleres for hver megawattime elektrisk energi som er levert eller brukt av aktører med elsertifikatplikt. Gjennom å pålegge norske aktører en plikt til å annullere elsertifikater sikres det en etterspørsel etter elsertifikater i tråd med ordningens formål.

Samlet mål for ny fornybar elektrisitetsproduksjon i det felles elsertifikatmarkedet er 28,4 TWh i år 2020, jf. avtalen mellom Norge og Sverige artikkel 2. Norge skal etter avtalen tilstrebe at det annulleres elsertifikater tilsvarende 13,2 TWh for år 2020, og Sverige tilsvarende 15,2 TWh. Med en tildelingsperiode på 15 år for de enkelte anleggene som kvalifiserer for elsertifikater, skal Norge tilstrebe å annullere elsertifikater tilsvarende 198 TWh gjennom hele ordningens varighet, fra og med 1. januar 2012 til og med 31. desember 2035.

For å oppfylle forpliktelsen må Norge i tillegg sørge for annullering av elsertifikater fra elektrisitetsproduksjon i anlegg som faller inn under den norske overgangsordningen. Overgangsordningen ble utvidet ved lovendringene i 2015.

Ved fastsettelse av elsertifikatkvotene for alle årene innenfor ordningens levetid er det nødvendig å anslå utviklingen i det beregningsrelevante forbruket. Det er også nødvendig å anslå hvor mye produksjon som vil komme inn under den norske overgangsordningen. Dette er usikre anslag.

I henhold til artikkel 6 punkt 3 i avtalen mellom Norge og Sverige har hvert land rett og plikt til å gjøre nødvendige justeringer i kvotene fram mot 2035 for å oppfylle avtalen. Enhver endring av elsertifikatkvotene må i dag besluttes gjennom lovvedtak. Dette gjelder i begge landene. Kvotene må oppdateres og justeres løpende for å oppfylle forpliktelsene i avtalen. Også slike tekniske justeringer av kvotene gjennomføres i dag ved endringer i elsertifikatloven.

Under første kontrollstasjon fikk NVE i oppdrag å utarbeide et forslag til kvoter som følge av tekniske justeringer for estimeringsavvik. Forslaget ble sendt på høring og inngikk i departementets lovproposisjon til Stortinget våren 2015, jf. Prop. 97 L (2014–2015). Lovendringene trådte i kraft 1. januar 2016.

5 Departementets lovforslag

5.1 Departementets høringsforslag

For å forenkle fremgangsmåten for beregningstekniske justeringer i elsertifikatkvotene foreslo departementet i høringsnotat 9. november 2016 at kvotene i gjeldende elsertifikatlov § 17 fastsettes i forskrift (elsertifikatforskriften) framfor å stå som en tabell i loven. Departementet foreslo også at loven angir de sentrale prinsippene som skal ligge til grunn for senere endringer av kvotene gjennom forskriftsvedtak.

Fastsettelse av kvotene i elsertifikatforskriften vil gjøre det mulig å korrigere for eventuelle estimeringsavvik raskere enn ved dagens praksis. Det ble foreslått å lovfeste prinsipper for tekniske justeringer av kvotene, for å sikre at metoden gjøres forutsigbar for elsertifikatberettigede produsenter og elsertifikatpliktige aktører.

Departementet foreslo at elsertifikatkvotene fastsettes forskuddsvis for hele perioden frem til siste annullering for år 2035, slik det gjøres i dag. Dette vil bidra til størst mulig forutberegnelighet for hvor mange elsertifikater elsertifikatpliktige aktører må kjøpe for annullering hvert år. Det vil bidra til å redusere risikoen, og dermed kostnadene ved ordningen. Departementet la til grunn at eventuelle endringer av elsertifikatkvotene utover de rammene som fremgikk av forslaget til endret § 17, vil kreve lovendring.

Departementet foreslo en hovedregel om at teknisk justering av kvotene foretas ved endringer i forskriften hvert annet år. Eventuelle justeringer som følge av ny kunnskap om årene forut for ikrafttredelse av nye elsertifikatkvoter skulle etter forslaget normalt fordeles jevnt over påfølgende fire år. Departementet foreslo et lovkrav om at endringer av elsertifikatkvotene må vedtas senest året før kvotene gis virkning for elsertifikatpliktens omfang.

Departementet ba også om høringsinstansenes innspill til endringer i kvotene. Disse endringene ble foreslått uavhengig av om kvotene formelt vedtas i lov eller forskrift. De foreslåtte kvotene tilsvarte NVEs forslag i grunnlagsrapport del I for andre kontrollstasjon (Rapport nr. 55/2016).

