Prop. 1 S

(2024–2025)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2025

Statsbudsjettet (Gul bok)

Tilråding fra Finansdepartementet 27. september 2024, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Støre)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedtrekk og prioriteringer i budsjettet for 2025

1.1 Hovedtrekk

Regjeringens grunnleggende mål er å skape et tryggere og mer rettferdig Norge med muligheter over hele landet. De seneste årene har folk fått dårligere råd, blant annet som følge av høy prisvekst og rentehevinger. Trygg økonomisk styring, høy verdiskaping og en sterkere velferdsstat gjør at vi er ved et vendepunkt i økonomien der folk får bedre råd.

Målet for den økonomiske politikken er økonomisk vekst som bidrar til arbeid til alle, at folks inntekter øker og mer rettferdig fordeling, som reduserer forskjellene mellom folk og mellom alle deler av landet. Den økonomiske politikken skal bidra til en sterk velferdsstat med gode tjenester uavhengig av folks lommebok og bosted. Samtidig må veksten være bærekraftig, og vi skal nå våre klima- og miljømål.

Norge står i en unik posisjon med en sterk økonomi, stor finansformue og høy sysselsetting. Vi har en høy utnyttelse av arbeidskraften, et høyt produktivitetsnivå, en svært lønnsom olje- og gassnæring, og institusjoner som har sørget for god forvaltning av naturressursene og inntektene. Næringslivet i Norge går godt, og vi har i historisk sammenheng et høyt nivå på investeringer, eksport og overskudd.

De seneste årene har Norge blitt utfordret av internasjonale kriser og uro – med pandemi, krig i Europa, energikrise, prisvekst og klimaendringer. Regjeringens mest grunnleggende oppgave er å sikre trygghet for folk som bor i Norge. Regjeringen har derfor styrket forsvar, sikkerhet og beredskap betydelig, og denne prioriteringen forsterkes i budsjettet for 2025, blant annet gjennom satsing på politiet.

Kriser og uro har de seneste årene gitt store kostnadsøkninger for mange, både enkeltpersoner og bedrifter. Høy prisvekst undergraver folks mulighet for en trygg økonomisk hverdag og økt velstand. Norges Bank har derfor innrettet pengepolitikken for å få inflasjonen ned til målet innen rimelig tid. For regjeringen har det vært viktig å bidra til å at prisveksten kan komme ned samtidig som folk holdes i jobb og gode velferdstjenester opprettholdes. Regjeringen har prioritert å bygge velferden med basis i brede, universelle velferdsordninger for alle i Norge fremfor velferd med basis i ordninger som er behovsprøvd.

Så langt har den økonomiske politikken lyktes godt. Prisstigningen går ned, vi har rekordmange i jobb, og det er utsikter til sterkere økonomisk vekst. Offentlig etterspørsel har gitt viktige bidrag til at aktiviteten i økonomien har holdt seg oppe, og Norge har unngått nedgang i økonomien slik mange andre europeiske land har opplevd. Lønnsveksten har tatt seg opp, og det er utsikter til god reallønnsvekst både i år og neste år. Norges Bank har også signalisert at tidspunktet for å sette renten ned nærmer seg. Det vil gi økt kjøpekraft og bedre hverdagsøkonomi for mange. Samtidig vil flere velferdsløft, som priskutt på barnehage, slå fullt inn med helårsvirkning i 2025.

Budsjettet for 2025 legger til rette for at folk skal få bedre råd og at den gode utviklingen i økonomien kan fortsette. Budsjettet bidrar til å redusere sosiale og geografiske forskjeller i Norge i tråd med målene i Hurdalsplattformen. Den samlede pengebruken er lagt opp innenfor en ansvarlig ramme, med et uttak av Statens pensjonsfond utland som er godt under forventet realavkastning av fondet.

Regjeringen vil ruste velferdsstaten for fremtiden ved å få flere i arbeid og ved å bruke arbeidskraft og ressurser bedre. Som vist i perspektivmeldingen innebærer demografiske utviklingstrekk at vi fremover vil få økt kamp om arbeidskraften og at bærekraften i statsfinansene på sikt vil utfordres. Det vil bli langt flere eldre, mens det ikke blir flere i yrkesaktiv alder. Samtidig skal norsk økonomi gjennom en omstilling til et lavutslippssamfunn, og petroleumsvirksomheten vil gradvis bety mindre. Arbeidskraften og humankapitalen er vår viktigste ressurs og vår viktigste kilde til velstand. Alle som kan og vil jobbe, skal få mulighet til det. En sterk arbeidslinje som gjør at det lønner seg å være i arbeid, har stor betydning for høyest mulig sysselsetting. For å møte arbeidskraftutfordringen må vi få mer ut av ressursene i økonomien. Det handler både om å få flere i jobb, men også om at folks kompetanse brukes riktig. Digitalisering og nye måter å produsere varer og tjenester på kan gi økt produktivitet. Da vil arbeidsinnsatsen til den enkelte og den investerte kapitalen bidra til størst mulig verdiskaping.

Den økonomiske politikken har som oppgave å ivareta både hensynet til en god konjunkturutvikling og hensynet til et bærekraftig tjenestetilbud over tid. Et godt fremtidig velferdssamfunn krever bevisste valg, både nå og i årene som kommer.

1.2 Hovedprioriteringer i 2025

trygghet for folks økonomi og grunnleggende velferdstjenester

trygghet for landet og solidaritet med verden i en urolig tid

utvikle hele Norge videre

Trygghet for folks økonomi og grunnleggende velferdstjenester

Regjeringens mål er at folk skal få bedre råd. Arbeidstakere har knapt hatt vekst i reallønnen når vi ser perioden siden 2015 under ett. Kraftig prisvekst har bidratt til at folk har fått dårligere råd. Nå er vi ved et vendepunkt i økonomien. I år ser det ut til at arbeidstakere vil få reallønnsvekst. Prisstigningen er på vei ned. Lønnsoppgjøret er godt. Inntektsskatten for de med lave og middels inntekter reduseres. Stipendene i videregående opplæring, studiestøtten, barnetrygden og pendlerfradraget er økt, mens maksprisen i barnehage og SFO-prisen er redusert. For 2025 foreslår regjeringen nye grep for at folk skal få bedre råd.

Folk skal sitte igjen med mer av inntekten sin etter at skatten er betalt. Med forslaget til 2025-budsjett summerer netto lettelser i skatter og avgifter på folks inntekter og forbruk under denne regjeringen seg til 10,9 mrd. kroner. Det inkluderer inntektsskatteendringer for personer og husholdningenes andel av avgiftsendringene, men ikke endringer i utbytte- og formuesskatt (regjeringens skatteintensjon). Inntektsskattelettelsene for personer uten utbytteskatt summerer seg til 10,5 mrd. kroner under denne regjeringen. I 2025 foreslår regjeringen å redusere merverdiavgiften på vann- og avløpsgebyrer fra 25 pst. til 15 pst. fra 1. mai 2025. For en vanlig husholdning betyr det mellom 500 og 1 500 kroner i årlig besparelse.

Regjeringen gjennomfører målrettede tiltak for å få ned levekostnadene for barnefamilier. I 2025 foreslår regjeringen å ikke prisjustere maksimalprisen i barnehagene. Maksimalprisen i barnehagene blir da videreført på 2 000 kroner per måned nasjonalt, 1 500 kroner per måned i kommuner med sentralitetsindeks 5 og 6, og fortsatt gratis i tiltakssonen (Nord-Troms og Finnmark). 12 timers gratis skolefritidsordning (SFO) for elever på 1.–3. trinn videreføres. Disse tiltakene får helårseffekt i 2025 på om lag 5 mrd. kroner. Regjeringen viderefører også den inntektsavhengige moderasjonsordningen på 1.–4. trinn som sikrer at ingen familier skal bruke mer enn 6 pst. av inntekten sin til å betale for en SFO-plass. SFO er gratis for elever med særskilte behov på 5.–7. trinn.

Barnetrygden er økt over flere budsjetter. Senest 1. september økte satsen for barn over seks år, slik at satsen ble lik for barn over og under seks år. Dette videreføres i 2025, med en helårseffekt på 2,4 mrd. kroner. Budsjettforslaget viderefører også flere tiltak for å styrke bostøtteordningen. Dette inkluderer blant annet økte boutgiftstak og oppvarmingstillegg for alle mottakere. Dette legger til rette for at husstander med lav inntekt kan etablere seg og bli boende i en egnet bolig.

Å være i arbeid er viktig for å ha trygghet om egen økonomi. Det er også viktig for å unngå sosiale forskjeller. 145 000 flere har kommet i jobb fra tredje kvartal 2021 til andre kvartal 2024, hvorav 84 pst. har kommet i privat sektor. Den registrerte arbeidsledigheten er lav i historisk sammenheng. Mange sektorer opplever knapphet på arbeidskraft. Regjeringen setter i Perspektivmeldingen et mål om at sysselsettingen målt som andel av befolkningen i aldersgruppen 20–64 år skal øke fra 80,4 pst. i 2023 til 82 pst. i 2030. Det tilsvarer om lag 150 000 flere sysselsatte i denne syvårsperioden. Regjeringen har satt seg som mål å øke sysselsettingsandelen ytterligere i årene deretter.

Sysselsettingsmålet følges opp på en rekke måter. Regjeringen vil arbeide for at flere kan delta i arbeidslivet. Arbeidslinjen styrkes og gjør det enklere å kombinere trygd med arbeid. Det vil bidra til økt verdiskaping, bedre offentlige finanser og mer bærekraftige velferdsordninger. For å få til en slik oppgang, må mange av de som i dag står utenfor arbeidsmarkedet mobiliseres. Regjeringen la tidligere i høst frem arbeidsmarkedsmeldingen med forslag til tiltak og virkemidler for å øke sysselsettingen og få færre på trygd. 1. august trådte en ny opplæringslov i kraft. Der erstattes retten til videregående opplæring med en rett til å fullføre med studie- eller yrkeskompetanse. Det skal gi flere i arbeid. Regelverket for opptak til høyere utdanning er endret. Nå vil flere komme raskere i gang med høyere utdanning og arbeid. Regjeringens nye digitaliseringsstrategi legger til rette for frigjøring av arbeidskraft. Over 70 000 ukrainske flyktninger er frem til nå bosatt ute i alle kommunene. Stadig flere av dem får arbeid.

Arbeidsmarkedstiltak er viktig for å flere i jobb. Arbeidsmarkedstiltak rettes inn mot arbeidsledige og personer med nedsatt arbeidsevne. For å styrke innsatsen for å få utsatte grupper, herunder fordrevne fra Ukraina, raskere over i jobb, ble bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak økt fra i fjor til i år. Regjeringen foreslår ytterligere økning neste år, tilsvarende om lag 5 800 flere plasser enn i år. Regjeringen styrker tiltaket Varig tilrettelagt arbeid (VTA), som er tiltaksplasser hvor arbeidsoppgavene er tilrettelagt for uføre, tilsvarende om lag 500 plasser. Økningen er ledd i en planlagt opptrapping de neste årene.

Folketrygden er et sikkerhetsnett som gir økonomisk trygghet gjennom inntektssikring og kompensasjon i livssituasjoner som arbeidsløshet, sykdom, uførhet og alderdom. I regjeringens forslag for 2025 øker utgiftene til folketrygden ekskl. dagpenger mv. med 48,6 mrd. kroner i løpende priser fra Saldert budsjett 2024. Målt i faste priser og justert for sysselsettingsvekst øker folketrygdens utgifter ekskl. dagpenger mv. med 23,1 mrd. kroner. Av dette utgjør økning i sykepenger og AAP 9,5 mrd. kroner. Det er i hovedsak økningen i langtidsfraværet som bidrar til den store økningen i sykefraværet, men også det korte fraværet har økt. Økningen i sykefraværet siden før pandemien kan i stor grad tilskrives diagnoser relatert til psykiske lidelser og muskel/skjelettlidelser, men også diagnosen trøtthet/slapphet bidrar en del.

Gode velferdstjenester i hele landet er avgjørende for å gi folk trygghet i hverdagen og bidrar til å redusere sosiale og geografiske forskjeller. Kommunene yter mange av de viktigste velferdstjenestene. En god og forutsigbar kommuneøkonomi er sentralt for at kommunene og fylkeskommunene skal kunne ivareta sine oppgaver. Regjeringens forslag innebærer en vekst i kommunesektorens frie inntekter på 6,8 mrd. kroner. Dette er høyere enn varslet i kommuneproposisjonen, og det gir sektoren handlingsrom til å bedre tjenestetilbudet. Det er avgjørende at kommunene har handlefrihet og ressurser til å løse oppgavene etter sine behov.

Fra 2025 innføres nytt inntektssystem for kommunene, med mål om at kommunene skal kunne tilby gode og likeverdige velferdstjenester til sine innbyggere. Inntektene blir jevnere fordelt mellom kommunene. Kommuner med lave skatteinntekter vil styrkes. Dette legger til rette for likeverdige tjenester for innbyggerne i hele landet. Av veksten i frie inntekter er om lag 1,7 mrd. kroner begrunnet med omleggingen av inntektssystemet.

Det statlige barnevernet skal bidra til å ivareta de mest sårbare barna. Regjeringen ønsker å etablere flere statlige institusjonsplasser. I tillegg skal det igangsettes en pilot for å prøve ut en ny innretning av institusjonstilbudet. Bevilgningene til det statlige barnevernet foreslås økt, blant annet som følge av utvikling i barnas behov og økte priser på tiltak.

Alle skal ha tilgang til gode helsetjenester av høy kvalitet når de trenger det. Regjeringen gjennomfører Ventetidsløftet og forbedrer sykehusøkonomien. Målet er en markant nedgang i ventetidene i år og neste år. Regjeringens forslag til budsjett gir trygghet for god helsehjelp, og sykehusene får midler til å løse dagens utfordringer. Budsjettforslaget legger til rette for vekst i pasientbehandlingen i sykehusene utover den demografiske utviklingen. Bevilgningen fra revidert nasjonalbudsjett for å blant annet bedre sykehusøkonomien og redusere ventetider videreføres i 2025-budsjettet. Det foreslås også lånebevilgninger til nye investeringsprosjekter. Regjeringens arbeid med å styrke allmennlegetjenesten gir resultater. Stadig flere får fastlege.

Trygghet for landet og solidaritet med verden

Regjeringen foreslår et budsjett som bidrar til å holde befolkningen trygg, både for dagens trusler og de som kan komme. Krig i Europa preger budsjettforslaget også for 2025. De seneste årene har regjeringen og Stortinget tatt mange valg for å fremme trygghet, fred og solidaritet og bevare våre felles verdier.

Forsvarsbudsjettet økes i tråd med de økonomiske rammene som er lagt til grunn i den nye langtidsplanen for forsvarssektoren. Regjeringen foreslår et forsvarsbudsjett på 110,1 mrd. kroner i 2025, en økning på 19,2 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2024. Økningen inkluderer blant annet 15,5 mrd. kroner for å følge opp de økonomiske rammene lagt til grunn i ny langtidsplan. Norge har allerede i år nådd NATOs mål om å bruke 2 pst. av BNP på forsvarsformål, to år tidligere enn regjeringens opprinnelige ambisjon. I 2025 anslås forsvarsutgiftene å utgjøre 2,16 pst. av BNP. Hovedprioriteringene i 2025 vil være å hente inn etterslep av vedlikehold og forsyningsberedskap, få dagens struktur til å virke og å øke investeringene i materiell, eiendom, bygg og anlegg. Planen styrker både sjøforsvaret, landmakten og luftvernet. Antallet personell økes, boforholdene for forsvarets ansatte bedres, utdanningskapasiteten økes, Heimevernet styrkes, og forskning og utvikling som er relevant for Norges forsvarsevne, vil økes. Regjeringen har bidratt til økt produksjonskapasitet i norsk forsvarsindustri.

Vi fortsetter å stille opp for Ukraina. Norge vil også i 2025 yte militær og sivil støtte til Ukraina gjennom Nansen-programmet, og budsjettet er innrettet for at vi fortsatt skal ta imot og integrere et høyt antall fordrevne. Regjeringen foreslår å utvide Nansen-programmet gjennom tre grep. For det første settes det et gulv for den årlige støtten på 15 mrd. kroner. For det andre økes rammen ved at tidligere års forseringer av støtte, på henholdsvis 2,5 og 7 mrd. kroner i 2023 og 2024, ikke skal trekkes fra fremtidige års støtte. Eventuelle bevilgninger til initiativer ut over rammen på 15 mrd. kroner i kommende år, skal heller ikke komme til fratrekk fra fremtidige års ramme. For det tredje foreslår regjeringen å forlenge Nansen-programmets varighet med tre år. Ukraina vil ha behov for støtte i lang tid fremover, også etter krigens slutt. Regjeringen tar også sikte på å foreslå ytterligere tiltak i størrelsesordenen 5 mrd. kroner i 2024 i forbindelse med nysalderingen av budsjettet. I sum innebærer regjeringens forslag at den samlede rammen for Nansen-programmet utvides fra 75 til 134,5 mrd. kroner i perioden 2023–2030. Støtten på 15 mrd. kroner i 2025 foreslås fordelt likt mellom sivil og militær støtte. På militær side er det tatt høyde for donasjoner av materiell fra forsvarssektoren på 2 mrd. kroner. Den sivile delen av Nansen-programmet i 2025 inngår i forslaget til bistandsbudsjett, som samlet er på 52,9 mrd. kroner.

Mottak, bosetting og integrering av flyktninger vil også neste år kreve betydelige midler. De volumstyrte budsjettpostene anslås totalt til 30,5 mrd. kroner i 2025. Dette er basert på planleggingstall på 25 500 flyktninger i år og 22 000 neste år. Det er nylig besluttet å avgrense ordningen med midlertidig kollektiv beskyttelse for fordrevne fra Ukraina mot personer som kommer fra trygge oppholdsområder. Tiltaket reduserer ankomstprognosene for 2025 med om lag 8 000 personer, og reduserer anslåtte utgifter over statsbudsjettet med om lag 1,6 mrd. kroner. Usikkerheten om den videre utviklingen i ankomster er imidlertid stor.

For å møte et skjerpet trusselbilde og varige endringer i den sikkerhetspolitiske situasjonen, prioriterer regjeringen samfunnssikkerhet og sivil beredskap. Det foreslås blant annet å øke bevilgningene til Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM), Politiets sikkerhetstjeneste (PST) og redningshelikoptertjenesten. I tillegg foreslås det midler til nødvendige investeringer i nødnett, Digitaliseringsdirektoratets arbeid med digital sikkerhet og kommunenes og statsforvalternes beredskapsarbeid.

I en usikker verden prioriterer regjeringen å trygge den norske matsikkerheten. Bevilgningen til jordbruksavtalen foreslås økt med drøyt 2 mrd. kroner i 2025, til i underkant av 29 mrd. kroner. Økningen gir jordbruket full kostnadsdekning, kompensasjon for fallende markedsinntekter og skal følge opp opptrappingsplanen for inntekt i jordbruket, jf. Meld. St. 11 (2023–2024). Regjeringen fortsetter også arbeidet med å etablere beredskapslager for matkorn.