Forslag til kvoter i høringsnotatet

Beregningsår for elsertifikatkvoten

Elsertifikat- kvoten

2017

0,137

2018

0,151

2019

0,167

2020

0,189

2021

0,188

2022

0,189

2023

0,188

2024

0,186

2025

0,183

2026

0,168

2027

0,153

2028

0,128

2029

0,107

2030

0,083

2031

0,066

2032

0,049

2033

0,033

2034

0,016

2035

0,008

Det ble vist til at NVEs forslag til kvoter korrigerer for faktiske avvik fra tidligere forventet beregningsrelevant elforbruk i 2014 og 2015. I tillegg omfattet forslaget oppdaterte estimater for beregningsrelevant elforbruk for perioden 2016 til 2035. Det beregningsrelevante elforbruket har vært, og er forventet å bli, høyere enn lagt til grunn ved fastsettelse av gjeldende kvoter. Isolert sett bidrar dette til en nedjustering av kvotene.

NVEs forslag til justering av kvotene omfattet også avvik fra forventet kraftproduksjon under overgangsordningen i 2014 og 2015. Det har vært høyere kraftproduksjon i overgangsordningen enn tidligere antatt. I tillegg omfatter NVEs forslag oppdaterte estimater for kraftproduksjonen under overgangsordningen fremover. Forventet produksjon i overgangsordningen ligger høyere enn det som ble beregnet ved forrige kontrollstasjon fordi utvidelsen av overgangsordningen omfatter noe større volumer enn først antatt. Høyere anslag for kraftproduksjon i overgangsordningen bidrar isolert sett til en oppjustering av kvotene.

Samlet må kvotene etter NVEs anslag justeres ned for å komme i tråd med avtalen med Sverige.

5.2 Høringsinstansenes syn

Advokatforeningen, Distriktenes energiforsyning (Defo), Energi Norge, Kinect Energy Group og StatkraftEnergi AS støtter forslaget om at kvotene for elsertifikater settes i forskrift, samt forslaget til endringer i kvotene. Det vises til at departementets forslag til kvoter er identisk med anbefalingen til NVE, og høringsinstansene mener det er bra at myndighetene på denne måten opptrer forutsigbart og dermed også øker forutsigbarheten i markedet. Høringsinstansene mener forslaget om å fastsette kvotene i forskrift er en ønskelig og praktisk prosess sammenlignet med eksisterende ordning, og at dette gir mulighet til raskere korrigering av estimeringsavvik.

Advokatforeningen foreslår at formuleringen i lovforslaget § 17 tredje ledd annet punktum om at justeringer «bør» foretas annet hvert år endres til «skal» for å unngå tvil om at justeringen vil bli foretatt dersom det foreligger et avvik. Advokatforeningen antar at kvotene skal justeres dersom det er et behov for dette.

Energi Norge mener det er uheldig at lovforslaget åpner for at kvoter skal justeres helt fram til starten av det leveringsåret de skal gjelde for. Energi Norge viser til hensynet til kraftleverandører som skal prise sertifikatene inn i kraftprisen til forbruker, og mener at den økte risikoen for kraftleverandører vil kunne påvirke sluttbrukerprisene til forbrukers ugunst. Energi Norge mener at endelige kvoter ideelt sett bør varsles tre år før starten av leveringsåret de skal gjelde for, men påpeker samtidig at en slik løsning innebærer at det vil ta lang tid å gjennomføre justeringer. Energi Norge mener at en god løsning vil være å lovfeste at endelig kvote skal kunngjøres minst ni måneder før leveringsåret starter. Kunnskap om produksjon og forbruk kan da inngå i beregningen, samtidig som kraftleverandørene vil kjenne kvotene i rimelig god tid før leveringsåret starter.

Energi Norge mener at kvotene bør beregnes på nytt årlig, og ikke kun hvert annet år slik departementet har foreslått. Risikoen for store justeringer kan dermed reduseres, og faste årlige og forutsigbare rutiner anses å være en fordel for alle berørte.

Energi Norge støtter ikke departementets forslag om at justeringer som følge av ny kunnskap om årene forut for ikrafttredelsen av nye elsertifikatkvoter normalt skal fordeles over de påfølgende fire år. Fordeling av justeringene over flere år bør ikke være et mål i seg selv, men bør kunne vurderes dersom det er nødvendig for å unngå en uakseptabel stor endring i kvoten for det første justeringsåret. Hva som er akseptabel størrelse på justeringen i et enkelt år vil avhenge av varslingstiden.