Regjeringen fortsetter å prioritere politiet og bekjempe alvorlig kriminalitet. Til sammen foreslår regjeringen 2,8 mrd. kroner til å forebygge og bekjempe kriminalitet. Av dette går nesten 2,5 mrd. kroner til politiet, inkludert videreføring av bevilgningsøkningen som ble besluttet i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett i år. Dette vil gi mer synlig politi i gatene og sette politiet i bedre stand til å løse hele sitt samfunnsoppdrag. Trusselen fra organisert kriminalitet er stor i Europa. Også i Norge har flere blitt rammet av denne typen kriminalitet det siste året, særlig i Oslo. Det legges derfor opp til å styrke arbeidet mot kriminelle nettverk, kriminelle gjenger og organisert kriminalitet.

Videre foreslår regjeringen en tverrfaglig innsats i særlig utsatte områder for å forebygge og hindre rekruttering til barne- og ungdomskriminalitet. Tiltakene inkluderer blant annet etablering av hurtigspor for behandling av straffesaker i Oslo for unge under 18 år, fengselsplasser for mindreårige, beredskapsteam og andre skoletiltak i kommunene, pilot for bedre institusjonstilbudet i barnevernet, foreldrestøttende tiltak, regelverksutvikling, og tilskudd til møteplasser for unge gutter og menn.

Regjeringen prioriterer også bekjempelse av økonomisk kriminalitet for å hindre de kriminelle nettverkenes evne og mulighet til å få fotfeste, og motvirke en negativ utvikling som man erfarer i flere europeiske land. I budsjettforslaget legges det derfor opp til å øke innsatsen mot hvitvasking, korrupsjon og annen økonomisk kriminalitet. Det foreslås videre å sette av midler til etablering av en enhet under Finanstilsynet som skal bidra til å styrke innsatsen mot økonomisk kriminalitet. Regjeringen vil også gjøre det enklere å inndra utbytte av kriminalitet, enten det er penger eller gjenstander.

Regjeringen styrker kontrollen ved grensene med flere tollere og bedre utstyr ved at bevilgningsøkningen til Tolletaten i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett trappes videre opp i 2025. Tolletaten spiller en helt avgjørende rolle i innsatsen motnarkotikasmugling, som i dag utgjør en stor trussel mot både Norge og resten av Europa. Etatens kontrollkapasitet skal styrkes med blant annet flere tjenestefolk, flere skannere og moderne utstyr. Styrkingen kommer på toppen av de grepene regjeringen allerede har gjort, blant annet midler for å øke kapasiteten til å håndtere sanksjonsregimet mot Russland, til utvidede oppgaver med kontroll av russiske fiskefartøy, til etablering av Tolletaten på Svalbard og en ny skanner stasjonert på Magnormoen.

Regjeringen ønsker å legge til rette for god rettssikkerhet og tilgjengelige juridiske tjenester for innbyggerne i hele landet. Regjeringen foreslår derfor å videreføre de økte bevilgningene til domstolene og andre aktører og instanser fra revidert nasjonalbudsjett, herunder Kontoret for voldsoffererstatning, Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker og Spesialenheten for politisaker, samt å øke rettshjelpsatsen.

Utvikle hele Norge videre

Regjeringen vil redusere både geografiske og sosiale forskjeller, slik at folk kan leve gode liv både i by og land.

De seneste årene har manglende reallønnsvekst, økt prisvekst og økte renter hatt konsekvenser for levekostnadene, særlig for dem med høye boutgifter som i byene. Flere av regjeringens velferdssatsinger, slik som billigere barnehage og gratis 12 timers SFO i uken, vil ha betydning for de som bor i byene. Regjeringen har i tillegg flere målrettede satsinger for å redusere sosiale forskjeller i byene, blant annet tilskuddsordning for økt bemanning i barnehager i levekårsutsatte områder.

Det skal være attraktivt å bo og arbeide i hele landet. Regjeringen vil stimulere til levedyktige lokalsamfunn i distriktene. Spredt bosetting er en sentral del av beredskapen og strategisk viktig, særlig i Nord-Norge. Regjeringen legger til rette for spredt bosetting, blant annet gjennom halverte fergepriser, halverte flypriser på kortbanenettet og reduserte barnehagepriser som videreføres i 2025. Satsinger innen kultur og transport skjer i hele landet.

Regjeringen foreslår en ny gjeldssletteordning for yrkesaktive personer med studielån som er bosatt i mindre sentrale distriktskommuner. De som kvalifiserer til ordningen, vil kunne få slettet 25 000 kroner av studielånet hvert år, etter en opptjeningsperiode på 12 måneder. Opptjeningsperioden begynner 1. januar 2025, og omfatter yrkesaktive personer bosatt i de 212 kommunene som er i sentralitetsklasse 5 eller 6. De første låntakerne vil kunne få innvilget sletting av studielån i januar 2026. Den nye gjeldssletteordningen skal bidra til at hele landet har tilgang til kompetent arbeidskraft og gode velferdstilbud.

Regjeringen forslår å videreføre gratis barnehage i Nord-Troms og Finnmark (tiltakssonen) og maksimalpris på 1 500 kroner per måned i kommuner med sentralitetsindeks 5 og 6, enda lavere enn den nasjonale maksprisen på 2 000 kroner per måned.

Budsjettforslaget følger opp regjeringens prioriteringer i ny Nasjonal transportplan. Det foreslås bevilget i alt 95,1 mrd. kroner til Nasjonal transportplan 2025–2036, som innebærer en reell økning på 1,7 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2024. I planen legger regjeringen opp til å ta vare på infrastrukturen, utnytte kapasiteten i eksisterende infrastruktur og transporttilbud bedre, og bygge nytt der vi må. Det vil bidra til et effektivt, miljøvennlig og trygt transportsystem i hele landet.

Regjeringen foreslår 2,4 mrd. kroner til oppfølging av avtalene om statlig kjøp av flyruter på kortbanenettet (FOT-ruteavtalene) i 2025. Dette er mer enn dobbelt så mye som i 2023. Regjeringen har inngått nye FOT-ruteavtaler for Nord-Norge og Sør-Norge som hadde oppstart i år, og som utløper i 2027 og 2028. På alle rutene som er omfattet av disse avtalene, er maksimaltakstene halvert. Staten kjøper også mer kapasitet på strekninger der reduserte priser forventes å gi størst etterspørselsøkning. I tillegg inkluderes rutene Stord–Oslo og Kirkenes–Tromsø i ordningen.

Budsjettet legger til rette for at hele befolkningen skal ha tilgang på kulturtilbud og fritidsaktiviteter, uavhengig av bosted og sosial bakgrunn. Ordningene med kompensasjon for utgifter til merverdiavgift for frivillige organisasjoner og idrettslag foreslås videreført. Det foreslås å opprette en tilskuddsordning for regionale kulturfond som skal bidra til et løft for lokalt og regionalt kulturliv over hele landet. Økt innsats for digitalisering av kulturarv og arkiver vil gi kompetansearbeidsplasser i Mo i Rana og på Tynset.

Næringslivet i Norge går godt, og lønnsomheten er høy. Bedriftene har de seneste årene satt rekorder i investeringer og eksport. Regjeringen vil gjennom en forutsigbar og aktiv næringspolitikk legge til rette for videre vekst.

Vi trenger mer kraft, mer nett og mer energieffektivisering i årene fremover. Regjeringens forslag til budsjett legger til rette for å møte fremtidens energiutfordringer, med tiltak for energieffektivisering og teknologiutvikling. Regjeringen har sørget for et temposkifte i satsingen på havvind. Den første konkurransen om arealtildeling for havvind på norsk kontinentalsokkel var vellykket. Prosjektet på er gjennomført i prosjektområdet Sørlige Nordsjø II vil produsere 6–7 TWh. På bakgrunn av denne har staten inngått en kontrakt med utbygger med en kostnadsramme på 23 mrd. 2023-kroner. I 2025 planlegger regjeringen å lyse ut nye områder. For å bidra vesentlig til utviklingen av flytende havvind foreslår regjeringen i budsjettet en tilsagnsfullmakt på 35 mrd. 2025-kroner til et støtteprogram for flytende havvind i områdene Vestavind B og Vestavind F. Hvor mye havvind som realiseres innenfor rammen, vil avgjøres gjennom en auksjon. Regjeringen legger opp til jevnlige utlysninger av areal og støttekonkurranser.

Regjeringen fører en ambisiøs klimapolitikk, og nedgangen i norske klimagassutslipp ventes å fortsette. Regjeringens budsjettforslag gjør det mulig for Enova å øke innsatsen for utslippsreduksjoner under innsatsfordelingsforordningen, samtidig som arbeidet med energieffektivisering fortsetter. Regjeringen satser på karbonfangst og lagring ved å følge opp Langskip-prosjektet, som er viktig for teknologiutvikling også globalt. Prising av utslipp er et kostnadseffektivt virkemiddel som gjør det mer lønnsomt å investere i klimavennlige løsninger. Regjeringen følger opp planen om å trappe opp klimaavgiftene til 2 000 2020-kroner i 2030 (tilsvarer 2 400 2025-kroner). Med et slikt langsiktig mål og gradvis bevegelse i retning av en gitt pris på utslipp, settes næringsliv og forbrukere i stand til å omstille seg over tid.

Norges internasjonale klimaforpliktelser skal nås samtidig som regjeringen tar hensyn til hvordan klimaavgiftene påvirker husholdningenes levekostnader. Som en del av statsbudsjettet legger regjeringen frem en plan som viser hvordan Norge skal nå klimamålene i 2030, se særskilt vedlegg til Klima- og miljødepartementets Prop. 1 S (2024–2025) Regjeringens klimastatus og -plan.

1.3 Innstramminger og omprioriteringer

Omprioriteringer er nødvendig for å skape rom for satsinger og økte utgifter på andre områder. Innstramminger og bedre innretning av støtteordninger kan også bidra til bedre og mer effektiv utnyttelse av arbeidskraft og andre ressurser i det norske samfunnet.

Regjeringen foreslår å redusere tilskuddet til bosetting av enslige mindreårige asylsøkere slik at dekningsgraden reduseres til 100 pst. Dekningsgraden har over flere år ligget godt over 100 pst. Tiltaket er ventet å redusere utgiftene over statsbudsjettet med om lag 370 mill. kroner.

Videre foreslår regjeringen å nominelt videreføre flere ordninger, deriblant kontantstøtten og engangsstønaden. Barnetrygden foreslås videreført med uendret nivå, etter at den ble økt vesentlig for barn over seks år fra 1. september 2024. Regjeringen foreslår også nominell videreføring av flere av satsene tilknyttet hjelpemidler og grunn- og hjelpestønader, samt stønader til beboere i asylmottak.

Regjeringen mener nivået på overføringsflyktninger må ses i sammenheng med antall asylsøkere og personer med midlertidig kollektiv beskyttelse. I 2025 er planleggingstallet for flyktningankomster 22 000 personer. I lys av de høye ankomstene foreslår regjeringen å redusere kvoten for overføringsflyktninger fra 1 000 til 200 personer.

Regjeringen er blitt enig med partene i industrien om en langsiktig og budsjettmessig bærekraftig CO₂-kompensasjonsordning for støtteårene 2024–2030. Det innføres et bevilgningstak på 7 mrd. kroner per støtteår som gjør budsjettbelastningen mer forutsigbar. For 2025-budsjettet gir det en anslått innsparing på 1,8 mrd. kroner sammenlignet med en situasjon der ordningen ikke endres. For budsjettene 2025–2031 samlet kan innsparingen på usikkert grunnlag anslås til 10–11 mrd. kroner, blant annet med forutsetning om en fast kvotepris på om lag 1 000 kroner. 40 pst. av kompensasjonen skal brukes på utslippsreduserende og energieffektiviserende tiltak hos bedriften eller bedriftens konsern i Norge. Det gjør at ordningen i større grad vil stimulere til omstilling.

Regjeringen ønsker å legge til rette for veloverveide studievalg i høyere utdanning, og å stimulere til effektive utdanningsløp. Regjeringen foreslår derfor at gradskomponenten i Lånekassens stipendomgjøring økes fra 15 pst. til 25 pst., og at studiepoengomgjøring reduseres fra 25 pst. til 15 pst. Med endringen kan studentene fortsatt få omgjort opp til 40 pst. av basislånet til stipend, men en større del av omgjøringen blir avhengig av at studentene fullfører hele utdanningen. Studenter som fullfører hele grader, kommer uendret ut. Endringen skal bidra til at det lønner seg å fullføre påbegynte grader. For 2025-budsjettet gir tiltaket en anslått innsparing på 175 mill. kroner.

Regjeringen foreslår å avvikle folketrygdens dekning av utgifter til behandling hos kiropraktorer fra 1. januar 2025. Stønaden utgjør en svært liten del av den totale behandlingskostnaden hos kiropraktorer, og kan antas å ha liten innvirkning på pasientenes bruk av kiropraktorer. Avsetningen til fond til videre- og etterutdanning av kiropraktorer videreføres.

2 Nærmere om budsjettforslaget

2.1 Hovedtall i budsjettet

Det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Regjeringens budsjettforslag for 2025 innebærer et strukturelt, oljekorrigert underskudd på 460,1 mrd. kroner. Målt som andel av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2025 utgjør underskuddet 2,5 pst. Det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet anslås å utgjøre 10,9 pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge i 2025, en økning på 0,5 prosentenheter sammenlignet med anslaget for 2024.

Bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet måles ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Underskuddet kalles «strukturelt» fordi det korrigeres for blant annet virkningene av økonomiske svingninger på skatter, avgifter, renter og arbeidsledighetstrygd. Underskuddet er «oljekorrigert» når statens inntekter og utgifter fra petroleumsvirksomheten overføres til Statens pensjonsfond utland. Forskjellen mellom det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet og det oljekorrigerte budsjettunderskuddet er nærmere redegjort for i Nasjonalbudsjettet 2025.

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet og Statens pensjonsfond

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, altså uten korreksjoner for økonomiske svingninger, anslås til 413,6 mrd. kroner i 2025. Dette underskuddet motsvares av en overføring fra Statens pensjonsfond utland, slik at statsbudsjettet er i balanse.

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres til Statens pensjonsfond utland. I 2025 anslås netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten til 642,8 mrd. kroner, som er 229,1 mrd. kroner høyere enn overføringen fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet for å dekke det oljekorrigerte underskuddet. For å komme frem til det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond legges også fondets rente- og utbytteinntekter til, som vist i tabell 2.1.

Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond anslås til 18 890 mrd. kroner ved inngangen til 2025. Av dette utgjør Statens pensjonsfond utland 18 500 mrd. kroner og Statens pensjonsfond Norge 390 mrd. kroner.

Boks 2.1 Veksten i statsbudsjettets utgifter

Statsbudsjettets underliggende, reelle utgiftsvekst anslås til 19,5 mrd. 2025-kroner, tilsvarende 1,0 pst. Den nominelle utgiftsveksten er anslått til 4,8 pst. Prisveksten i statsbudsjettets utgifter anslås til 3,8 pst.

Den underliggende, reelle utgiftsveksten anslås lavere neste år enn snittet siden 2001, selv sett bort fra pandemiårene. Det må ses i sammenheng med økte utgifter i år i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. I tillegg foreslås noe av den økte bruken av fondsmidler neste år til skatte- og avgiftslettelser, mens det i større grad har gått til utgiftsøkninger i de foregående årene. Over regjeringsperioden utgjør gjennomsnittlig underliggende, reell utgiftsvekst 1,8 pst., mot 2,2 pst. over årene 2001–2019.

Ved beregningen av den underliggende utgiftsveksten holdes utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter utenom. I tillegg korrigeres det for enkelte regnskapsmessige forhold og ekstraordinære endringer.

Utviklingen på ulike utgiftsområder over tid er nærmere omtalt i kapittel 4.

Tabell 2.1 Hovedtall i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond utenom lånetransaksjoner

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
A | Statsbudsjettets inntekter i alt | 2 388,6 | 2 250,0 | -5,8
A.1 | Inntekter fra petroleumsvirksomhet | 858,2 | 672,4 | -21,7
A.2 | Inntekter utenom petroleumsvirksomhet | 1 530,5 | 1 577,6 | 3,1
B | Statsbudsjettets utgifter i alt | 1 893,0 | 2 020,8 | 6,8
B.1 | Utgifter til petroleumsvirksomhet | 26,0 | 29,6 | 13,8
B.2 | Utgifter utenom petroleumsvirksomhet | 1 867,0 | 1 991,2 | 6,7
= | Overskudd i statsbudsjettet før overføring til Statens pensjonsfond utland (A-B) | 495,7 | 229,1 | -53,8
- | Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland | 832,2 | 642,8 | -22,8
= | Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2) | -336,5 | -413,6 | 22,9
+ | Overført fra Statens pensjonsfond utland | 336,5 | 413,6 | 22,9
= | Statsbudsjettets overskudd | 0,0 | 0,0 |
+ | Netto avsatt i Statens pensjonsfond utland | 495,7 | 229,1 | -53,8
+ | Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond | 360,6 | 451,6 | 25,2
= | Samlet overskudd i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond | 856,3 | 680,7 | -20,5

Kilde: Finansdepartementet.

2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Tabell 2.2 og figur 2.1 viser statsbudsjettets inntekter og utgifter når petroleumsvirksomheten og lånetransaksjoner holdes utenom.

2.2.1 Inntekter

De største inntektene kommer fra skatter og avgifter fra Fastlands-Norge. Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 1 423,3 mrd. kroner i 2025. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Anslagene for skatter og avgifter for 2025 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2024, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på vekstforutsetningene for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2025. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og kommunale og fylkeskommunale skattører.

Som varslet i Revidert nasjonalbudsjett 2024, foreslår regjeringen at den midlertidige ekstra arbeidsgiveravgiften avvikles fra 1. januar 2025. Lettelsen anslås til 6,9 mrd. kroner bokført og 12 mrd. kroner påløpt i 2025. Utover avviklingen av den ekstra arbeidsgiveravgiften foreslås det skatte- og avgiftslettelser på 5,5 mrd. kroner, når endringene er fullt innfaset. Den bokførte virkningen av skatte- og avgiftsendringene utenom avvikling av den ekstra arbeidsgiveravgiften anslås til 2,4 mrd. kroner i 2025. Skatte- og avgiftsopplegget for 2025 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2024–2025) Skatter og avgifter 2025.

Inntekter utenom skatter og avgifter består i hovedsak av utbytteinntekter, renteinntekter og salgs- og leieinntekter. Dette er nærmere omtalt i kapittel 3. Inntektene fra renter og aksjeutbytte mv. inkluderer også overføring fra Statens pensjonsfond Norge (SPN) fra og med 2025, for å løse utfordringene med SPNs høye eierandeler på Oslo Børs. Forslaget til ny regel for årlig uttak fra SPN er nærmere omtalt i kapittel 8.2.