Energi Norge mener at kvotejusteringer ikke må gis tilbakevirkende kraft, og viser også til at det vil være nødvendig med noe andre regler for justeringer av kvoter de siste årene med kvoteplikt. Energi Norge mener dette bør tas opp i en senere kontrollstasjon.

Kinect Energy Group mener det er hensiktsmessig med justering av kvoten hvert annet år som foreslått av departementet. Det vises til at årlig justering vil være for hyppig, og at dette potensielt kan være ødeleggende for forutsigbarheten i markedet. Kinect Energy Group støtter også forslaget om at justeringer som følge av ny kunnskap normalt skal fordeles jevnt over de påfølgende fire år. Kinect Energy Group mener dette er en egnet fremgangsmåte til mest mulig presise kvotekurver. Det vises samtidig til at dette pålegger aktørene et betydelig ansvar for å holde seg oppdatert om kvotebehov og konsekvenser for markedsprisen, og at det vil være økt behov for interne prosesser, systemer og markedsanalyser.

NVE har ingen merknader til det utsendte forslaget, men foreslår at det innføres en frist for å søke om godkjenning av anlegg som er satt i drift innen 31. desember 2021. NVE viser til at en slik frist vil gjøre at man på et tidlig tidspunkt får avklart hvor mye ny produksjon som omfattes av elsertifikatordningen. Det vises også til at en slik frist på sikt vil frigjøre ressurser i NVE ved at man ikke risikerer å måtte behandle søknader om godkjenning av anlegg i lang tid etter 2021. NVE mener at en søknadsfrist også vil være en fordel for de elsertifikatberettigede, ettersom rett til elsertifikater ikke inntrer før NVE har godkjent søknaden. NVE viser til at elsertifikatloven § 8 tredje ledd gir hjemmel for å fastsette en søknadsfrist i elsertifikatforskriften, og NVE foreslår at fristen for eksempel kan settes til 1. april 2022.

StatkraftEnergi AS mener det er viktig for markedets funksjon at estimeringsavvik kan korrigeres så raskt som mulig, og at avviket kan fordeles over så få år som nødvendig for å sikre et velfungerende marked. Statkraft Energi AS mener loven bør åpne opp for hyppigere justeringer enn hvert annet år, og foreslår at det skal stå at justeringer «minst» foretas hvert annet år. Statkraft Energi AS mener det bør presiseres at justeringer av kvotene «skal» og ikke «kan» baseres på ny kunnskap om produksjon fra anlegg med idriftsettelse før 1. januar 2012 og om beregningsrelevant mengde elektrisk energi. Statkraft Energi AS mener videre at høringsforslaget § 17 tredje ledd fjerde punktum bør endres, slik at fordelingen av justeringer «høyst» skal fordeles over de påfølgende fire år, og ikke som foreslått «normalt».

5.3 Departementets vurdering

Departementet merker seg at alle høringsinstansene støtter forslaget om at kvotene for elsertifikater settes i forskrift, samt forslaget til endringer i kvotene. I tråd med høringsinnspillene opprettholdes forslaget.

Departementet er enig med NVE i at det kan være hensiktsmessig å innføre en frist for å søke om godkjenning av anlegg som er satt i drift innen 31. desember 2021. Som påpekt av NVE gir elsertifikatloven § 8 tredje ledd hjemmel for å fastsette en søknadsfrist i forskrift. Departementet vil vurdere slike endringer i elsertifikatforskriften, og et eventuelt forslag vil bli sendt på høring på vanlig måte.

Departementet foreslår en hjemmel i § 17 for fastsettelse av årlige elsertifikatkvoter i forskrift, i tråd med høringsforslaget § 17 første og annet ledd, hvor kriteriene for en slik forskrift også var angitt. Av rettstekniske grunner plasseres bestemmelsen om senere justering av elsertifikatkvoter i forskrift i ny § 17 a, som tilsvarer høringsforslaget § 17 tredje og fjerde ledd, med noen presiseringer.