Tabell 2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Statsbudsjettets inntekter (utenom petroleum) | 1 530,5 | 1 577,6 | 3,1
Sum skatter og avgifter fra Fastlands-Norge | 1 381,7 | 1 423,3 | 3,0
Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift | 455,5 | 466,7 | 2,5
Skatt på formue og inntekt | 418,5 | 435,2 | 4,0
Merverdiavgift | 398,9 | 409,3 | 2,6
Avgifter på tobakk og alkohol | 24,3 | 24,4 | 0,4
Avgifter på motorvogner | 20,6 | 18,8 | -8,6
Elektrisitetsavgift | 8,2 | 10,8 | 31,7
Tollinntekter | 3,8 | 3,9 | 1,7
Andre avgifter | 51,9 | 54,2 | 4,5
Renter og aksjeutbytte mv.¹ | 72,6 | 87,5 | 20,6
Inntekter fra statens forvaltningsbedrifter | 13,2 | 4,6 | -65,2
Andre inntekter | 63,1 | 62,3 | -1,3
Statsbudsjettets utgifter (utenom petroleum) | 1 867,0 | 1 991,2 | 6,7
Sum folketrygden | 651,7 | 701,9 | 7,7
Alderspensjon | 316,7 | 335,6 | 6,0
Uføretrygd | 126,1 | 132,7 | 5,2
Sykepenger | 62,2 | 71,3 | 14,6
Arbeidsavklaringspenger | 44,8 | 50,8 | 13,3
Øvrige sosiale formål | 18,4 | 20,5 | 11,0
Helsetjenester | 43,3 | 46,2 | 6,7
Foreldrepenger | 26,3 | 29,5 | 12,3
Arbeidsliv | 13,8 | 15,4 | 11,8
Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner | 224,8 | 238,4 | 6,0
Regionale helseforetak | 215,2 | 228,4 | 6,1
Forsvar | 90,8 | 110,0 | 21,2
Samferdsel | 91,3 | 96,1 | 5,2
Høyere utdanning, forskning og fagskoler | 61,8 | 61,4 | -0,5
Bistand² | 50,6 | 48,7 | -3,8
Politi og påtalemyndighet | 27,2 | 30,5 | 12,2
Jordbruksavtalen | 26,7 | 28,8 | 7,9
Barnetrygd og kontantstøtte | 26,6 | 27,6 | 3,7
Renter på statsgjeld | 12,5 | 16,4 | 31,9
Andre utgifter | 387,8 | 403,0 | 3,9
Oljekorrigert overskudd | -336,5 | -413,6 | 22,9

¹ Inkluderer overføring fra Statens pensjonsfond Norge (SPN) på 11,7 mrd. kroner i 2025. Se nærmere omtale i kapittel 8.2.

² Regjeringens forslag til bistandsbudsjett inkluderer i tillegg midler til Norfund (grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland og kapitalinnskudd i klimainvesteringsfondet) og enkelte bistandsmidler under Klima- og miljødepartementet, Kunnskapsdepartementet, Finansdepartementet og Kommunal- og distriktsdepartementet.

Kilde: Finansdepartementet.

Figur 2.1 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner. Mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet.

2.2.2 Utgifter

De største utgiftene gjelder folketrygdens ytelser, som til sammen anslås til 701,9 mrd. kroner i 2025. Andre større utgifter er rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner, og overføringene til de regionale helseforetakene. Forsvar utgjør også en stor del av statsbudsjettets utgifter og øker betydelig fra Saldert budsjett 2024. Samferdsel og overføringer til universitets- og høyskolesektoren utgjør også større utgiftsområder på budsjettet.

Utgiftene på statsbudsjettet omtales nærmere under hvert departement i avsnitt 2.4. Folketrygdens utgifter omtales nærmere i avsnitt 2.5.

2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Staten lånefinansierer ikke utgifter til drift, investeringer eller overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, hvor disse utgiftene inngår, finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner.

Lånetransaksjoner finansieres ved at staten tar opp lån. Statens lånetransaksjoner omfatter blant annet utlån til husholdninger og næringsliv, salg og kjøp av aksjer og innskudd i foretak og fond. Investeringer i selskaper regnes som lånetransaksjoner dersom forventet avkastning minst tilsvarer avkastningen på alternative plasseringer. Med avkastning på alternative plasseringer menes finansiell avkastning som svarer til risikoen ved plasseringen. Lånetransaksjoner inngår verken i det oljekorrigerte budsjettunderskuddet eller i det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Prinsipper og praksis for budsjettering av lånetransaksjoner er nærmere omtalt i Prop. 1 S (2022–2023) for budsjettåret 2023, avsnitt 8.2.

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 2.3. Det skyldes at det ved vurderingen av statens lånebehov i markedet også tas hensyn til virkningen av statens transaksjoner på likviditeten i pengemarkedet.

Lånetransaksjoner og finansieringsbehov omtales nærmere i kapittel 3, mens statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter omtales i kapittel 7.

Tabell 2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

| Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Lånetransaksjoner utenom petroleumsvirksomhet |  |  |
| Utlån, aksjetegning mv.¹ | 158,0 | 243,5 | 54,1
- | Tilbakebetalinger | 124,1 | 133,2 | 7,3
- | Statsbudsjettets overskudd | 0,0 | 0,0 |
= | Netto finansieringsbehov | 33,9 | 110,3 | 225,6
+ | Gjeldsavdrag | 68,0 | 63,8 | -6,2
= | Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov | 101,9 | 174,1 | 70,9

¹ Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland i 2025.

Kilde: Finansdepartementet.

2.4 Oversikt over utgifter under de ulike departementene

2.4.1 Innledning

I denne delen omtales hovedtrekkene i utgiftene per departement. Tabellene viser utgiftene etter programområde og programkategori i Saldert budsjett 2024 og forslaget for 2025. Tallene for de to årene er ikke fullt ut sammenlignbare i alle tilfeller. For eksempel vil overføring av oppgaver mellom departementene, og tilsvarende overføring av bevilgninger, gi en endring i bevilgningsrammene uten at det er en reell omprioritering mellom formål.

I tabellene oppgis Saldert budsjett 2024 som bevilgningsnivå i 2024. Tilleggsbevilgninger gjennom 2024 er derfor ikke inkludert i tallene for 2024. I den grad tilleggsbevilgninger gjennom 2024 er ført videre i 2025-budsjettet, vil tabellen vise en økt bevilgning fra 2024 til 2025.

Det samme gjelder virkningen av lønnsoppgjøret i staten våren 2024, som på vanlig måte ikke var fordelt til departementene i Saldert budsjett 2024. Normalt blir kompensasjon til statlige, bruttobudsjetterte virksomheter innarbeidet etter at de sentrale lønnsoppgjørene i staten er gjennomført. Rikslønnsnemnda skal avgjøre tvistene i hovedoppgjøret for 2024 for tre av de fire hovedsammenslutningene i staten medio november. Av hensyn til forutsigbarhet for virksomhetene og at budsjettene skal gi et realistisk anslag på lønnsutgifter i 2025, er det likevel innarbeidet et anslag på helårsvirkningen av lønnsoppgjøret i budsjettforslaget for 2025. Virkningen av lønnsoppgjøret i 2024 er nærmere omtalt i kapittel 6 om gjennomføringen av inneværende års budsjett.

2.4.2 Utenriksdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 02 Utenriksforvaltningen |  |  |
02.00 Administrasjon av utenrikspolitikken | 2 981,8 | 5 108,4 | 71,3
02.10 Utenriksformål | 3 350,5 | 2 624,0 | -21,7
Sum før lånetransaksjoner | 6 332,4 | 7 732,5 | 22,1
Lånetransaksjoner | 0,5 | 0,5 | 0,0
Sum Utenriksforvaltningen | 6 332,8 | 7 732,9 | 22,1
Programområde 03 Internasjonal bistand |  |  |
03.00 Forvaltning av utviklingssamarbeidet | 2 805,9 | 856,7 | -69,5
03.10 Utviklingssamarbeidet | 43 602,3 | 43 564,6 | -0,1
Sum før lånetransaksjoner | 46 408,2 | 44 421,4 | -4,3
Lånetransaksjoner | 1 989,9 | 1 989,9 | 0,0
Sum Internasjonal bistand | 48 398,1 | 46 411,2 | -4,1
Sum Utenriksdepartementet | 54 730,9 | 54 144,2 | -1,1

Programkategori 03.00 Forvaltning av utviklingssamarbeidet reduseres betydelig fordi Utenriksdepartementet fra 2025 slår sammen sine to driftsbevilgninger. Nedgangen for 03.00 motsvares derfor av en tilsvarende økning for programkategori 02.00 Administrasjon av utenrikspolitikken. Andelen av Utenriksdepartementets drift som gjelder bistand, videreføres og vil fortsatt telles og rapporteres som en del av det totale bistandsbudsjettet, jf. omtale i Prop. 1 S (2024–2025) for Utenriksdepartementet.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Utenriksdepartementet:

Nansen-programmet for Ukraina

bistand til klimatilpasning i utviklingsland

nødhjelp og langsiktig bistand til Gaza og Palestina

nødhjelp og humanitær bistand til andre deler av verden

Regjeringen foreslår et samlet bistandsbudsjett på 52,9 mrd. kroner for 2025. Til sammen utgjør det en økning på 0,2 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2024.

Russlands fullskalainvasjon av Ukraina har først og fremst dramatiske konsekvenser for Ukraina. Støtte til Ukrainas frihetskamp er likevel nødvendig også for Europas og Norges sikkerhet. I perioden 2022–2024 har Norge hittil bidratt med 50,5 mrd. kroner i militær og sivil støtte til Ukraina gjennom blant annet Nansen-programmet.[1] Regjeringen foreslår å utvide programmet gjennom tre grep. For det første settes det et gulv for den årlige støtten på 15 mrd. kroner. For det andre økes rammen, ved at tidligere års forseringer av støtte, på henholdsvis 2,5 og 7 mrd. kroner i 2023 og 2024, ikke skal trekkes fra fremtidige års støtte. Eventuelle bevilgninger til initiativer ut over rammen på 15 mrd. kroner i år, skal heller ikke komme til fratrekk fra fremtidige års ramme. For det tredje foreslår regjeringen å forlenge Nansen-programmets varighet med tre år. Ukraina vil ha behov for støtte i lang tid fremover, også etter krigens slutt. Regjeringen tar også sikte på å foreslå ytterligere tiltak i størrelsesorden 5 mrd. kroner i 2024 i forbindelse med nysaldert budsjett. I sum innebærer regjeringens forslag at den samlede rammen for Nansen-programmet utvides fra 75 til 134,5 mrd. kroner i perioden 2023–2030. Støtten på 15 mrd. kroner i 2025 foreslås fordelt likt mellom sivil og militær støtte. Den sivile delen på 7,5 mrd. kroner i 2025 vil i hovedsak gå til driftsstøtte til den ukrainske staten, støtte til gjenoppbygging, humanitær støtte samt sivil støtte til Moldova.

Klimaendringene kan ramme de fattige og mest sårbare hardt. Regjeringen vil forene klima- og utviklingspolitikken og foreslår å øke bevilgningen til klimatilpasning med 380 mill. kroner. Det bidrar til å bekjempe sult, skape økonomisk vekst og gjøre samfunn mer robuste til å håndtere utfordringene klimaendringene skaper. Støtte til klimatilpasning gir også bedre matsikkerhet, og store deler av økningen vil blant annet gå til å støtte småbønder i Afrika.

Krigen etter 7. oktober i 2023 har skapt en humanitær krise i Gaza, sammenbrudd av lov og orden og store ødeleggelser av infrastruktur. På Vestbredden er den økonomiske situasjonen forverret, og volden har økt. Regjeringen vil også i 2025 bidra med betydelig humanitær bistand og langsiktig bistand til Palestina, inkludert støtte til palestinske myndigheter. Arbeidet for å fremme en bærekraftig palestinsk stat fortsetter.

De humanitære behovene vil fortsatt være store også i andre deler av verden. For å kunne hjelpe mennesker i nød, bidra til sultbekjempelse og til beskyttelse av sivile i krig, konflikt og katastrofer, økes den humanitære bistanden. Med dette kan Norge bidra til å ivareta de humanitære behovene i vedvarende kriser som i Sudan og Afghanistan, og samtidig bidra med rask og effektiv respons på nye kriser.

2.4.3 Kunnskapsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 07 Kunnskapsformål |  |  |
07.10 Administrasjon | 705,6 | 749,6 | 6,2
07.20 Grunnopplæringen | 14 954,1 | 16 382,3 | 9,6
07.30 Barnehager | 1 151,5 | 1 299,2 | 12,8
07.40 Høyere yrkesfaglig utdanning | 1 519,3 | 1 707,7 | 12,4
07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring | 1 982,0 | 2 052,5 | 3,6
07.60 Høyere utdanning og forskning | 60 252,5 | 59 740,6 | -0,8
07.80 Utdanningsfinansiering | 18 388,1 | 19 570,3 | 6,4
Sum før lånetransaksjoner | 98 953,1 | 101 502,2 | 2,6
Lånetransaksjoner | 39 751,3 | 43 216,4 | 8,7
Sum Kunnskapsdepartementet | 138 704,4 | 144 718,6 | 4,3

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kunnskapsdepartementet:

kompetanse og verdiskaping i hele landet med en ny gjeldssletteordning i Lånekassen

mer tilgjengelig barnehagetilbud, og økt kompetanse og kvalitet i barnehagene

mer praktisk og variert skole, tidligere innsats i skole og barnehage, og sosial utjevning

økt fullføring av videregående opplæring og kvalifisering for læreplass, arbeid og videre utdanning

nye studieplasser i høyere yrkesfaglig utdanning og i høyere utdanning

Regjeringen foreslår å etablere en ny gjeldssletteordning i Lånekassen for yrkesaktive personer med studielån som er bosatt i de minst sentrale distriktskommunene. De som er omfattet av ordningen, vil kunne få ettergitt 25 000 kroner av studiegjelden hvert år, etter ett års opptjeningstid. De første vil dermed kunne få slettet studiegjeld fra og med januar 2026. Regjeringen vil samtidig forbedre vilkårene i den eksisterende ordningen for gjeldsslette i tiltakssonen ved å doble årlige gjeldsslette, fra 30 000 kroner til 60 000 kroner.

Maksimalprisen i barnehagene foreslås videreført uendret på 2 000 kroner per måned nasjonalt, 1 500 kroner per måned i kommuner med sentralitetsindeks 5 og 6 og fortsatt gratis i tiltakssonen (Nord-Troms og Finnmark).

250 mill. kroner av veksten i kommunenes frie inntekter i 2025 er begrunnet med behovet for bemanning i barnehagene. Regjeringen foreslår å videreføre forhøyet tilskudd til økt pedagogtetthet og økt bemanning i levekårsutsatte områder.

Fra høsten 2025 vil regjeringen utvide tilskuddsordningen for veiledning av nyutdannede lærere til å gjelde barnehagelærere og lærere i videregående skole.

Regjeringen foreslår en rekke tiltak som følger opp Meld. St. 34 (2023–2024) En praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn. Regjeringen foreslår utviklingsprosjekter for en mer praktisk og fysisk aktiv skole, en realfagssatsing, økt bevilgning til de nasjonale sentrene og økt tilskudd til utstyr og læringsarenaer, skolemiljøteam og beredskapsteam. Satsingen på skolemiljøteam og beredskapsteam skal bidra til at skoler som har særlige utfordringer, får tett oppfølging og er et bidrag inn i den brede innsatsen med å forebygge og hindre utenforskap, marginalisering og kriminalitet. I tillegg foreslår regjeringen å øke investeringsrammen for rentekompensasjonsordningen ved innkjøp og investering i utstyr, inventar og læringsarenaer på 5.–10. trinn til 2 mrd. kroner.

Med ny opplæringslov har elevene rett til opplæring til de har fullført videregående opplæring, og regjeringen foreslår å videreføre tilskuddet for å finansiere retten.

Regjeringen vil også videreføre tilskuddet til arbeidet med å kvalifisere og formidle flere til læreplass. Regjeringen vil etablere et nasjonalt senter for yrkesfag og etablere en forsøksordning med tilskudd til bedrifter som tar inn voksne med ulike utfordringer i et opplæringsløp.

Regjeringen foreslår midler til å opprette 1 000 nye studieplasser ved fagskolene i 2025. Videre foreslås det at Norges forskningsråd kan lyse ut 25 mill. kroner til å forske på høyere yrkesfaglig utdanning og fag- og yrkesopplæring. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen til arbeid med tilsyn og akkreditering i høyere yrkesfaglig utdanning.

Regjeringen foreslår 46,4 mrd. kroner til universitetene og høyskolene i 2025. Dette omfatter 50 nye studieplasser i medisin, 10 nye studieplasser i veterinærmedisin, 100 nye studieplasser i IKT og 165 nye studieplasser i arbeidsplassbasert barnehagelærerutdanning (ABLU), i tillegg til 120 mill. kroner til det desentraliserte og fleksible utdanningstilbudet. Videre foreslås det å trappe opp ordinære studieplasstildelinger fra tidligere år. Forslaget omfatter også en reduksjon på 167,1 mill. kroner for å frigjøre midler til omprioriteringer innenfor det samlede budsjettforslaget.

Regjeringen foreslår videre at institusjonene kan kreve egenbetaling for gjentak av eksamener som allerede er bestått, for å bidra til raskere gjennomføring. Forslaget innebærer en reduksjon i bevilgningen til universiteter og høyskoler, tilsvarende et anslag på de økte inntektene fra egenbetaling.

Regjeringen foreslår å styrke forskningen på kvanteteknologi gjennom Norges forskningsråd, slik at den årlige bevilgningen på sikt blir 70 mill. kroner høyere enn dagens innsats. Midlene foreslås bevilget over budsjettene til Kunnskapsdepartementet og Forsvarsdepartementet.

Regjeringen foreslår 40 mill. kroner til trening og tilgjengeliggjøring av norske og samiske språkmodeller. Midlene foreslås fordelt over Kultur- og likestillingsdepartementets og Kunnskapsdepartementets budsjett.

Regjeringen vil tilrettelegge for videreutdanning med en ny låneordning i Lånekassen, Kompetanselånet. Lånet er rettet mot voksne arbeidstakere med behov for kompetansepåfyll og skal kompensere for inntektsbortfall under utdanning.

2.4.4 Kultur- og likestillingsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 08 Kulturformål |  |  |
08.10 Administrasjon | 226,6 | 229,2 | 1,2
08.15 Frivillighetsformål | 3 510,7 | 3 721,1 | 6,0
08.20 Kulturformål | 10 783,3 | 11 333,5 | 5,1
08.30 Medieformål m.m. | 9 473,1 | 9 848,7 | 4,0
08.45 Likestilling | 593,9 | 630,3 | 6,1
Sum Kultur- og likestillingsdepartementet | 24 587,6 | 25 762,9 | 4,8

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kultur- og likestillingsdepartementet:

kulturløft for hele landet

like muligheter til deltakelse

likestilling og ikke-diskriminering

Regjeringens kulturpolitikk skal støtte opp under et åpent, inkluderende og mangfoldig kunst- og kulturliv og vil bidra til et kulturløft for hele landet. Regjeringen vil særlig satse på lokal og regional kultur og foreslår å etablere en ny ordning med regionale kulturfond. Regjeringen vil ivareta musikk- og scenekunstinstitusjonene og museene og foreslår å øke driftstilskuddene til disse med 285 mill. kroner. I tillegg foreslår regjeringen å gi tilsagn om tilskudd til 16 nye byggeprosjekter under ordningen for nasjonale kulturbygg. Prosjektene er lokalisert i alle deler av landet.

Regjeringen vil bekjempe ulikhet og legge til rette for at alle skal ha like muligheter for deltakelse i kultur-, idretts- og fritidsaktiviteter. I budsjettforslaget for 2025 er det satt av 55 mill. kroner til ulike tiltak for å øke barn og unges deltakelse i kulturaktiviteter. Midlene skal blant annet fordeles på fritidsklubber, korps, litteratur- og leselysttiltak og andre fritidsaktiviteter. Regjeringen er opptatt av grunnfinansieringen av frivilligheten og vil fortsatt legge til rette for full merverdiavgiftskompensasjon for frivillig sektor.