Energi Norge og Statkraft Energi AS har vist til at elsertifikatkvotene bør kunne justeres hyppigere enn hvert annet år, mens Kinect Energy Group mener det er hensiktsmessig med justering av kvoten hvert annet år som foreslått. Departementet er enig i at det er ønskelig at eventuelle avvik korrigeres så raskt som mulig. Samtidig bør loven gi rom for en viss fleksibilitet. Departementet foreslår en presisering om at justeringer «skal» foretas «minst» hvert annet år dersom ny kunnskap gjør dette nødvendig. Det vil si at justeringer kan skje hyppigere, men som hovedregel ikke sjeldnere enn hvert annet år. Plikten til å gjøre eventuelle justeringer forutsetter at det foreligger ny kunnskap som gjør det nødvendig å justere elsertifikatkvoten. Bestemmelsen plasseres i ny § 17 a første ledd.

Departementet har merket seg forslaget fra Advokatforeningen om å endre kravet om at justeringer «bør» foretas hvert annet år, til at dette «skal» foretas. Departementet er enig i at justeringer skal foretas dersom det foreligger avvik, og ser at dette kunne kommet bedre frem i høringsforslaget. Departementet er også enig med Statkraft Energi AS i at justeringer av kvotene «skal» og ikke «kan» baseres på ny kunnskap om produksjon fra anlegg med idriftsettelse før 1. januar 2012 og om beregningsrelevant mengde elektrisk energi. Departementets forslag klargjør at det «skal» foretas justeringer i kvotene dersom det er nødvendig som følge av ny kunnskap, som angitt i § 17 a første ledd, for å oppfylle forpliktelsene etter § 17. Sammenholdt med høringsforslaget er dette en presisering som ikke innebærer materiell endring.

Departementet har merket seg innspillet fra Energi Norge om at kvotejusteringer under ingen omstendighet må gis tilbakevirkende kraft. Departementet har videre merket seg at Energi Norge og Statkraft Energi AS er uenige i forslaget om at justeringer som følge av ny kunnskap normalt skal fordeles over de påfølgende fire år, og at avviket bør fordeles over så få år som nødvendig for å sikre et velfungerende marked. På den annen side støtter Kinect Energy Group forslaget om jevn fordeling over de påfølgende fire år, og viser til at dette er en egnet fremgangsmåte til mest mulig presise kvoter.

Departementet vil påpeke at kvotejusteringer skal gjøres med bakgrunn i ny kunnskap om produksjon fra anlegg med idriftsettelse før 1. januar 2012 og ny kunnskap om beregningsrelevant mengde elektrisk energi. Det kraftforbruket som medfører plikt til å annullere elsertifikater er i loven betegnet som beregningsrelevant mengde elektrisk energi. Begrepet er omtalt i Prop. 101 L (2010–2011) Lov om elsertifikater punkt 6.2.3.

Elsertifikatkvoter fastsettes i utgangspunktet basert på anslag for produksjon fra anlegg i overgangsordningen og fremtidig kraftforbruk, og må justeres i lys av ny kunnskap. Ny kunnskap kan omfatte både historiske data og kunnskap om årene fram i tid. Alle justeringer i kvotene er fremtidsrettede, men det skilles mellom justeringer som følge av ny kunnskap om årene som etterfølger tidspunktet for kvotejusteringer, og justeringer som følge av ny kunnskap om årene forut for tidspunktet for justeringer.

Ny kunnskap kan gi grunnlag for nye anslag for fremtidig produksjon fra anlegg i overgangsordningen og for beregningsrelevant forbruk fram mot 2035. Justeringer i elsertifikatkvotene som følge av ny informasjon om årene etter tidspunktet for kvotejusteringer, innarbeides i kvotene for de respektive årene til og med 2035.

Ny § 17 a annet ledd omhandler justeringer som følge av ny kunnskap om årene forut for tidspunktet for kvotejusteringen. Når et år eller flere er tilbakelagt, vil den faktiske produksjonen i overgangsordningen og den faktiske beregningsrelevante mengde elektrisk energi være avklart og kjent for den tilbakelagte perioden. Avvik mellom det endelige faktiske resultatet og tidligere anslag for de samme årene må justeres i kvotene. Justering av kvoter som følge av ny informasjon om årene forut for tidspunktet for justering, kan ikke innarbeides i kvotene for de foregående årene, siden kvotejusteringer ikke skal ha tilbakevirkende kraft.

Justeringer som følge av ny kunnskap om de foregående årene fordeles derfor på årene etter tidspunktet for kvotejustering. Departementet mener det er ønskelig at disse justeringene gis virkning så snart som mulig. Departementet foreslår en presisering om at denne type justeringer som hovedregel skal innarbeides i kvotene for det neste året, eventuelt også året deretter. For å unngå at justeringene skal bli for store for det enkelte år, opprettholder departementet forslaget om at disse justeringene unntaksvis kan innarbeides i elsertifikatkvotene for inntil fire påfølgende år. En slik unntaksvis fordeling kan være aktuelt dersom justeringer fordelt over bare ett eller to år vil innebære uforholdsmessig store endringer. Departementet foreslår at ordlyden i ny § 17 a annet ledd justeres for å klargjøre dette.