Regjeringen prioriterer å fremme likestilling og ikke-diskriminering. Regjeringen vil styrke arbeidet med å forebygge radikalisering og fremvekst av ekstremisme og foreslår å sette av 15 mill. kroner til å følge opp anbefalingene fra Ekstremismekommisjonen.

2.4.5 Justis- og beredskapsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 06 Justissektoren |  |  |
06.10 Administrasjon | 669,2 | 624,3 | -6,7
06.20 Rettsvesen | 3 855,7 | 4 075,1 | 5,7
06.30 Straffegjennomføring og konfliktråd | 6 536,4 | 6 950,2 | 6,3
06.40 Politi og påtalemyndighet | 27 187,7 | 30 496,0 | 12,2
06.50 Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap | 6 017,3 | 5 848,4 | -2,8
06.60 Andre virksomheter | 1 466,5 | 1 831,4 | 24,9
06.70 Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m. | 1 987,2 | 2 288,8 | 15,2
06.80 Svalbardbudsjettet m.m. | 467,7 | 539,7 | 15,4
06.90 Beskyttelse og innvandring | 5 286,9 | 5 884,9 | 11,3
Sum Justis- og beredskapsdepartementet | 53 474,7 | 58 538,7 | 9,5

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Justis- og beredskapsdepartementet:

bekjempelse av gjengkriminalitet og økonomisk kriminalitet

rettssikkerhet

samfunnssikkerhet

mottak av flyktninger og fordrevne

Regjeringen vil fortsette kampen mot alvorlig kriminalitet. Det er særlig viktig å iverksette tiltak mot kriminelle nettverk og forebygge at ungdom faller inn i kriminalitet. Regjeringen foreslår en bred satsing på arbeidet med å forebygge og bekjempe kriminelle nettverk, kriminelle gjenger, organisert kriminalitet, og barne- og ungdomskriminalitet. Under Justis- og beredskapsdepartementet foreslås det som en del av satsingen å øke bevilgningene til politiet, domstolene, kriminalomsorgen og konfliktrådet. Det foreslås blant annet økt bevilgning for å iverksette lovendringer om ungdomsstraff og ungdomsoppfølging, inkludert å etablere et hurtigspor for behandling av straffesaker i Oslo for gjerningspersoner som er under 18 år. For å øke kapasiteten i kriminalomsorgens ungdomsenheter, foreslås det å opprette flere fengselsplasser for mindreårige.

Regjeringen foreslår å øke politiets kapasitet til å håndtere flere saker om økonomisk kriminalitet. Hvitvaskings- og korrupsjonskriminalitet henger ofte sammen med annen alvorlig organisert kriminalitet. Satsingen skal blant annet bidra til tettere samarbeid mellom offentlig og privat sektor om bekjempelse av økonomisk kriminalitet, inkludert gjennom økt informasjonsdeling.

Regjeringen foreslår i tillegg en betydelig økning i politiets grunnbevilgning for å opprettholde aktivitetsnivået, inkludert en videreføring av økningen fra revidert nasjonalbudsjett for 2024. Økt grunnbevilgning er en forutsetning for at øvrige satsinger på politiet skal få ønsket effekt.

Det er i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2024 gitt økt bevilgning til et løft for rettssikkerheten, blant annet for å sikre nærhet til domstolene i hele landet. Satsingen foreslås videreført og innebærer økt bevilgning til domstolene og andre aktører, inkludert Kontoret for voldsoffererstatning, Kommisjonen for gjenopptaking av straffesaker og Spesialenheten for politisaker, i tillegg til økt rettshjelpssats. Økningen til domstolene inkluderer blant annet utrulling av utstyr til lyd- og bildeopptak, sikker og stabil IT-drift og trygge rettslokaler. Det foreslås videre å øke kriminalomsorgens grunnbevilgning for å opprettholde aktivitetsnivået i kriminalomsorgen, og å utrede fremtidig kapasitetsbehov. Midlene skal også dekke utgifter til forprosjektering av nytt kvinnefengsel på Østlandet. Regjeringen foreslår videre å opprette nye underavdelinger ved Statens barnehus.

Regjeringen prioriterer samfunnssikkerhet. Den sikkerhetspolitiske situasjonen er varig endret etter Russlands angrepskrig mot Ukraina. Trusselbildet er skjerpet. For å møte den nye sikkerhetspolitiske situasjonen som Norge står i, foreslås økt bevilgning til Politiets sikkerhetstjeneste (PST) og Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM), blant annet til deres arbeid med digital sikkerhet. For å opprettholde tilstrekkelig kvalitet i dagens nødnett frem til et nytt nødnett er på plass, foreslår regjeringen å øke bevilgningen til Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap for å gjennomføre nødvendige investeringer. Regjeringen foreslår videre å øke bevilgningen til redningshelikoptertjenesten for å dekke økte utgifter til drift av de nye redningshelikoptrene SAR Queen. Utgiftene til energiproduksjon i Longyearbyen har økt betydelig som følge av overgangen fra kull til diesel som energibærer. Regjeringen foreslår økt bevilgning til Longyearbyen lokalstyre for å bidra til reduserte energipriser i Longyearbyen.

Den russiske fullskalainvasjonen av Ukraina har drevet mange på flukt, og regjeringens budsjettforslag legger til rette for mottak av flyktninger og fordrevne. Det foreslås bevilgning til Utlendingsdirektoratet (UDI) og politiet for å håndtere høye asylankomster. Regjeringen mener nivået på overføringsflyktninger må ses i sammenheng med antall fordrevne og asylsøkere, og foreslår en kvote for overføringsflyktninger på 200 plasser. Det er også nylig besluttet å avgrense ordningen med midlertidig kollektiv beskyttelse for fordrevne fra Ukraina mot personer som kommer fra trygge oppholdsområder. Det er ventet lavere ankomsttall som følge av dette. Regjeringen foreslår videre økt bevilgning til UDI for å igangsette arbeidet med nødvendig modernisering av utlendingsforvaltningens IT-systemer. Systemene har stor betydning for kontroll på grensen, for å ivareta samfunnssikkerheten og tilrettelegge for ønsket innvandring og eventuelt retur.

2.4.6 Kommunal- og distriktsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 13 Kommunal- og distriktsdepartementet |  |  |
13.00 Administrasjon | 425,5 | 459,6 | 8,0
13.50 Distrikts- og regionalpolitikk | 1 552,9 | 1 615,0 | 4,0
13.60 Samiske formål | 692,5 | 730,0 | 5,4
13.67 Nasjonale minoriteter | 73,6 | 80,4 | 9,2
13.70 Kommunesektoren mv. | 238 691,2 | 253 689,4 | 6,3
13.80 Bolig, bomiljø og bygg | 4 899,1 | 4 847,6 | -1,1
13.90 Planlegging, byutvikling og geodata | 1 583,6 | 1 702,3 | 7,5
Sum før lånetransaksjoner | 247 918,5 | 263 124,3 | 6,1
Lånetransaksjoner | 24 155,0 | 27 369,0 | 13,3
Sum Kommunal- og distriktsdepartementet | 272 073,5 | 290 493,3 | 6,8

Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for Kommunal- og distriktsdepartementet:

en helhetlig politikk for hele Norge

en aktiv distriktspolitikk

en helhetlig boligpolitikk

bærekraftig samfunnsutvikling

Regjeringen jobber for en helhetlig politikk for hele Norge. I 2025 foreslår regjeringen en realvekst i kommunesektorens frie inntekter på 6,8 mrd. kroner, tilsvarende 1,3 pst. Av veksten går 5,15 mrd. kroner til kommunene og 1,65 mrd. kroner til fylkeskommunene. Inntektsveksten til kommunene må ses i sammenheng med omleggingen av inntektssystemet. Videre begrunnes 150 mill. kroner av veksten til kommunene med satsing på psykisk helse og 250 mill. kroner med bemanning i barnehager. Av veksten til fylkeskommunene er 300 mill. kroner begrunnet med opprusting og fornying av fylkesveier.

Regjeringen vil føre en aktiv distriktspolitikk for å legge til rette for at folk har tilgang til arbeid, bolig og gode tjenester der de bor. Forsvarsbudsjettet økes i tråd med de økonomiske rammene som er lagt til grunn i den nye langtidsplanen for forsvarssektoren. Regjeringen legger til rette for spredt bosetting, blant annet gjennom halverte fergepriser, halverte flypriser på kortbanenettet og reduserte barnehagepriser. Regjeringen foreslår også en ny gjeldssletteordning for yrkesaktive personer med studielån som er bosatt i mindre sentrale distriktskommuner, økt bevilgning til jordbruksavtalen, et nytt tilskudd for å stimulere til økt boligbygging i distriktskommuner og midler til regionale kulturfond. Budsjettforslaget innebærer også at Merkur-programmet styrkes og at arbeidet med bygdevekstavtaler videreføres.

Målet for boligpolitikken er å legge til rette for at folk skal kunne bo i en egnet bolig i hele landet. Regjeringen foreslår en låneramme til Husbanken på 29 mrd. kroner. Det vil bli satt i gang et forsøk der kommunene kan gi startlån til en noe bredere målgruppe enn i dag. For å stimulere tilbudssiden i byggemarkedet vil regjeringen iverksette forenklingstiltak som skal gjøre det enklere og raskere å realisere gode boligprosjekter. Regjeringen foreslår også å videreføre styrkingen av bostøtten som det ble enighet om i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2024.

Regjeringen vil bidra til en bærekraftig samfunnsutvikling og foreslår å øke bevilgningene til Kartverket. Det har vært en betydelig økning i bruk av geografiske data fra Kartverket, som blant annet er viktig for å løse oppgaver innenfor samfunnssikkerhet og beredskap. I tillegg er det behov for å heve sikkerhetsnivået i matrikkelen og grunnboken.

2.4.7 Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 09 Arbeid og sosiale formål |  |  |
09.00 Administrasjon | 775,9 | 776,4 | 0,1
09.10 Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken | 14 764,5 | 15 698,5 | 6,3
09.20 Tiltak for bedrede levekår mv. | 402,4 | 420,9 | 4,6
09.30 Arbeidsmarked | 10 684,0 | 11 618,7 | 8,7
09.40 Arbeidsmiljø og sikkerhet | 1 082,5 | 1 132,3 | 4,6
09.50 Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse | 10 536,1 | 13 195,5 | 25,2
09.60 Kontantytelser | 4 687,0 | 5 126,8 | 9,4
09.70 Integrering og mangfold | 28 790,3 | 28 304,7 | -1,7
Sum Arbeid og sosiale formål | 71 722,8 | 76 273,7 | 6,3
Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden |  |  |
29.20 Enslige forsørgere | 1 685,0 | 1 750,0 | 3,9
29.50 Inntektssikring ved sykdom, arbeidsavklaring og uførhet | 233 185,7 | 254 802,0 | 9,3
29.60 Kompensasjon for merutgifter for nedsatt funksjonsevne mv. | 13 105,0 | 14 992,7 | 14,4
29.70 Alderdom | 316 740,0 | 335 593,0 | 6,0
29.80 Forsørgertap mv. | 3 643,6 | 3 717,7 | 2,0
Sum Sosiale formål, folketrygden | 568 359,3 | 610 855,4 | 7,5
Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden |  |  |
33.30 Arbeidsliv | 13 683,0 | 15 295,0 | 11,8
Sum Arbeidsliv, folketrygden | 13 683,0 | 15 295,0 | 11,8
Sum Arbeids- og inkluderingsdepartementet | 653 765,1 | 702 424,1 | 7,4

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Arbeids- og inkluderingsdepartementet:

øke sysselsettingen

utforme gode velferdsordninger

skape et sikkert, seriøst og mer inkluderende arbeidsliv

bidra til god integrering og deltakelse i arbeidslivet for flyktninger og fordrevne

Hoveddelen av utgiftsøkningen på Arbeids- og inkluderingsdepartementets budsjettområder skyldes veksten i folketrygdens ytelser. Det er blant annet høyere vekst i sykefraværet og flere mottakere av arbeidsavklaringspenger enn det som var lagt til grunn i budsjettet for 2024. Se nærmere omtale i avsnitt 2.5. Et høyt antall fordrevne fra Ukraina gir fortsatt høye utgifter til bosetting og integrering, men en reduksjon i prognosen for ankomstnivået gir noe lavere bevilgningsbehov i 2025.

For å øke sysselsettingen, med flere i arbeid og færre på trygd, har regjeringen i Perspektivmeldingen og i Meld. St. 33 (2023–2024) En forsterket arbeidslinje satt seg et mål om at sysselsettingsandelen skal være på 82 pst. av befolkningen i aldersgruppen 20–64 år innen 2030. Sysselsettingsandelen skal øke ytterligere til 83 pst. innen 2035. Regjeringen vil føre en aktiv politikk på ulike områder for å få flere i arbeid. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til tiltak for å få flere i jobb med 690 mill. kroner. Det innebærer blant annet å styrke arbeidsmarkedstiltakene og å øke driftsbevilgningen til Arbeids- og velferdsetaten, slik at flere kan få arbeidsrettet oppfølging. Videre innebærer det å utvikle bedre lavterskeltilbud og mer tilpassede tjenester for unge med sammensatte problemer. Regjeringen foreslår også å etablere et forsøk med arbeidsrettet ungdomsprogram med rett til statlig inntektssikring, hvor nedsatt helsetilstand ikke er et inngangsvilkår. Regjeringen foreslår 500 flere plasser til varig tilrettelagt arbeid (VTA). Forslaget følger opp regjeringens fireårige opptrappingsplan for VTA som ble lagt frem i statsbudsjettet for 2024.

Regjeringen vil også gjøre det lettere å kombinere trygd og arbeid, og foreslår en utvidelse av unntaket fra tilbakekreving av uføretrygd når årsinntekten overstiger 80 pst. av tidligere inntekt ved arbeidsforsøk. Dette gjør unntaket for tilbakekreving mer fleksibelt, slik at uføre kan prøve seg i arbeid flere ganger uten å måtte betale tilbake trygd.

Regjeringen ønsker å utforme gode velferdsordninger. I Meld. St. 6 (2023–2024) Et forbedret pensjonssystem med en styrket sosial profil foreslår regjeringen en rekke tiltak for å styrke den sosiale bærekraften til pensjonssystemet. Med Arbeids- og sosialkomiteens innstilling, Innst. 233 S (2023–2024), fulgte en avtale mellom regjeringspartiene og partiene Høyre, Sosialistisk Venstreparti, Venstre, Kristelig Folkeparti og Miljøpartiet De Grønne. Avtalen innebærer et historisk bredt forlik i pensjonspolitikken som understøtter målet om gode og forutsigbare pensjoner for både dagens og fremtidens generasjoner. I lys av avtalen foreslår regjeringen at skjermingstillegget i alderspensjon til tidligere mottakere av uføretrygd skal utvides til også å omfatte årskullene 1954–1962. Regjeringen foreslår at skjermingstillegget utvides med virkning fra 2025.

Regjeringen har et mål om å skape et sikkert, seriøst og mer inkluderende arbeidsliv. Den gjeldende IA-avtalen varer til utgangen av desember i år, og regjeringen og partene i arbeidslivet er i forhandlinger om en eventuell ny IA-avtale fra 1. januar 2025. Den økonomiske rammen foreslås videreført, og forhandlingene omfatter både eventuell videreføring av de etablerte virkemidlene i avtalen og hvorvidt det skal vurderes ytterligere tiltak og virkemidler for å redusere sykefravær og frafall fra arbeidslivet.

For å verne arbeidstakere mot helseskader og mot å bli utnyttet, er det viktig med tydelige rammevilkår. Dette er viktig for den enkelte arbeidstaker. I tillegg er det viktig for de seriøse virksomhetene og deres muligheter til å konkurrere på like vilkår. For å understøtte dette, og for å skjerpe innsatsen mot useriøsitet, sosial dumping og arbeidslivskriminalitet, foreslår regjeringen å øke bevilgningen til Arbeidstilsynet, slik at de kan være mer synlig og til stede i de virksomhetene hvor behovet er størst. Regjeringen foreslår også økt støtte til Fair Play Bygg Norge.

Regjeringen ønsker å bidra til god integrering og deltakelse i arbeidslivet for flyktninger og fordrevne. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Jobbsjansen, for at flere innvandrerkvinner som står langt fra arbeidsmarkedet skal komme i jobb eller utdanning, og kunne forsørge seg selv. Regjeringen vil bidra til at fordrevne fra Ukraina raskere kan bruke sin kompetanse i det norske arbeidsmarkedet, og foreslår flere tiltak for å bidra til mer effektiv godkjenning av medbrakt kompetanse og bedre veiledning til ukrainere og arbeidsgivere. For å øke innsatsen mot negativ sosial kontroll og æresrelatert vold, foreslår regjeringen å styrke flere av de særskilte tjenestene som bidrar til kompetanseheving og forebyggende arbeid. Regjeringen vil også øke innsatsen for å forebygge kriminalitet blant barn og unge i utsatte områder. Over Arbeids- og inkluderingsdepartementets budsjett blir det foreslått å styrke områdesatsingene og gi støtte til sosiale møteplasser for gutter og unge menn.

2.4.8 Helse- og omsorgsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 10 Helse og omsorg |  |  |
10.00 Helse- og omsorgsdepartementet mv. | 1 440,7 | 1 438,1 | -0,2
10.10 Folkehelse mv. | 1 276,7 | 1 261,6 | -1,2
10.30 Spesialisthelsetjenester | 216 002,4 | 229 325,2 | 6,2
10.40 Sentral helseforvaltning | 4 777,7 | 5 050,2 | 5,7
10.60 Helse- og omsorgstjenester i kommunene | 9 706,0 | 9 708,5 | 0,0
10.70 Tannhelse | 466,7 | 451,5 | -3,3
10.80 Kunnskap og kompetanse | 812,6 | 874,0 | 7,5
Sum Helse og omsorg | 234 482,8 | 248 109,0 | 5,8
Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden |  |  |
30.10 Spesialisthelsetjenester mv. | 7 569,6 | 8 022,4 | 6,0
30.50 Legehjelp, legemidler mv. | 35 418,8 | 37 864,5 | 6,9
30.90 Andre helsetiltak | 268,0 | 270,0 | 0,7
Sum Helsetjenester, folketrygden | 43 256,4 | 46 156,9 | 6,7
Sum Helse- og omsorgsdepartementet | 277 739,2 | 294 265,9 | 6,0

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Helse- og omsorgsdepartementet:

økt aktivitet, bedret økonomi og redusert ventetid i spesialisthelsetjenesten

Bo trygt hjemme-reformen

Opptrappingsplan for psykisk helse og den kommende forebyggings- og behandlingsreformen på rusfeltet

vaksinasjonsprogram for voksne og risikogrupper samt påminnelsesordning

Regjeringen vil legge til rette for god helsehjelp, med sykehus som kan løse dagens utfordringer. I budsjettet foreslås det å øke driftsbevilgningen til sykehusene med 5,8 mrd. kroner. Det legger til rette for vekst i pasientbehandlingen i sykehusene utover den demografiske utviklingen.

I forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2024 fikk sykehusene en bevilgningsøkning på 2,1 mrd. kroner. Økningen skulle blant annet gå til å bedre de regionale helseforetakenes økonomi og legge til rette for å redusere ventetidene i spesialisthelsetjenesten. Dette har også høy prioritet i budsjettet for 2025, og regjeringen ønsker å videreføre og øke disse bevilgningene. Videreføringen inkluderer også tiltak innen sikkerhetspsykiatri, tverrfaglig spesialisert rusbehandling, et rekrutterings- og samhandlingstilskudd, tilskudd til å opprettholde akuttilbudet i Narvik og Lofoten og tilskudd til videreutvikling av Finnmarkssykehuset HF, Klinikk Alta. Det foreslås også en økt bevilgning for å dekke merkostnadene som følge av demografiske endringer.

Det foreslås en bevilgning til investeringslån til pågående og nye prosjekter på om lag 6,4 mrd. kroner i 2025. Det foreslås lånerammer til tre nye prosjekter i 2025. Det gjelder akuttbygg i Kristiansand, første fase av byggetrinn 2 ved nye Stavanger universitetssjukehus samt ombygging og oppgradering av Årstadhuset på Haukeland universitetssjukehus.

Utgangspunktet for regjeringens eldrereform, Bo trygt hjemme, er den demografiske utviklingen og utfordringene og mulighetene som følger av denne samfunnsendringen. Målet er et mer aldersvennlig samfunn, preget av inkludering, trygghet og fellesskap. Som en del av reformen foreslår regjeringen for 2025 en tilsagnsramme tilsvarende tilskudd til om lag 1 500 heldøgns omsorgsplasser. Videre foreslås det økt bevilgning til tiltakene Menn i helse og Jobbvinner, for å bidra til økt rekruttering av kompetent personell til de kommunale helse- og omsorgstjenestene.

Med Opptrappingsplan for psykisk helse (2023–2033) er regjeringens mål at flere skal oppleve god psykisk helse og livskvalitet, og at de som har behov for psykisk helsehjelp, skal få god og lett tilgjengelig hjelp. Planen gjelder for hele befolkningen, med særlig oppmerksomhet rettet mot barn og unge. Som en del av planen foreslår regjeringen økt bevilgning til blant annet sikkerhetspsykiatriske tiltak, vurderingssamtale for henviste til psykisk helsevern, ABC-kampanjen for psykisk helse og egenandelsfritak for unge i psykisk helsevern (PHV) og tverrfaglig spesialisert behandling av ruslidelser (TSB). I tillegg begrunnes deler av veksten i kommunenes frie inntekter med innsats på psykisk helsefeltet.

Det foreslås å etablere et vaksinasjonsprogram for voksne og risikogrupper, med tilbud om vaksinasjon mot covid-19, sesonginfluensa og pneumokokksykdom. Målet er bedre oppslutning om vaksinasjonsanbefalinger, gjennom bedre tilgjengelighet og redusert pris for enkelte vaksiner. Det foreslås også å etablere en ordning for påminnelse om vaksinasjon mot covid-19 og sesonginfluensa, for personer som er 65 år og eldre.

2.4.9 Barne- og familiedepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 11 Barn og familie |  |  |
11.00 Administrasjon og forskning | 231,1 | 237,6 | 2,8
11.10 Familie og oppvekst | 28 919,2 | 29 908,8 | 3,4
11.20 Barnevernet | 9 928,2 | 11 143,5 | 12,2
11.30 Forbrukerpolitikk | 297,0 | 309,3 | 4,1
11.50 Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn | 3 964,8 | 4 490,7 | 13,3
Sum Barn og familie | 43 340,4 | 46 089,9 | 6,3
Programområde 28 Foreldrepenger mv., folketrygden |  |  |
28.50 Stønad ved fødsel, adopsjon og bidragsforskott | 26 291,0 | 29 518,0 | 12,3
Sum Foreldrepenger mv., folketrygden | 26 291,0 | 29 518,0 | 12,3
Sum Barne- og familiedepartementet | 69 631,4 | 75 607,9 | 8,6

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Barne- og familiedepartementet:

det statlige institusjonstilbudet i barnevernet

fosterhjemsområdet

ungdomskriminalitet

tilskuddsordning til oppgradering av krisesenterbygg

bevaring av kulturhistorisk verdifulle kirkebygg

Regjeringen vil starte en pilot om utprøving av en ny innretning og differensiering av institusjonstilbudet i barnevernet i tråd med forslagene i NOU 2023: 24 og regjeringens strategi for institusjonsområdet. Regjeringen vil også etablere nye statlige institusjonsplasser for at Bufetat skal kunne ivareta bistandsplikten og for at flere av barna med de største og mest sammensatte behovene skal ivaretas i statens egne institusjoner. Det foreslås i tillegg økt bevilgning for å håndtere økte utgifter til kjøp av private plasser. Videre vil regjeringen legge til rette for digitale løsninger som gir bedre støtte i saksbehandlingen i statlig barnevern, økt tilgang på nødvendig styringsinformasjon og bedre samhandling mellom aktørene i barnevernet.

Den største utfordringen i institusjonsbarnevernet på kort sikt er behovet for å ivareta bistandsplikten, samtidig som ressursene brukes på en effektiv måte. Bufdir skal derfor innrette anskaffelsene sine på faglig grunnlag for å nå overordnede mål om å ivareta bistandsplikten og bedre kostnadskontroll. Videre oppbygging av statlig kapasitet skal prioriteres, jf. over. Regjeringen ønsker et langsiktig og betydelig innslag av ideelle aktører. De overordnede målene innebærer også at det fremdeles vil være behov for private kommersielle aktører i statlig barnevern fremover og det skal legges til rette for at aktørene kan bygge langsiktig kapasitet.

På fosterhjemsområdet foreslår regjeringen økte bevilgninger til tiltak som skal bidra til økt rekruttering, bedre oppfølging av fosterhjem og mer forutsigbare rammer for fosterforeldre. Regjeringen foreslår blant annet å øke rammetilskuddet til kommunene for å kompensere for forventede merutgifter ved å gi frikjøpte fosterforeldre godtgjøring tiltenkt pensjonssparing.

Tiltak rettet mot unge kriminelle i utsatte områder er prioritert. Det skal prøves ut et barnevernsinstitusjonstilbud for barn og unge som begår gjentatt eller alvorlig kriminalitet i eksisterende institusjoner. I tillegg foreslås det midler til å bedre behandlingstilbudet rettet mot ungdom med alvorlig problembelastning i fare for å bli innblandet i kriminalitet. Det legges også opp til å øke tilskuddet til foreldrestøttende tiltak i de aktuelle områdene. Regjeringen har satt ned en ekspertgruppe som skal utrede tiltak for barn og unge som begår gjentatt og alvorlig kriminalitet.

For å stimulere kommuner til å oppgradere, fornye eller utvide sine krisesentre foreslår regjeringen å opprette en tilskuddsordning til oppgradering av krisesenterbygg. Tilskuddet erstatter ikke kommunenes lovpålagte plikter på krisesenterområdet. Regjeringen foreslår også midler til tryggere digital oppvekst. Bevilgningsforslaget på familie- og oppvekstområdet er også foreslått økt med 2,4 mrd. kroner for å videreføre økte barnetrygdsatser for barn over seks år fra RNB 2024.

Regjeringen foreslår å øke tilskuddet til bevaringsstrategien for kulturhistorisk verdifulle kirkebygg til 300 mill. kroner. Forslaget følger opp tilsagnsfullmakt om å benytte 10 mrd. 2024-kroner til kirkebygg etter delingen av Opplysningsvesenets fond (Ovf) i perioden fra 2024 til 2054. Midler fra det tidligere Ovf, omdannet til Allstad AS 1. september 2024, skal brukes på å sette i stand kulturhistorisk verdifulle kirkebygg. I 2025 legges det opp til å bruke 100 mill. kroner fra «Kirkebevaringsfondet» til å finansiere deler av den samlede utgiftsbevilgningen.

2.4.10 Nærings- og fiskeridepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 17 Nærings- og fiskeriformål |  |  |
17.10 Forvaltning og rammebetingelser | 12 476,4 | 13 136,5 | 5,3
17.20 Forskning og innovasjon | 9 964,4 | 9 602,7 | -3,6
17.30 Markedsadgang og eksport¹ | 1 973,3 | 356,6 | -81,9
17.40 Statlig eierskap | 26 489,9 | 30 076,0 | 13,5
Sum før lånetransaksjoner | 50 904,0 | 53 171,8 | 4,5
Lånetransaksjoner | 72 652,5 | 81 160,0 | 11,7
Sum Nærings- og fiskeriformål | 123 556,5 | 134 331,8 | 8,7
Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden |  |  |
33.40 Arbeidsliv | 80,0 | 90,0 | 12,5
Sum Arbeidsliv, folketrygden | 80,0 | 90,0 | 12,5
Sum Nærings- og fiskeridepartementet | 123 636,5 | 134 421,8 | 8,7

¹ Reduksjonen i programkategori 17.30 skyldes i hovedsak den ettårige tapsavsetningen til den nye ordningen Grønn industrifinansiering i Saldert budsjett 2024.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Nærings- og fiskeridepartementet:

omstilling i næringslivet

grønn omstilling i fiskeflåten og bærekraftig forvaltning av fiskebestandene

Regjeringen vil bidra til omstilling i næringslivet. Forskning og innovasjon er viktig for næringslivets evne til å omstille seg til et mer bærekraftig og digitalt samfunn. Regjeringen foreslår derfor å videreføre bevilgningen til det næringsrettede virkemiddelapparatet på et høyt nivå. Regjeringen foreslår også å gjøre mindre justeringer i hovedprinsippet for grønn dreining av det næringsrettede virkemiddelapparatet, for å tydeliggjøre at innsatsen skal være i tråd med Parisavtalen. I tillegg foreslår regjeringen å øke bevilgningene til ordninger rettet mot innovative gründere og oppstartsbedrifter over hele landet, slik at flere bedrifter i Norge skal kunne vokse.

Grønn omstilling i fiskeflåten og bærekraftig forvaltning av fiskebestandene er en hovedprioritering i regjeringens budsjettforslag for Nærings- og fiskeridepartementet. Regjeringen legger vekt på å få på plass ansvarlige fiskeriavtaler som ivaretar en bærekraftig forvaltning av felles bestander, gir Norge en rettferdig del av kvotefordelingen og sikrer tilfredsstillende kontroll og håndheving. Videre vil regjeringen følge opp Stortingets vedtak ved behandling av kvotemeldingen. Andre prioriterte områder er forvaltning av lokale og kystnære bestander, forbedring av fiskerikontrollen og bekjempelse av fiskerikriminalitet både nasjonalt og internasjonalt. Regjeringen følger også opp Nasjonal transportplan 2025–2036 med økte bevilgninger til blant annet maritim infrastruktur.

Regjeringen foreslår å øke rammen for CO₂-kompensasjonsordningen for fiskeflåten med 153,6 mill. kroner til 500,4 mill. kroner. Tiltak for bedre kontroll med at det bare er fangst tatt med avgiftsbelagt drivstoff som inngår i beregningsgrunnlaget for kompensasjon, vil vurderes.

2.4.11 Landbruks- og matdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 15 Landbruk og mat |  |  |
15.00 Administrasjon m.m. | 198,9 | 208,0 | 4,5
15.10 Matpolitikk | 1 701,7 | 1 765,3 | 3,7
15.20 Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling | 891,6 | 938,8 | 5,3
15.30 Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak | 28 579,6 | 30 589,0 | 7,0
Sum Landbruks- og matdepartementet | 31 371,9 | 33 501,0 | 6,8

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Landbruks- og matdepartementet:

Jordbruksavtalen

strømstøtteordningen til jordbruks- og veksthusnæringen

beredskapslager for matkorn

Bionova

ny tilskuddsordning for næringsmiddelbedrifter i Troms og Finnmark

Mattilsynet

Reindriftsavtalen

Bevilgningen til gjennomføring av jordbruksavtalen foreslås økt med drøyt 2 mrd. kroner, til i underkant av 29 mrd. kroner. Økningen vil kompensere for den forventede kostnadsveksten og følge opp planen for opptrapping av inntektsmulighetene i jordbruket, jf. Meld. St. 11 (2023–2024) Strømstøtteordningen til jordbruks- og veksthusnæringen foreslås videreført i 2025.

Regjeringen foreslår økt bestillingsfullmakt til beredskapslager for matkorn til en samlet ramme for gamle og nye forpliktelser på inntil 1,8 mrd. kroner. Beredskapslageret skal bidra til matsikkerhet og redusert sårbarhet ved en ekstraordinær forsyningskrise.

Regjeringen foreslår økt bevilgning til Bionova til klimatiltak i landbruket og til utvikling av norsk produksjon av biodrivstoff. Formålet til Bionova er å bidra til reduserte klimagassutslipp og økt karbonopptak samt overgang til en mer sirkulær bioøkonomi. Samlet foreslår regjeringen om lag 410 mill. kroner til Bionova, inkludert midler over jordbruksavtalen.

Regjeringen foreslår å etablere en ny tilskuddsordning for næringsmiddelbedrifter i Troms og Finnmark, som skal bidra til økt forsyningssikkerhet for mat i de nordligste fylkene. Regjeringen foreslår også økt bevilgning til Mattilsynet, slik at tilsynet er bedre rustet til å løse sine samfunnsoppgaver.

Bevilgningen til gjennomføring av Reindriftsavtalen foreslås økt med 25 mill. kroner. Hovedprioriteringene i Reindriftsavtalen 2024/2025 er direkte tilskudd, ivaretakelse av reindriftens arealer, klimatilpasning og beredskap.

2.4.12 Samferdselsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 21 Innenlands transport |  |  |
21.10 Administrasjon m.m. | 488,8 | 504,2 | 3,2
21.20 Luftfartsformål | 5 226,4 | 5 412,2 | 3,6
21.30 Veiformål | 43 074,5 | 46 891,5 | 8,9
21.40 Særskilte transporttiltak | 8 248,8 | 8 723,2 | 5,8
21.50 Jernbaneformål | 32 606,3 | 32 647,3 | 0,1
Sum Innenlands transport | 89 644,8 | 94 178,4 | 5,1
Programområde 22 Posttjenester |  |  |
22.10 Posttjenester | 1 680,6 | 1 890,5 | 12,5
Sum Posttjenester | 1 680,6 | 1 890,5 | 12,5
Sum Samferdselsdepartementet | 91 325,4 | 96 068,9 | 5,2

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Samferdselsdepartementet:

oppfølging av Nasjonal transportplan 2025–2036

vedlikehold og utbygging av nye riksveier

mindre investeringstiltak i de fire største byområdene

drift, vedlikehold og fornying av jernbaneinfrastruktur

Det foreslås bevilget i alt 95,2 mrd. kroner til oppfølging av Nasjonal transportplan 2025–2036. Det innebærer en reell økning på 1,7 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2024. Midlene til NTP-formål bevilges over Samferdselsdepartementets og Nærings- og fiskeridepartementets budsjetter samt deler av rammetilskuddet til fylkeskommunene under Kommunal- og distriktsdepartementet. Regjeringen prioriterer, som del av ny Nasjonal transportplan, oppstart av en ny senterordning for forskning, Transport 2050, og arbeid med null- og lavutslippsluftfart.

Regjeringen prioriterer et trygt og fremkommelig veinett i hele landet. Som oppfølging av Nasjonal transportplan 2025–2036 foreslår regjeringen at bevilgningene til vedlikehold av riksvei økes med 1,1 mrd. kroner. Dette gir rom for å bedre tilstanden på viktige deler av infrastrukturen, herunder tunneler. Regjeringen foreslår videre 23,3 mrd. kroner til investeringer på riksvei, blant annet til utbygging av nye riksveier. Det er prioritert prosjektstart i 2025 på E45 Kløfta i Finnmark og Fellesprosjektet Vossebanen/E16 Arna–Stanghelle i Vestland med raskest mulig fremdrift.

Regjeringen viderefører satsingen på attraktive og klimavennlige byer med god fremkommelighet og bedre kollektivtilbud gjennom byvekst- og belønningsavtalene. Det settes av midler i 2025 til å starte opp flere nye mindre investeringstiltak i de fire største byområdene. Videre settes det av midler til å følge opp nye byvekstavtaler for Kristiansandsregionen og Nedre Glomma.

Regjeringen foreslår 3,2 mrd. kroner mer til drift, vedlikehold og fornying av jernbaneinfrastruktur i henhold til prioriteringene i Nasjonal transportplan 2025–2036 om å ta vare på det vi har.

2.4.13 Klima- og miljødepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 12 Klima og miljø |  |  |
12.10 Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m. | 2 470,0 | 2 685,0 | 8,7
12.20 Klima, naturmangfold og forurensning | 18 628,3 | 18 122,6 | -2,7
12.30 Kulturminner og kulturmiljø | 838,9 | 874,9 | 4,3
12.60 Nord- og polarområdene | 553,0 | 556,9 | 0,7
12.70 Internasjonalt klimaarbeid | 4 291,1 | 4 551,0 | 6,1
Sum Klima- og miljødepartementet | 26 781,4 | 26 790,4 | 0,0

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Klima- og miljødepartementet:

en oppdatert plan for å oppfylle klimaforpliktelser for 2030

ny styringsavtale med Enova

nullutslippsløsninger for hurtigbåter

bærekraftig bruk og bevaring av naturen

CO₂-kompensasjonsordningen for industrien

oppfølging av klima- og miljøregelverk i EU

Regjeringen presenterer en oppdatert plan for å oppfylle klimaforpliktelser for 2030 iRegjeringens klimastatus og -plan som årlig oppfølging av Klimaloven § 6. I denne planen inngår budsjettforslag på flere departementers budsjett samt annen virkemiddelbruk i klimapolitikken.

Regjeringen vil inngå en ny styringsavtale med Enova for perioden 2025–2028. Det legges opp til at Enova og Klima- og energifondets formål i den kommende avtaleperioden skal være å bidra til å nå Norges klimaforpliktelser, og å fremme effektive klima- og energiomstillingstiltak på veien mot lavutslippssamfunnet. Styringsavtalen skal særlig legge til rette for utslippsreduksjoner under innsatsfordelingsforordningen frem mot 2030. Videre skal Enova bidra til en effektiv energiomstilling som støtter opp om mål og satsinger i klima- og energipolitikken, og til innovasjon innenfor klima- og energiløsninger. Regjeringen foreslår 6,8 mrd. kroner til klima- og energifondet over Klima- og miljødepartementets budsjett. I tillegg foreslås 1,3 mrd. kroner til Klima- og energifondet over Energidepartementets budsjett.

Regjeringen foreslår å økesatsingen på nullutslipp for hurtigbåter med 200 mill. kroner i form av økt tilsagnsfullmakt til raskere innfasing av nullutslippsløsninger for utvalgte fylkeskommunale hurtigbåtsamband. Tilskuddet vil komme til utbetaling i senere budsjettår. Forslaget innebærer at den totale tilsagnsrammen for Hurtigbåtprogrammet blir på 240 mill. kroner i 2025.

Stortingsmeldingen for naturmangfold er regjeringens nye handlingsplan for natur, og den vil ligge til grunn for arbeidet med bærekraftig bruk og bevaring av naturen. Regjeringen foreslår en satsing på områder som er viktig for gjennomføring av naturpolitikken, herunder å styrke arbeidet med å lage naturregnskap, midler til naturrestaurering og til tiltak i kommunene gjennom natursats.

Regjeringen er blitt enig med partene i industrien om en langsiktig og budsjettmessig bærekraftig CO₂-kompensasjonsordning for støtteårene 2024–2030. I ordningen innføres det et bevilgningstak på 7 mrd. kroner per støtteår. For 2025-budsjettet gir det en anslått innsparing på 1,8 mrd. kroner sammenlignet med en situasjon der ordningen ikke endres. 40 pst. av kompensasjonen skal brukes på utslippsreduserende og energieffektiviserende tiltak hos bedriften eller bedriftens konsern i Norge.