Departementet foreslår også en presisering i ny § 17 a annet ledd tredje punktum om at justeringer etter første og annet punktum skal fordeles jevnt over de aktuelle årene, med mindre det av særlige grunner bør gjøres unntak fra dette.

Sammenholdt med høringsnotatet er dette presiseringer i lovens ordlyd som ikke innebærer noen vesentlige endringer.

Departementet har merket seg innspillet fra Energi Norge om at det vil være nødvendig med noe andre regler for justeringer av kvoter de siste årene med kvoteplikt, og at dette bør tas opp i en senere kontrollstasjon.

6 Økonomiske og administrative konsekvenser

6.1 Konsekvenser for myndighetene

Forslaget om at departementet fastsetter kvotene i forskrift vil medføre kortere og mindre omfattende saksbehandling ved tekniske justeringer av kvotene.

6.2 Konsekvenser for ulike aktører

I lovforslaget klargjøres prinsippene for hva som er nødvendige tekniske justeringer av elsertifikatkvotene, for å sikre at kvotene fastsettes og justeres i samsvar med Norges forpliktelser etter avtalen med Sverige. I lovforslaget er disse rammene, som også omfatter den norske overgangsordningen, presisert.

I tråd med rammene som foreslås i loven, vedtas tekniske justeringer i forskrift. For markedsaktører vil lovforslaget sikre at senere justeringer skjer på en forutsigbar og transparent måte. Lovforslaget tydeliggjør et skille mellom de tekniske justeringene som kan vedtas av departementet ved forskriftsendringer, og eventuelle andre endringer i kvotene som vil kreve lovendring.

Ved tekniske justeringer i forskrift minst hvert annet år vil det være mulig å hente inn eventuelle avvik fra tidligere anslag raskere og enklere enn dersom forslagene må gjøres gjenstand for lovbehandling.

7 Merknader til de enkelte lovforslagene

Til § 17 Årlige elsertifikatkvoter

Departementet gis kompetanse til å fastsette kvotene i forskrift. I bokstavene a til c fremgår de materielle rammene for kompetansen. Kriteriene i bokstavene a til c er kumulative. Kvotene skal i henhold til bokstav a fastsettes forskuddsvis for det enkelte år for den gjenværende elsertifikatperioden til og med 2035. En anslått beregningsrelevant mengde elektrisk energi skal ligge til grunn.

Kvotene skal fastsettes med sikte på at den mengden elsertifikater som følger av avtalen med Sverige annulleres. Dette gjelder elsertifikater utstedt til godkjente anlegg som er satt i drift fra og med 1. januar 2012 som bidrar til å nå målet med ordningen (bokstav b), samt elsertifikater som utstedes til norske kraftprodusenter under den norske overgangsordningen (bokstav c). Annulleringen er knyttet til den angitte mengden elsertifikater, ikke spesifikke elsertifikater utstedt til de enkelte angitte anleggene. Det følger av avtalen med Sverige at kvotene for de enkelte årene skal fastsettes med utgangspunkt i en lineær opptrapping frem mot 2020.

Til § 17 a Justerte elsertifikatkvoter

Etter førsteledd skal justeringer av elsertifikatkvotene foretas dersom det er nødvendig for å oppnå forpliktelsene som fremgår i § 17. Eventuelle justeringer skal gjøres dersom ny kunnskap om a) produksjon fra anlegg med idriftsettelse før 1. januar 2012, eller b) ny kunnskap om beregningsrelevant mengde elektrisk energi, gjør dette nødvendig. Hva som ligger i begrepet beregningsrelevant mengde elektrisk energi er omtalt i punkt 5.3 ovenfor, med videre henvisning.

Første ledd fastsetter frekvensen for justeringer i kvotene. Justeringene skal foretas minst hvert annet år dersom det er nødvendig som følge av ny kunnskap om forhold som beskrevet i bokstav a eller b. Det vil si at justeringer kan skje hyppigere enn hvert annet år, eller mindre hyppig enn hvert annet år, avhengig av hvorvidt det foreligger ny kunnskap som gjør justeringer nødvendige. Anlegg i Norge må settes i drift innen utløpet av 2021 for å kunne godkjennes under elsertifikatordningen. Av hensyn til forutsigbarhet i investeringsfasen kan det fram til 2021 være aktuelt med årlige justeringer av elsertifikatkvotene.