Regjeringen øker kapasiteten til oppfølging av klima- og miljøregelverk i EU som er viktig for norsk næringsliv. En styrking av forvaltningen på dette området er nødvendig for å ivareta norsk næringslivs konkurranseforhold og den grønne omstillingen.

2.4.14 Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner |  |  |
00.10 Konstitusjonelle institusjoner | 291,5 | 316,8 | 8,7
Sum Konstitusjonelle institusjoner | 291,5 | 316,8 | 8,7
Programområde 01 Digitalisering og forvaltning |  |  |
01.00 Administrasjon | 426,3 | 431,0 | 1,1
01.10 Fellestjenester for departementene og Statsministerens kontor | 1 815,7 | 2 557,6 | 40,9
01.20 Statsforvalterne | 2 360,9 | 2 480,7 | 5,1
01.30 Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning | 13 631,7 | 14 805,3 | 8,6
01.40 Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk | 2 487,7 | 2 690,5 | 8,2
01.50 Personvern | 85,0 | 87,8 | 3,3
01.60 Statlig arbeidsgiverpolitikk | 667,1 | 694,6 | 4,1
Sum før lånetransaksjoner | 21 474,4 | 23 747,5 | 10,6
Lånetransaksjoner | 19 400,0 | 7 600,0 | -60,8
Sum Digitalisering og forvaltning | 40 874,4 | 31 347,5 | -23,3
Sum Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet | 41 166,0 | 31 664,4 | -23,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet:

et digitalisert samfunn for alle

en omstillingsdyktig og effektiv offentlig sektor

Regjeringen arbeider for et digitalisert samfunn for alle. Digitalisering og ny teknologi er en drivkraft for et bærekraftig velferdssamfunn og et virkemiddel for å utvikle samfunnet. Digitaliseringen må skje på en trygg og forsvarlig måte. Regjeringen prioriterer arbeidet med forsvarlig drift, sikring og forvaltning av digitale fellesløsninger og foreslår midler til å videreutvikle Altinn og midler til nasjonale digitale fellesløsninger i Digitaliseringsdirektoratet. Regjeringen foreslår også midler til videreutvikling av digitalt dødsbo. For at ikke-digitale brukere kan la andre representere seg i digitale tjenester, foreslår regjeringen midler til å starte arbeidet med en fullmaktsløsning. Regjeringen foreslår videre en økning i tilsagnsrammen for medfinansieringsordningen, som vil bidra til at flere samfunnsøkonomisk lønnsomme digitaliseringsprosjekter gjennomføres.

Norge er kandidatland til å gjennomføre Internet Governance Forum (IGF) i 2025. Russland er den andre kandidaten. Dersom Norge blir valgt, vil regjeringen holde verdier som menneskerettigheter, ytringsfrihet og personvern høyt i gjennomføringen av arrangementet.

European Digital Innovation Hubs (EDIH) er et sentralt tiltak i EU-programmet DIGITAL. De to norske konsortiene kan få inntil 1 mill. euro i årlig støtte fra EU dersom Norge stiller med tilsvarende nasjonal medfinansiering. Regjeringen foreslår derfor midler til medfinansiering og oppfølging av de digitale konsortiene.

Gjennom en omstillingsdyktig og effektiv offentlig sektor vil regjeringen bidra til mer velferd og mindre administrasjon. Tillitsreformen er en integrert del av dette.

I 2026 flytter Statsministerens kontor og de første departementene inn i første byggetrinn av nytt regjeringskvartal. En prioritert oppgave i 2025 er å forberede innflytting, slik at dette skjer på en god og effektiv måte. Regjeringen foreslår midler til nye fellesfunksjoner, fellestjenester og infrastruktur.

Regjeringen prioriterer arbeidet med sikre og effektive digitale fellestjenester. Regjeringen har besluttet å samle IKT-miljøene til Utenriksdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet og Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon i én ny felles IKT-virksomhet for departementsfellesskapet – Departementenes digitaliseringsorganisasjon (DIO) – fra 1. januar 2025.

Statsforvalteren ivaretar sentrale oppgaver for staten i fylkene og utgjør et effektivt apparat som i økende grad benyttes. Regjeringen foreslår økt bevilgning til Statsforvalterne.

Det er høy aktivitet i statlige byggeprosjekter, blant annet i byggetrinn 1 av nytt regjeringskvartal, nytt livsvitenskapsbygg, Vikingtidsmuseet, Norsk havteknologisenter og NTNU Campussamling.

2.4.15 Finansdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner |  |  |
00.30 Regjering | 424,0 | 461,2 | 8,8
00.40 Stortinget og tilknyttede organ | 2 444,1 | 2 586,9 | 5,8
Sum Konstitusjonelle institusjoner | 2 868,0 | 3 048,2 | 6,3
Programområde 23 Finansadministrasjon |  |  |
23.10 Finansadministrasjon | 2 122,0 | 2 325,3 | 9,6
23.20 Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon | 10 903,4 | 11 492,4 | 5,4
23.30 Offisiell statistikk | 988,6 | 1 029,8 | 4,2
23.40 Andre formål | 46 495,3 | 48 720,0 | 4,8
Sum Finansadministrasjon | 60 509,3 | 63 567,5 | 5,1
Programområde 24 Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv. |  |  |
24.10 Statsgjeld, renter og avdrag mv. | 12 454,3 | 16 426,2 | 31,9
Sum før lånetransaksjoner | 12 454,3 | 16 426,2 | 31,9
Lånetransaksjoner | 68 000,0 | 63 817,0 | -6,2
Sum Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv. | 80 454,3 | 80 243,2 | -0,3
Sum Finansdepartementet | 143 831,6 | 146 858,8 | 2,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Finansdepartementet:

Fremtidens innkreving – program for modernisering av innkrevingsarbeid

Tolletaten – styrket grensekontroll og bekjempelse av narkotikasmugling samt digitalisering av etatens innførselsprosesser

Finanstilsynet – styrket arbeid med å bekjempe økonomisk kriminalitet

Programmet Fremtidens innkreving er planlagt å gå over syv år fra 2022. Skatteetaten skal blant annet etablere mer effektive og brukerrettede tjenester, herunder innsyns- og selvbetjeningsløsninger, og legge til rette for samordnet behandling av krav fra flere kreditorer. Steg 2 av programmet foreslås startet opp i 2025. Denne delen av programmet skal blant annet utvikle løsninger for å gi personer og foretak bedre oversikt over egne forhold og forebygge økonomiske problemer. Programmet forventes å gi store gevinster for både det offentlige og private. Arbeidet ledes av Skatteetaten, som i samarbeid med Politiet, Arbeids- og velferdsetaten, Brønnøysundregistrene og Lånekassen skal utvikle sammenhengende tjenester innenfor innkreving.

Satsingen på Tolletaten i 2024 blir trappet videre opp i 2025, for styrket grensekontroll og bekjempelse av narkotikasmugling. Smugling av narkotika utgjør en stor trussel mot både Norge og resten av Europa. Kripos la i februar i år frem en rapport om kriminelle nettverk i Norge, hvor seks av de syv hovedvurderingene knytter seg til narkotikasmugling. Satsingen omfatter blant annet anskaffelse av flere skannere, nytt kontrollutstyr og flere tollere. Videre skal Tolletaten arbeide videre med digitalisering av etatens innførselsprosesser. Tiltakene omfatter både ny og forbedret systemstøtte for kontrollaktiviteter, ny løsning for digital deklarering og størst mulig grad av automatisk fortolling av varer på grensen. Dette er forventet å gi gevinster for det offentlige og næringslivet. Tolletaten vil i 2025 samarbeide med næringslivet for at digital tollbehandling skal kunne tas i bruk i stor skala.

Regjeringen vil styrke arbeidet med å bekjempe økonomisk kriminalitet. Det foreslås midler til etablering av en enhet under Finanstilsynet som skal bidra til dette. Enheten skal lokaliseres på Hamar og blant annet bidra i tilsynsvirksomheten overfor regnskapsførere og revisorer, utføre hvitvaskingstilsyn og følge opp ulovlig virksomhet, for eksempel mulig låne- og investeringssvindel.

2.4.16 Forsvarsdepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 04 Militært forsvar |  |  |
04.10 Militært forsvar mv. | 90 821,6 | 110 045,3 | 21,2
Lånetransaksjoner | 27,8 | 24,2 | -13,2
Sum Forsvarsdepartementet | 90 849,4 | 110 069,5 | 21,2

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Forsvarsdepartementet:

hente inn etterslep på vedlikehold og forsyningsberedskap, få dagens struktur til å virke bedre og øke investeringene

øke antallet personell, forbedre boforholdene og øke utdanningskapasiteten

styrke situasjonsforståelse og øke forskning og utvikling

styrke Heimevernet

støtte Ukrainas forsvarskamp

Regjeringens budsjettforslag følger opp de økonomiske rammene i ny langtidsplan for forsvarssektoren med det første store løftet på 15,5 mrd. kroner. Løftet skal bidra til at sektoren kan hente inn etterslep av vedlikehold og forsyningsberedskap, få dagens struktur til å virke bedre og øke investeringene i materiell, eiendom, bygg og anlegg.

Ammunisjonslagrene skal bygges opp ved å øke mengden ammunisjon i bestilling. Sektorens eiendommer skal settes i stand. Materielldriften, inkludert IKT, i Forsvaret får et betydelig løft, slik at både tilgjengelighet og beredskap bedres. Materiellinvesteringene økes, og det vil i 2025 prioriteres å følge opp allerede vedtatte investeringer.

Forsvaret skal fortsette veksten i antall ansatte og soldater i 2025, og legge til rette for enda større vekst i senere år. Lønn og insentiver skal utredes for å holde på ansatte og gjøre det mer attraktivt å tjenestegjøre i Forsvaret. Ny godtgjøringsmodell for reservister innføres. Forsvaret vil øke kapasiteten på befalsutdanning og iverksette tiltak for å øke kapasiteten på offisersutdanning fra 2026. Heimevernsstrukturen økes og skal trene mer.

Videre foreslår regjeringen å styrke evnen til situasjonsforståelse, og forskning og utvikling prioriteres for å legge til for en fremtidsrettet og tilpasningsdyktig forsvarssektor.

Russlands angrepskrig mot Ukraina forblir Norges største sikkerhetspolitiske utfordring. I perioden 2022–2024 har Norge hittil bidratt med 50,5 mrd. kroner i militær og sivil støtte til Ukraina, i hovedsak gjennom Nansen-programmet[2] . Norge vil også i 2025 yte militær og sivil støtte til Ukrainas forsvarskamp. Regjeringen foreslår å utvide Nansen-programmet gjennom tre grep. For det første settes det et gulv for den årlige støtten på 15 mrd. kroner. For det andre økes rammen, ved at tidligere års forseringer av støtte, på henholdsvis 2,5 og 7 mrd. kroner i 2023 og 2024, ikke skal trekkes fra fremtidige års støtte. Eventuelle bevilgninger til initiativer ut over rammen på 15 mrd. kroner i år, skal heller ikke komme til fratrekk fra fremtidige års ramme. For det tredje foreslår regjeringen å forlenge Nansen-programmets varighet med tre år. Ukraina vil ha behov for støtte i lang tid fremover, også etter krigens slutt. Regjeringen tar også sikte på å foreslå ytterligere tiltak i størrelsesordenen 5 mrd. kroner i 2024 i forbindelse med nysaldert budsjett. I sum innebærer regjeringens forslag at den samlede rammen for Nansen-programmet utvides fra 75 til 134,5 mrd. kroner i perioden 2023–2030. Støtten på 15 mrd. kroner i 2025 foreslås fordelt likt mellom sivil og militær støtte. På militær side er det tatt høyde for donasjoner av materiell fra forsvarssektoren på 2 mrd. kroner.

2.4.17 Energidepartementet

Mill. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Programområde 18 Energiformål |  |  |
18.00 Administrasjon | 322,5 | 342,9 | 6,3
18.10 Petroleum¹ | 506,8 | 650,0 | 28,3
18.20 Energi og vannressurser² | 13 143,8 | 8 657,6 | -34,1
18.30 Klima, industri og teknologi | 3 962,4 | 3 529,5 | -10,9
18.60 Sikkerhet og arbeidsmiljø | 383,7 | 403,5 | 5,2
Sum Energidepartementet | 18 319,2 | 13 583,5 | -25,9

¹ Økning i bevilgning under programkategori 18.10 gjelder i hovedsak datainnsamling for ressurs- og miljøkartlegging innenfor åpningsområdet for havbunnsmineraler, samt digitalisering i Sokkeldirektoratet.

² Redusert bevilgning under programkategori 18.20 skyldes i hovedsak lavere anslåtte utbetalinger under strømstønadsordningene i 2025 enn i 2024.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Energidepartementet:

flytende havvind på Vestavind B og Vestavind F

videreføre strømstønadsordningene

Langskip – fangst og lagring av CO₂

energieffektivisering og -omlegging

flom- og skredforebygging, tiltak etter ekstremværet «Hans»

ressurs- og miljøkartlegging av mineraler på havbunnen

Regjeringen har sørget for et temposkifte i satsingen på havvind. Den første konkurransen om arealtildeling for havvind på norsk kontinentalsokkel er gjennomført i prosjektområdet Sørlige Nordsjø II. Staten har inngått en differansekontrakt med utbygger med en kostnadsramme på 23 mrd. 2023-kroner. I tillegg foreslår regjeringen en tilsagnsfullmakt på 35 mrd. 2025-kroner til et støtteprogram for flytende havvind i områdene Vestavind B og Vestavind F. Hvor mye havvind som realiseres innenfor rammen, vil avgjøres gjennom auksjon.

Regjeringen foreslår å videreføre de midlertidige strømstønadsordningene for husholdningskunder, borettslag og nærvarmeanlegg. Ordningene bidrar til en reduksjon av de månedlige strømutgiftene for husholdningskunder og borettslag når strømprisen overstiger en terskelverdi i hver enkelt time. Terskelverdien foreslås prisjustert til 75 øre/kWh før avgifter fra 1. januar 2025. Det gis stønad på 90 pst. av strømprisen som overstiger terskelverdien for forbruk inntil 5 000 kilowatttimer per måned per målepunkt. Regjeringen foreslår en bevilgning på 4,8 mrd. kroner, som er anslag på utbetalinger knyttet til strømforbruk i perioden desember 2024 til november 2025.

Regjeringen følger opp Langskip-prosjektet, som er et viktig bidrag til utvikling av teknologi som kan gi globale utslippskutt. Transport- og lagringsdelen til Northern Lights forventes å være klar til å ta imot CO₂ i høst. Lagerinfrastrukturen bygges ut med ledig kapasitet som kan utnyttes av fangstprosjekter i andre land. CO₂-fangstprosjektet i Brevik forventes å starte fangst av CO₂ i 2025. CO₂-fangstprosjektet til Hafslund Celsio er satt på vent mens selskapet har arbeidet med et nytt prosjektgrunnlag for å redusere kostnadene. Det foreslås en bevilgning på om lag 2,2 mrd. kroner til Langskip. Forventede kostnader for Langskip er anslått til 30,3 mrd. 2024-kroner, hvorav det statlige bidraget anslås til 20,5 mrd. 2024-kroner.

Regjeringen foreslår om lag 1,6 mrd. kroner til oppfølging av regjeringens handlingsplan for energieffektivisering til virkemidler og tiltak for effektiv energibruk, energiomlegging og redusert energibruk i bygg gjennom blant annet Enova og Husbanken.

Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) har forvaltningsoppgaver innenfor forebygging av flom- og skredskader. Regjeringen foreslår 685 mill. kroner til ulike tiltak for flom- og skredforebygging, herunder krise- og hastetiltakog oppfølging etter flom- og skred som følge av ekstremværet «Hans».

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Sokkeldirektoratet for å samle inn data for ressurs- og miljøkartlegging innenfor åpningsområdet for havbunnsmineraler og kartlegging av regionale og lokale strømforhold.

Regjeringen foreslår også å øke bevilgningene til digitalisering, herunder digitalisering av plan-, konsesjons- og tilsynsprosesser for energi- og vassdragsanlegg under NVE og digitalisering av innrapportering, dataforvaltning, datadeling og tjenester for petroleumsnæringen under Sokkeldirektoratet.

2.4.18 Ymse utgifter og inntekter

Det foreslås bevilget 7,1 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Bevilgningen står som motpost til tilleggsbevilgninger knyttet til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder til lønnsoppgjøret for statsansatte og takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, og til uforutsette utgifter.

På kap. 5309 Tilfeldige inntekter foreslås det bevilget 400 mill. kroner. Dette gjelder enkelte mindre, uforutsette inntekter som ikke inngår på andre inntektskapitler i statsbudsjettet.

2.5 Folketrygdens utgifter og inntekter

Regjeringens samlede forslag til utgifter under alle folketrygdens programområder for 2025 er på 701,9 mrd. kroner. Det er en økning på 50,2 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2024. Samtidig forventes det nå høyere utgifter i 2024 enn anslått i saldert budsjett. Sammenlignet med anslag på regnskap for 2024 innebærer regjeringens forslag en økning på drøyt 40 mrd. kroner. Den anslåtte økningen skyldes i hovedsak økte utgifter til sykepenger og arbeidsavklaringspenger.

Utgiftsanslaget for 2025 inkluderer en økning på 20,1 mrd. kroner som følge av anslått effekt av reguleringen av folketrygdens grunnbeløp per 1. mai 2025 og overhenget fra trygdeoppgjøret for 2024. Budsjettallene fordelt på programkategorier fremgår av omtalen av de ulike departementene tidligere i dette kapittelet.

Tabell 2.4 Folketrygdens utgifter

Mill. kroner
Programområde | Saldert budsjett 2024 | Anslag på regnskap 2024 | Gul bok 2025 | Endring Saldert budsjett 2024 til Gul bok 2025 i pst.
28 | Foreldrepenger mv., folketrygden | 26 291,0 | 27 566,0 | 29 518,0 | 12,3
29 | Sosiale formål, folketrygden | 568 359,3 | 575 580,0 | 610 855,4 | 7,5
| Sykepenger | 62 237,5 | 67 457,5 | 71 297,5 | 14,6
| Arbeidsavklaringspenger | 44 843,2 | 47 197,0 | 50 789,0 | 13,3
| Uføretrygd | 126 105,0 | 125 020,0 | 132 715,5 | 5,2
| Alderspensjon | 316 740,0 | 316 570,0 | 335 593,0 | 6,0
| Annet | 18 433,6 | 19 335,5 | 20 460,4 | 11,0
30 | Helsetjenester, folketrygden | 43 256,4 | 44 713,0 | 46 156,9 | 6,7
33 | Arbeidsliv, folketrygden | 13 763,0 | 13 740,0 | 15 385,0 | 11,8
Sum |  | 651 669,7 | 661 599,0 | 701 915,3 | 7,7

Kilde: Finansdepartementet.

Programområde 28 Foreldrepenger mv., folketrygden

Stønadsordningene under dette programområdet skal blant annet kompensere for inntektsbortfall i forbindelse med fødsel og adopsjon og sikre økonomisk støtte til foreldre som ikke har opptjent rett til foreldrepenger. Programområdet omfatter foreldrepenger til yrkesaktive, engangsstønad ved fødsel og adopsjon, og feriepenger av foreldrepenger mv. I 2024-budsjettet ble også bidragsforskott flyttet til programområdet. Barne- og familiedepartementet har ansvaret for programområdet. Økningen i utgiftsanslaget for 2025 skyldes i stor grad at det forventes flere mottakere av foreldrepenger ved fødsel.