Justeringer i elsertifikatkvotene som følge av ny informasjon om årene etter tidspunktet for kvotejusteringer, innarbeides i kvotene for de respektive årene til og med 2035.

I annet ledd fremgår krav til justeringer av elsertifikatkvotene som følge av ny kunnskap om årene forut for tidspunktet for kvotejusteringer. Alle justeringer, både etter første og annet ledd, skal innarbeides i kvotene. Justeringer som følge av ny kunnskap om årene forut for tidspunktet for justering, skal som hovedregel innarbeides i kvotene for det nærmest påfølgende året eller de påfølgende to år, jf. første punktum. Annet punktum åpner opp for at justeringer unntaksvis kan fordeles over inntil fire påfølgende år, dersom fordeling over ett eller to år ville innebære uforholdsmessig store endringer. I henhold til tredje punktum skal justeringer etter første og annet punktum som hovedregel fordeles jevnt over de aktuelle årene. Et hovedsiktemål er at fordelingen i praksis bør være jevn for de påfølgende årene hvor kvotene justeres, men det kan ikke utelukkes at en ujevn fordeling i særskilte tilfeller er hensiktsmessig.

I tredje ledd fremgår det at endringer av elsertifikatkvotene skal vedtas innen utgangen av året før de justerte kvotene gjøres gjeldende. Justeringene vil dermed få virkning på elsertifikatpliktens omfang for det kommende året. Det innebærer i praksis at endringene må vedtas senest i desember for å få virkning for elsertifikatplikt for forbruk fra og med det påfølgende år. For dette forbruket må korrekt antall elsertifikater annulleres den 1. april året deretter. Kunnskap som gir grunnlag for endringer av elsertifikatkvotene vil normalt foreligge etter annullering av elsertifikater i april. Gjennom høring mv. av forslag til endringer vil relevante aktører få tid til å innrette seg før leveringsåret starter.

Tilråding

Olje- og energidepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et fremlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i lov om elsertifikater (andre kontrollstasjon).

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak til lov om endringer i lov om elsertifikater (andre kontrollstasjon) i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til lov om endringer i lov om elsertifikater (andre kontrollstasjon)

I

I lov 24. juni 2011 nr. 39 om elsertifikater gjøres følgende endringer:

§ 17 skal lyde:

§ 17 Årlige elsertifikatkvoter

Den årlige elsertifikatkvoten for den elsertifikatpliktige er et forholdstall som fastsettes av departementet i forskrift på følgende måte:

a) Elsertifikatkvoter fastsettes for hvert år fram til 2035 basert på anslag for beregningsrelevant mengde elektrisk energi.

b) Elsertifikatkvotene fastsettes med sikte på at det annulleres elsertifikater utstedt til godkjente anlegg som er satt i drift fra og med 1. januar 2012 tilsvarende 13,2 TWh i 2020, og tilsvarende 198 TWh totalt for perioden fra og med 1. januar 2012 til og med 31. desember 2035.

c) Elsertifikatkvotene fastsettes med sikte på at det annulleres et antall elsertifikater tilsvarende den samlede mengden elsertifikater utstedt til godkjente anlegg som er satt i drift før 1. januar 2012.

Ny § 17 a skal lyde:

§ 17 a. Justerte elsertifikatkvoter

Departementet skal minst hvert annet år gi forskrift om justerte elsertifikatkvoter etter § 17 dersom det er nødvendig som følge av ny kunnskap om

a) produksjon fra anlegg som er satt i drift før 1. januar 2012, eller

b) beregningsrelevant mengde elektrisk energi.

Justeringer som følge av ny kunnskap om årene før ikrafttredelsen av justerte elsertifikatkvoter, skal innarbeides i kvotene for neste år eller de to neste årene. Justeringer kan likevel fordeles over inntil fire år dersom en justering over ett eller to år vil være uforholdsmessig stor. Justeringer etter første og annet punktum skal fordeles jevnt over de aktuelle årene, med mindre det av særlige grunner bør gjøres unntak.

Forskrift om justeringer etter paragrafen her må vedtas innen utgangen av året før de justerte elsertifikatkvotene gis virkning for elsertifikatpliktens omfang.

II

Loven gjelder fra det tidspunkt Kongen bestemmer.