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

Programområdet omfatter ordninger som skal kompensere for inntektsbortfall ved sykdom og uførhet (sykepenger, arbeidsavklaringspenger og uføretrygd), pensjoner (alderspensjon og etterlattepensjon), stønader til enslige forsørgere, stønader og hjelpemidler til personer med nedsatt funksjonsevne og enkelte andre formål. Arbeids- og inkluderingsdepartementet har ansvar for programområdet. Økningen fra Saldert budsjett 2024 er på 42,5 mrd. kroner. Økningen skyldes både vekst i sykefraværet, flere mottakere av arbeidsavklaringspenger og alderspensjon samt økt gjennomsnittlig grunnbeløp. Økningen fra anslag på regnskap for 2024 er på 35,3 mrd. kroner. Nedenfor gjennomgås utviklingen fra 2024 til 2025 på de største utgiftsområdene.

Sykepenger

Forslaget innebærer en økning på 9,1 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2024. Anslaget for 2024 er også økt som følge av høyere trygdefinansiert fravær samt høyere lønns- og sysselsettingsvekst enn ventet.

I budsjettforslaget legges det til grunn en økning i det trygdefinansierte sykefraværet for arbeidstakere tilsvarende 2 pst. i 2024 og nullvekst i 2025, sammenlignet med nivået året før. I tillegg til sykefraværet, påvirkes sykepengeutgiftene av sysselsettingsutviklingen og lønnsveksten. I budsjettforslaget for 2025 er det lagt til grunn en økning i sysselsettingen på 0,5 pst. i 2024 og 0,7 pst. i 2025. Videre er det lagt til grunn en økning i sykepengegrunnlaget på 5,2 pst. i 2024 og 4,5 pst. i 2025.

Arbeidsavklaringspenger

Forslaget innebærer en økning på 5,9 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2024. Anslagene for både 2024 og 2025 er økt fordi det forventes flere mottakere. Økt antall mottakere skyldes både lavere avgang og økt tilgang til ytelsen.

Økt sykefravær, og særlig langtidsfravær, bidrar også til at det blir flere AAP-mottakere. Det skyldes at mange av de som går ut full sykepengeperiode, vil få innvilget AAP.

Økt antall mottakere må ifølge Nav også ses i sammenheng med pandemien og endringene i regelverket fra 1. juli 2022. Midlertidige regelendringer, generelle forsinkelser i avklaringsløpene for alle mottakere og ettervirkninger av koronapandemien har bidratt til lav avgang fra ordningen. I tillegg ble det med de nye reglene fra 1. juli 2022 større åpning for å motta ytelsen utover varighetsbegrensningen på tre år, og det ble gitt mulighet til å få innvilget en ny stønadsperiode.

Det ventes at antall mottakere i gjennomsnitt vil øke fra 154 900 i 2024 til 161 100 i 2025. Effekten av trygdeoppgjøret er anslått å øke utgiftene med 2,2 mrd. kroner i 2025.

Uføretrygd

Forslaget innebærer en utgiftsøkning på omtrent 6,6 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2024. Dette skyldes i hovedsak trygdeoppgjøret, som er anslått å øke utgiftene med 5,7 mrd. kroner. Videre forventes det økt overgang fra AAP til uføretrygd neste år sammenlignet med i år. Samlet sett anslås det at gjennomsnittlig antall mottakere av uføretrygd vil øke fra om lag 369 500 i 2024 til 374 650 i 2025.

Alderspensjon

Utgiftene til alderspensjon øker i hovedsak på grunn av vekst i folketrygdens grunnbeløp og reguleringen av pensjoner under utbetaling samt at det blir flere alderspensjonister. Fra 2024 til 2025 anslås det at gjennomsnittlig antall mottakere av alderspensjon vil øke med 26 000 og dermed utgjøre 1 076 000 personer. I 2025 forventes det flere 62-åringer med alderspensjon fordi omleggingen av AFP i offentlig sektor gjør det mulig å kombinere AFP med alderspensjon fra og med 1963-kullet. Det forventes å bli 2,5 pst. flere alderspensjonister i 2025 enn i år. AFP-reformen i offentlig sektor er antatt å bidra til høyere vekst i antall alderspensjonister hvert år frem til og med 2029, i takt med utfasingen av gammel offentlig AFP.

Etter at fleksibelt uttak av alderspensjon ble innført i 2011, ble det raskt flere alderspensjonister under 67 år. Utgiftene til tidlig uttak flatet ut etter 2016, og de seneste årene har det vært en liten reduksjon i andelen med tidlig uttak. Selv om mange tar ut alderspensjon, har yrkesaktiviteten i aldersgruppen over 60 år økt etter 2010. Mange kombinerer arbeid og alderspensjon. Over tid påvirkes utgiftene til alderspensjon i liten grad av fleksibelt uttak, siden tidlig uttak gir en lavere årlig pensjon for den enkelte. På den andre siden har innføringen av levealdersjustering og endret regulering av pensjoner under utbetaling fått gradvis større betydning. Det anslås at pensjonsreformen samlet sett har bidratt til lavere utgifter til alderspensjon fra og med 2021. Det anslås at pensjonsreformen gjør at utgiftene i 2025 vil være om lag 16 mrd. kroner lavere enn de ellers ville vært.

For å sikre et økonomisk bærekraftig, robust og forutsigbart pensjonssystem, må hovedprinsippene i pensjonsreformen ligge fast over tid. Samtidig er det på enkelte områder behov for justeringer for å styrke den sosiale bærekraften og sikre oppslutning om reformen. Et politisk bredt sammensatt pensjonsutvalg leverte sin rapport NOU 2022: 7 til Arbeids- og inkluderingsdepartementet i juni 2022. Et samlet utvalg viste til at pensjonsreformen var nødvendig for å begrense veksten i utgiftene til alderspensjon fra folketrygden og bedre bærekraften i offentlige finanser. Videre vurderte utvalget at reformen ser ut til å virke etter hensikten, og at hovedelementene i reformen må ligge fast. Utvalget pekte imidlertid også på behov for justeringer for å gi gode pensjonsnivåer til fremtidens pensjonister.

Regjeringen la frem Meld. St. 6 (2023–2024) Et forbedret pensjonssystem med en styrket sosial profil 15. desember 2023. I meldingen foreslår regjeringen en rekke tiltak for å styrke den sosiale bærekraften i pensjonssystemet. I forbindelse med stortingsbehandlingen av meldingen inngikk regjeringspartiene og partiene Høyre, Sosialistisk Venstreparti, Venstre, Kristelig Folkeparti og Miljøpartiet De Grønne en avtale om justeringer i pensjonsregelverket. Avtalepartene stiller seg bak forslagene til regjeringen om en gradvis økning av aldersgrensene, regulering av minsteytelsene i pensjonssystemet med lønnsveksten og delvis skjerming av alderspensjonen til uføre fra levealdersjustering. Videre har avtalepartene blitt enige om å opprette en sliterordning i folketrygden samtidig med de andre endringene i pensjonssystemet, å ikke gjeninnføre plikten til å fratre ved særaldersgrense, å øke den alminnelige aldersgrensen for statsansatte samt utarbeide en helhetlig strategi for informasjon på pensjonsområdet. Avtalen sier videre at skjermingstillegget i alderspensjon til tidligere mottakere av uføretrygd skal utvides til også å omfatte årskullene 1954–1962. Uføre alderspensjonister i de aktuelle årskullene skal få et tillegg i alderspensjon opptjent etter gammel opptjeningsmodell med samme sats som årskullet 1953.

Arbeids- og inkluderingsdepartementet tar sikte på å sende forslag om økte aldersgrenser i pensjonssystemet og tilgrensende ordninger, og en sliterordning i folketrygden, på høring i løpet av høsten. Regjeringen foreslår at skjermingstillegget utvides til også å omfatte årskullene 1954–1962 med virkning allerede fra 2025. Som følge av denne utvidelsen øker bevilgningen til alderspensjon i 2025 med 393 mill. kroner.

Programområde 30 Helsetjenester, folketrygden

Programområdet omfatter folketrygdens bidrag til finansiering av helsetjenester, herunder lege- og psykologhjelp, fysioterapi samt legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept. Helse- og omsorgsdepartementet har ansvar for programområdet.

Budsjettforslaget innebærer en økning i utgiftene til helsetjenester under folketrygden med 2,9 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2024. Det tilsvarer en vekst på 6,7 pst. Sammenlignet med anslag på regnskap for 2024 øker utgiftene til helsetjenester under folketrygden med 1,4 mrd. kroner.

Refusjon av legemidler på blå resept er den største utgiften på stønadsbudsjettet for helsetjenester. Utgiftene til refusjon av legemidler på blå resept anslås å øke med 1,2 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2024.

Anslaget for utgifter til refusjon av egenandeler over egenandelstaket øker med 0,3 mrd. kroner i 2025 sammenlignet med Saldert budsjett 2024. I sum foreslås egenandelbetalingene prisjustert med 3,6 pst. gjennom å øke egenandelstaket med 113 kroner. Nytt egenandelstak foreslås fastsatt til 3 278 kroner.

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

Programområdet omfatter dagpenger ved arbeidsledighet, statsgaranti for lønnskrav ved konkurs og stønad ved arbeidsledighet for fiskere og fangstmenn. Dagpenger ved arbeidsledighet utgjør den største utgiftsposten under dette programområdet.

Budsjettforslaget for 2025 innebærer en økning i dagpengeutgiftene på 1,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2024. Utgiftsøkningen skyldes i hovedsak at det anslås flere dagpengemottakere og at anslaget for gjennomsnittlig utbetaling per dagpengemottaker er oppjustert. I Saldert budsjett 2024 ble det lagt til grunn om lag 43 200 dagpengemottakere i gjennomsnitt i 2024. Til sammenligning legges det nå til grunn i overkant av 41 300 dagpengemottakere i gjennomsnitt i år, og i overkant av 45 200 dagpengemottakere neste år.

2.5.1 Folketrygdens finansieringsbehov

Folketrygdens utgifter inngår i budsjettet på linje med andre utgifter, men er på inntektssiden formelt knyttet til de store avgiftsordningene (arbeidsgiveravgift og trygdeavgift) og enkelte gebyrer og refusjoner mv., jf. folketrygdloven 28. februar 1997 nr. 19, del VIII, Finansielle bestemmelser.

Folketrygdens inntekter i 2025 anslås til 469,6 mrd. kroner, med følgende hovedelementer: Trygdeavgift på 197,3 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 71), arbeidsgiveravgift på 269,4 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 72) samt enkelte mindre inntekter på til sammen 2,9 mrd. kroner (vederlag, gebyrer, ulike refusjoner, dividende mv., jf. kapitlene 5701, 5704, 5705 og 5706). Utgiftene utgjør til sammen 701,9 mrd. kroner.

Differansen mellom bevilgningsforslagene til folketrygdens utgifter og inntekter innebærer et beregnet finansieringsbehov for folketrygden i 2024 på 232,3 mrd. kroner, jf. oversikten i vedlegg 1 til Gul bok. Finansieringsbehovet for folketrygden utgjør tilskuddet fra staten, jf. folketrygdlovens § 23-10 første ledd, og inngår i statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd. Statstilskuddet inkluderer dekningen av folketrygdens utgifter som i henhold til folketrygdlovens § 23-10, tredje ledd, minst skal dekkes gjennom direkte tilskudd fra staten, det vil si uten henvisning til de store avgiftsordningene eller andre spesifiserte inntekter under folketrygden.

2.6 Forslag til vedtak

De forslag til vedtak som legges frem i denne proposisjonen, er i de fleste tilfeller nærmere omtalt i Prop. 1 S for de enkelte departementene. Enkelte bevilgningsforslag blir bare omtalt i denne proposisjonen. Det gjelder blant annet bevilgningene til kap. 2309 Tilfeldige utgifter og kap. 5309 Tilfeldige inntekter, som omtales i avsnitt 2.4.17. Renter og avskrivninger fra statens forvaltningsbedrifter under kapitlene 5491 og 5603 omtales i avsnitt 3.2. Overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland, som er bevilget på kapitlene 2800 og 5800 i statsbudsjettet, omtales i avsnitt 3.4. Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov dekkes gjennom lån bevilget på kap. 5999, jf. avsnitt 3.5.

3 Budsjettets inntekter og utgifter etter art

3.1 Budsjettets samlede inntekter og utgifter

Dette kapittelet gir en oversikt over statsbudsjettets inntekter og utgifter, gruppert etter art, jf. boks 3.1.

Boks 3.1 Statsbudsjettets inndeling

Statsbudsjettet blir inndelt i kapitler som igjen er inndelt i poster, jf. § 4 i bevilgningsreglementet. Stortingets bevilgningsvedtak gjelder beløpet under den enkelte post. Kapitlene nummereres fortløpende i nummerserier for de ulike departementene. Nummereringen av postene følger et fast mønster hvor postnummeret angir hva slags type inntekt eller utgift det er tale om. Bevilgningsreglementet krever at inntektene og utgiftene inndeles i fire avdelinger. Dette skjer ved å inndele postnummerseriene i følgende avdelinger etter art:

Inntekter

Salg av varer og tjenester: Postene 1–29

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.: Postene 30–49

Overføringer fra andre: Postene 50–89

Tilbakebetalinger mv.: Postene 90–99

Utgifter

Statens egne driftsutgifter: Postene 1–29

Nybygg, anlegg mv.: Postene 30–49

Overføringer til andre: Postene 50–89

Utlån, statsgjeld mv.: Postene 90–99

De samlede inntektsbevilgningene i statsbudsjettet for 2025 er anslått til 2 796,8 mrd. kroner. Dette inkluderer petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Holdes disse utenom, anslås inntektene i 2025 til 1 577,6 mrd. kroner.

Tabell 3.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 1–29) | 322,1 | 247,9 | -23,0
Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 33,1 | 36,3 | 9,5
Overføringer fra andre (postene 50–89) | 2 369,9 | 2 379,4 | 0,4
Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99) | 124,1 | 133,2 | 7,3
Sum inntekter | 2 849,2 | 2 796,8 | -1,8

Kilde: Finansdepartementet

Forslaget til utgiftsbevilgninger i statsbudsjettet for 2025 utgjør samlet sett 2 970,9 mrd. kroner, medregnet petroleumsvirksomhet, overføring til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner. Holdes disse utenom, foreslås det utgifter på 1 991,2 mrd. kroner.

Tabell 3.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Driftsutgifter (postene 1–29) | 245,9 | 274,7 | 11,7
Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 87,8 | 103,6 | 18,0
Overføringer til andre (postene 50–89) | 2 391,4 | 2 285,4 | -4,4
Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99) | 226,0 | 307,3 | 36,0
Sum utgifter | 2 951,1 | 2 970,9 | 0,7

Kilde: Finansdepartementet

Boks 3.2 Statens forvaltningsbedrifter

Statens forvaltningsbedrifter, tidligere omtalt som statens forretningsdrift, består av virksomheten under forvaltningsbedriftene Statsbygg, Statens pensjonskasse og Eksportfinansiering Norge (Eksfin). Det budsjetteres med 4,6 mrd. kroner i inntekter under disse virksomhetene i 2025. Statens forvaltningsbedrifter omfatter også Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) som omtales nærmere under avsnitt 3.4. Inntektsbevilgningene under statens forvaltningsbedrifter omfatter flere inntektsarter, men omtales samlet nedenfor.

Det samlede avskrivningsbeløpet for de statlige forvaltningsbedriftene føres under kap. 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forvaltningsbedrifter. Avskrivningene beregnes på grunnlag av bokført kapital i forvaltningsbedriftene. Det benyttes et lineært avskrivningssystem, der avskrivningstiden for ulike avskrivningsobjekter varierer med forventet levetid. Ved salg av eiendommer i Statsbygg avskrives også bokført verdi av eiendommene. Avskrivningene utgiftsføres under hver enkelt virksomhets driftsbudsjett.

Renter av statens kapital i forvaltningsbedriftene tas samlet til inntekt under kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forvaltningsbedrifter. Grunnlaget for renteberegningen er bedriftenes brutto investeringer fratrukket avskrivninger og bedriftenes egne avsetninger til investeringsformål. Rentesatsen for netto investeringsbidrag det enkelte år tilsvarer gjennomsnittlig rente på 5-års statsobligasjoner i 12-månedersperioden frem til 30. september året før budsjettåret. For Statsbygg er det fastsatt en fast rentesats på 3,5 pst.

Avsetning til investeringsformål tas til inntekt under hver enkelt virksomhet som foretar slike avsetninger. Avsetningen utgjør en del av kontantoverskuddet fra driften som benyttes til å finansiere investeringer. Det aktuelle beløpet utgiftsføres på driftsbudsjettet under hver enkelt forvaltningsbedrift før driftsresultatet fastsettes, og avsetningene må derfor også føres opp på statsbudsjettets inntektsside.

Tabell 3.3 Renter, avskrivninger og avsetninger til investeringsformål i 2025 for statens forvaltningsbedrifter

Mill. kroner
| Avskrivninger | Renter | Avsetninger til investeringsformål
Statsbygg | 1 655,0 | 2 590,0 | –¹
Statens pensjonskasse | 100,0 | 3,0 | 55,0
Sum | 1 755,0 | 2 593,0 | 55,0

¹ Brukes normalt ikke lenger, jf. egne regler for rente og kapital i Statsbygg fra 2022.

Kilde: Finansdepartementet.

I tabell 3.3 er inntekter på statsbudsjettet under statens forvaltningsbedrifter splittet opp. I tillegg til tallene nevnt i tabellen er det også enkelte andre inntekter under forvaltningsbedriftene på til sammen 176,5 mill. kroner. Dette gjelder tilbakeføring fra gamle ordninger under Eksportfinansiering Norge.

Beregning av rente for mellomværende med statskassen

Forvaltningsbedriftenes mellomværende med statskassen kan betraktes som en bruks- og kassakredittkonto for håndtering av kortsiktige likviditetssvingninger. For samtlige virksomheter under statens forvaltningsbedrifter skal det beregnes renter av mellomværende med statskassen. Renten er knyttet opp mot renten på statssertifikater etter en nærmere bestemt beregningsregel, slik at den reflekterer rentenivået i Norge.

Kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forvaltningsbedrifter, post 81 Renter av mellomregnskapet, budsjetteres ikke.

3.2 Gruppering av statsbudsjettets inntekter

3.2.1 Driftsinntekter (postene 1–29)

Tabell 3.4 Driftsinntekter (postene 1–29)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Statens petroleumsvirksomhet | 295,9 | 219,0 | -26,0
Andre driftsinntekter | 26,2 | 28,9 | 10,2
Sum driftsinntekter | 322,1 | 247,9 | -23,0

Kilde: Finansdepartementet.

Driftsinntekter fra statens petroleumsvirksomhet utgjør hoveddelen av de samlede driftsinntektene. Petroleumsvirksomheten omtales nærmere i avsnitt 3.4.

I tillegg benyttes postene 1–29 på statsbudsjettets inntektsside for inntekter fra salg av varer og tjenester, for eksempel:

salg av materiell, publikasjoner og andre varer

utleie av materiell, bygninger og anlegg

oppdrag

gebyrer

tilfeldige inntekter

Inntektene på postene 1–29 gjelder en rekke virksomheter. Blant virksomheter hvor det budsjetteres med størst inntekter i 2025, er Forsvarsbygg, Forsvaret, Politiet, Utlendingsdirektoratet og Statens vegvesen.

3.2.2 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Inntektene i forbindelse med nybygg, anlegg mv. fremgår av tabell 3.5. Det er inntektene fra statens petroleumsvirksomhet som utgjør størstedelen av disse inntektene.

Tabell 3.5 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Statens petroleumsvirksomhet | 29,1 | 32,1 | 10,3
Andre inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. | 4,0 | 4,2 | 3,9
Sum inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. | 33,1 | 36,3 | 9,5

Kilde: Finansdepartementet.

Inntektspostene 30–49 deles i to grupper.

Postene fra 30 til 39 inneholder inntektsbevilgninger under statens forvaltningsbedrifter. Det omfatter avskrivninger på statens kapital i statens forvaltningsbedrifter, avsetninger til investeringsformål, overføringer fra bedriftenes egne fond og andre fond, samt andre inntekter fra statens forvaltningsbedrifter i forbindelse med bygg og anlegg, jf. omtalen i boks 3.2. Inntektene fra statens forvaltningsbedrifter i forbindelse med nybygg og anlegg mv. på postene 30–39 utgjør 1,8 mrd. kroner. I tillegg til statens forvaltningsbedrifter er det budsjettert med enkelte husleieinntekter under Landbruks- og matdepartementet på til sammen 21,4 mill. kroner på postene 30–39.

Post 30 brukes også for avskrivninger under kap. 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten. Det foreslås inntekter på 32,1 mrd. kroner på denne posten i 2025.

Postene fra 40 til 49 gjelder salg av fast eiendom og tilskudd og refusjoner i forbindelse med statens bygge- og anleggsarbeider fra statlige særregnskap, kommuner og andre. Samlet utgjør disse inntektene 2,4 mrd. kroner i 2025, i hovedsak innen forsvarssektoren.

3.2.3 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Inntektspostene 50–89 på statsbudsjettets inntektsside deles inn i følgende undergrupper:

Postene fra 50 til 59 nyttes til overføringer fra andre statlige regnskaper, for eksempel statlige fond.

Postene fra 60 til 69 omfatter overføringer fra kommunesektorens forvaltningsbudsjetter.

Postene fra 70 til 79 brukes til statsskatt på formue og inntekt, avgifter på omsetning, produksjon og driftsmidler, dokumenter, spill og andre fiskalavgifter.

Under postene fra 80 til 84 føres renteinntekter, mens utbytte på aksjer, bøter, erstatninger, tilbakebetaling av gitte tilskudd mv. budsjetteres på postene 85–89.

Tabell 3.6 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Postene 50–59 |  |  |
Overføring fra Statens pensjonsfond utland | 336,5 | 413,6 | 22,9
Øvrige overføringer fra andre statsregnskap | 9,0 | 1,5 | -83,7
Sum overføringer fra andre statsregnskap | 345,5 | 415,1 | 20,1
Postene 60–69 |  |  |
Overføringer fra kommunesektoren | 2,6 | 2,7 | 1,9
Postene 70–79 |  |  |
Inntekter under postene 70–79 | 1 875,3 | 1 814,1 | -3,3
Postene 80–89 |  |  |
Renter, utbytte mv.¹ | 146,4 | 147,6 | 0,8
Sum overføringer fra andre (postene 50–89) | 2 369,9 | 2 379,4 | 0,4

¹ Inkluderer overføring fra Statens pensjonsfond Norge (SPN) på 11,7 mrd. kroner i 2025. Se nærmere omtale i kapittel 8.2.

Kilde: Finansdepartementet.

Utbytte

Utbytteinntektene i budsjettforslaget for 2025 fremgår av tabell 3.7. Tabellen viser utbytte fra de enkelte selskapene slik det var anslått i Saldert budsjett 2024 og forslag i 2025. Tabellen omfatter også utbytte fra Equinor ASA, som inngår i kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten. Det er i tråd med vanlig praksis ikke laget egne anslag på utbytte fra de børsnoterte selskapene i 2025, men teknisk videreført utbetalt utbytte per aksje i 2024.

Tabell 3.7 Utbytte fra statlig eide selskaper

Mill. kroner
Kap. | Post | Selskap | Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
5656 | 85 | Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementet¹ | 37 673,8 | 28 699,0 | -23,8
5685 | 85 | Equinor ASA | 38 265,4 | 27 768,1 | -27,4
5680 | 85 | Statnett SF | 744,0 | 1 660,0 | 123,1
5616 | 85 | Kommunalbanken AS | 660,0 | 700,0 | 6,1
5631 | 85/86 | AS Vinmonopolet | 79,5 | 79,5 | 0,0
5625 | 85 | Innovasjon Norge/Lavrisikolåneordningen | 440,0 | 70,0 | -84,1
5692 | 85 | Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank | 64,4 | 64,4 | 0,0
5652 | 85 | Statskog SF | 23,0 | 29,0 | 26,1
5635 | 85 | Electronic Chart Centre AS | 3,0 | 3,0 | 0,0
5693 | 85 | Folketrygdfondet | 1,7 | 1,7 | 0,0
5672 | 85 | Bane NOR SF | 53,0 | 0,0 | -100,0
5611 | 85 | Vygruppen AS | 25,0 | 0,0 | -100,0
Sum utbytte | 78 032,8 | 59 074,7 | -24,3

¹ Statkraft SF, Telenor ASA, DNB Bank ASA, Yara International ASA, Norsk Hydro ASA, Kongsberg Gruppen ASA, Posten Norge AS, Argentum Fondsinvesteringer AS, Nammo AS, Mesta AS, Baneservice AS og Aker Solutions ASA.

Kilde: Finansdepartementet.

3.2.4 Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

Postene 90–99 på statsbudsjettets inntektsside inneholder avdrag på lån fra staten, salg av statens aksjer og obligasjoner, samt opptak av lån. Postene beskriver endringer i sammensetningen av statens formue som fremkommer i statens kapitalregnskap.

Tabell 3.8 Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Statsbankene | 109,8 | 109,9 | 0,1
Andre tilbakebetalinger | 14,3 | 23,3 | 62,6
Sum tilbakebetalinger | 124,1 | 133,2 | 7,3

Kilde: Finansdepartementet.

3.3 Gruppering av budsjettets utgifter

3.3.1 Driftsutgifter (postene 1–29)

Driftsutgifter budsjetteres over postene 1–29. Driftsutgiftene omfatter lønn til statsansatte og kjøp av varer og tjenester til statlige virksomheter, i tillegg til statens forvaltningsbedrifter. Det blir ikke bevilget driftsutgifter og driftsinntekter for statsaksjeselskap, statsforetak og statlige virksomheter som er omgjort til stiftelser, ettersom disse ikke er inkludert i statsbudsjettet. Det bevilges heller ikke driftsutgifter på postene 1–29 for statlige nettobudsjetterte virksomheter eller helseforetak. Samtidig er det enkelte utgifter som budsjetteres over postene 1–29 som har mer karakter av overføringer enn av drift. Dette gjelder blant annet pensjoner til statsansatte mv.

Tabell 3.9 gir en oversikt over driftsutgiftene på de største utgiftsområdene. Tabellen viser at store etater som Arbeids- og velferdsetaten, Statens vegvesen og politi og påtalemyndighet, samt etatene i forsvarssektoren, står for de største driftsutgiftene.

Tabell 3.9 Driftsutgifter (postene 1–29)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Forsvar | 52,7 | 62,2 | 18,0
Politi og påtalemyndighet | 25,9 | 29,2 | 12,4
Andre store direktorater mv.¹ | 22,9 | 24,3 | 6,3
Statens vegvesen | 21,3 | 24,7 | 15,8
Arbeids- og velferdsetaten | 13,9 | 15,1 | 9,2
Departementene og Statsministerens kontor | 11,6 | 11,6 | -0,7
Statens pensjonskasse | 10,6 | 13,5 | 26,5
Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon | 10,6 | 11,1 | 4,1
Barnevernet | 9,6 | 10,7 | 11,4
Kriminalomsorg | 6,1 | 6,4 | 5,6
Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda | 3,9 | 4,6 | 17,1
Rettsvesen | 3,9 | 4,1 | 5,7
Statsforvalterne | 2,4 | 2,5 | 5,1
Statens forvaltningsbedrifter | -0,2 | -0,3 | 12,8
Andre driftsutgifter | 50,7 | 55,1 | 8,6
Sum driftsutgifter | 245,9 | 274,7 | 11,7

¹ Inkluderer Utdanningsdirektoratet, Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB), Statens kartverk, Arbeidstilsynet, Helsedirektoratet, Folkehelseinstituttet, Kystverket, Fiskeridirektoratet, Havforskningsinstituttet, Mattilsynet, Jernbanedirektoratet, Miljødirektoratet, Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon (DSS), Digitaliseringsdirektoratet, Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ), Statistisk sentralbyrå (SSB), Sokkeldirektoratet og Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE).

Kilde: Finansdepartementet.

I regjeringens budsjettforslag utgjør forsvarssektorens driftsutgifter 22,6 pst. av de samlede driftsutgiftene på statsbudsjettet. Med forslagene til økte driftsutgifter til politi og påtalemyndighet, vil disse stå for 10,6 pst. av de samlede driftsutgiftene. Driftsutgiftene til Statens vegvesen vil med regjeringens budsjettforslag utgjøre 9,0 pst. av de samlede driftsutgiftene.

Mesteparten av utgiftene under Statens pensjonskasse i tabell 3.9 er utgifter til pensjoner til statsansatte mv. som dekkes etter lov om Statens pensjonskasse. Det resterende omfatter blant annet arbeidsgiveravgift til folketrygden for arbeidsgiverdelen av pensjonsinnskuddet mv., og utgifter til særskilte pensjoner fra statskassen. I tillegg er erstatningsutbetalinger under forsikringsordningene inkludert. Driftsresultatet til Statens pensjonskasse inngår i driftsresultatet til statens forvaltningsbedrifter i tabellen.

Boks 3.3 Driftsresultatet til statens forvaltningsbedrifter

Driftsresultatet til statens forvaltningsbedrifter skal i henhold til bevilgningsreglementet føres opp i statsbudsjettets utgiftsdel. Denne bestemmelsen omfatter forvaltningsbedriftene under budsjettkapitlene 2445–2490. Driftsresultatet består av de ulike forvaltningsbedriftenes driftsinntekter fratrukket driftsutgifter, avskrivninger, renter og eventuelle avsetninger til reguleringsfond. Driftsresultatet føres på post 24. Brutto driftsinntekter i statens forvaltningsbedrifter tas inn i budsjettet på underpost som et negativt beløp, siden de føres på budsjettets utgiftsside. Et negativt tall for statens forvaltningsbedrifter i tabell 3.9 betyr dermed at det er et netto driftsoverskudd. Unntaket fra bruttoprinsippet gjelder bare driftsbudsjettet. For investeringsutgifter, tilskudd mv., følges bruttoprinsippet for føringer i statsbudsjettet også for forvaltningsbedriftene. Disse beløpene inngår i oversiktene over de ulike utgiftsartene nedenfor.

Selv om alle investeringer i forvaltningsbedriftene blir utgiftsført brutto, blir renter av statens kapital beregnet som om statens netto investeringsbidrag skulle være et lån fra statskassen, og det foretas avskrivninger på grunnlag av bokført kapital. Avskrivninger og renter blir ført som underposter på post 24, og det samlede avskrivnings- og rentebeløp for forvaltningsbedriftene tas til inntekt på statsbudsjettets inntektsside, jf. nærmere omtale av forvaltningsbedriftene i avsnitt 3.2.1.

3.3.2 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Utgiftene til investeringer budsjetteres på postene 30–49, og omfatter nybygg og anlegg, vedlikehold, ombygginger og utstyrsanskaffelser som er så betydelige at de har karakter av investering. Bevilgningene på postene 30–49 gir imidlertid ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet, ettersom blant annet investeringer i helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF finansieres med tilskudd over statsbudsjettet. Videre finansieres deler av veiutbyggingene med bompenger som ikke budsjetteres på statsbudsjettet.

Tabell 3.10 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Statens petroleumsvirksomhet | 26,0 | 29,6 | 13,8
Forsvar | 30,1 | 41,3 | 37,1
Statens vegvesen | 10,3 | 10,8 | 4,4
Statsbygg | 8,1 | 7,8 | -2,8
Bygg utenfor husleieordningen | 5,8 | 7,3 | 24,3
Redningshelikoptertjenesten | 1,5 | 1,0 | -36,2
Andre investeringsbevilgninger | 5,9 | 5,8 | -1,6
Sum investeringer | 87,8 | 103,6 | 18,0

Kilde: Finansdepartementet.

Størstedelen av statens investeringer foretas innenfor petroleumsvirksomheten, forsvarssektoren, samferdselssektoren og statlige byggeprosjekter. Dersom investeringer innenfor petroleumsvirksomheten holdes utenom, økes utgiftene på postene 30–49 med til sammen 12,2 mrd. kroner, eller 19,7 pst., fra Saldert budsjett 2024.

3.3.3 Overføringer til andre (postene 50–89)

Overføringer til andre budsjetteres på postene 50–89 i statsbudsjettet. Bevilgninger i denne kategorien utgjør 76,9 pst. av de totale bevilgningene på utgiftssiden. Overføringen til Statens pensjonsfond utland og overføringene under folketrygden utgjør hoveddelen av disse bevilgningene.

Overføringene deles inn i tre faste undergrupper:

Overføringer til andre statsregnskap: Postene 50–59

Overføringer til kommuneforvaltningen: Postene 60–69

Andre overføringer: Postene 70–89

Tabell 3.11 Overføringer til andre (postene 50–89)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Postene 50–59 |  |  |
Overføring til Statens pensjonsfond utland | 832,2 | 642,8 | -22,8
Øvrige overføringer til andre statsregnskap (nettobudsjetterte virksomheter, fond mv.) | 83,1 | 71,4 | -14,1
Sum overføringer til andre statsregnskap | 915,3 | 714,1 | -22,0
Postene 60–69 |  |  |
Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner | 224,8 | 238,3 | 6,0
Øvrige overføringer til kommuneforvaltningen | 101,5 | 105,6 | 4,1
Sum overføringer til kommuneforvaltningen | 326,3 | 344,0 | 5,4
Postene 70–89 |  |  |
Folketrygden | 651,1 | 701,3 | 7,7
Regionale helseforetak | 215,2 | 228,4 | 6,1
Øvrige overføringer | 283,6 | 297,6 | 4,9
Sum andre overføringer | 1 149,9 | 1 227,3 | 6,7
Sum overføringer til andre (postene 50–89) | 2 391,4 | 2 285,4 | -4,4

Kilde: Finansdepartementet.

Den største bevilgningen på 50-postene er overføringen fra statsbudsjettet til Statens pensjonsfond utland. Denne overføringen tilsvarer statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Postene 50–59 brukes også til overføringer til statlige institusjoner hvor drifts- og investeringsutgifter gis som en netto bevilgning. Slike institusjoner er underlagt departemental instruksjonsmyndighet og defineres ikke som selvstendige rettssubjekter. Universitetene og de statlige høyskolene utgjør hovedparten av de nettobudsjetterte virksomhetene. Norges forskningsråd foreslås bruttobudsjettert fra 2025, jf. nærmere omtale i Prop. 1 S (2024–2025) for Kunnskapsdepartementet. Dette forklarer mye av reduksjonen i overføringer til andre statsregnskap sammenlignet med Saldert budsjett 2024. Det vises til vedlegg 4 for nærmere oversikt over den samlede aktiviteten i disse virksomhetene og spesifikasjon av kontantbeholdningen i virksomhetene.

Overføringer til statlige fond eller avsetningskonti i Norges Bank budsjetteres også på overføringspostene til andre statsregnskap (postene 50–59). Når Stortinget har vedtatt en bevilgning, overfører det aktuelle departement midlene til fondet, og utbetaling fra fondene skjer dels i budsjettåret og dels i påfølgende år.

Postene 60–69 omfatter overføring til kommunenes og fylkeskommunenes forvaltningsbudsjetter. Overføringer til kommunesektoren gis dels som rammetilskudd over Kommunal- og distriktsdepartementets budsjett og dels som øremerkede tilskudd som bevilges over flere departementers budsjetter. Kommunesektoren har i tillegg inntekter fra blant annet skatter og gebyrer.

Utgiftspostene 70–89 omfatter overføringer til private, for eksempel husholdninger, organisasjoner, private bedrifter mv. I budsjettforslaget for 2025 er 50,2 pst. av bevilgningene på disse postene utgifter under folketrygden. Postene omfatter også overføringer til statlige foretak som er organisert som selvstendige rettssubjekter. Dette gjelder blant annet tilskudd til de regionale helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF. Øvrige overføringer til private inkluderer et bredt spekter av ordninger som er forskjellige med hensyn til målgrupper, formål og bevilgningsstørrelse. Eksempler på slike overføringer er barnetrygd, kontantstøtte, AFP-tilskudd, tilskudd til internasjonale organisasjoner, bistandsmidler og renter på innenlandsk statsgjeld.

3.3.4 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90–99)

Postene 90–99 på statsbudsjettets utgiftsside inneholder bevilgninger som endrer sammensetningen av statens formue i kapitalregnskapet. Lån mv. til statsbankene i tabell 3.12 omfatter utlån gjennom Husbanken og Statens lånekasse for utdanning, samt lån til Innovasjon Norge og SIVA. Utlån under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportfinansiering Norge, er også medregnet her.

Tabell 3.12 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90–99)

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
Lån mv. til statsbankene | 136,5 | 151,7 | 11,2
Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse | 19,4 | 7,6 | -60,8
Avdrag innenlandsk statsgjeld | 68,0 | 63,8 | -6,2
Andre lånetransaksjoner¹ | 2,1 | 84,1 | 3 875,8
Sum utlån, statsgjeld mv. | 226,0 | 307,3 | 36,0

¹ Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland i 2025.

Kilde: Finansdepartementet.

Samlet øker utgiftene på postene 90–99 med 81,3 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2024. Dette skyldes i hovedsak at det budsjetteres med en tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland med 82,1 mrd. kroner i 2025. Se nærmere omtale i avsnitt 8.1.

3.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

3.4.1 Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Inntektene fra petroleumsvirksomheten omfatter skatt og avgift på utvinning, aksjeutbytte fra Equinor ASA og inntekter fra Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE). Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter.

Tabell 3.13 Inntekter fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
SDØE – driftsresultat | 295,9 | 219,0 | -26,0
SDØE – avskrivninger og renter | 32,4 | 37,1 | 14,5
Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOx-avgift | 491,6 | 388,5 | -21,0
Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 38,3 | 27,8 | -27,4
Sum inntekter fra petroleumsvirksomheten | 858,2 | 672,4 | -21,7

Kilde: Finansdepartementet.

Driftsresultat fra SDØE er anslått 76,9 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2024. Mens det i budsjettet for 2024 var lagt til grunn en gjennomsnittlig oljepris på 787 kroner per fat i 2024, legges det nå til grunn en forventet pris på 880 kroner per fat i 2024 og 829 kroner i 2025 målt i løpende priser.

De kalkulatoriske størrelsene avskrivninger og renter inngår som utgifter ved beregningen av SDØEs driftsresultat, samtidig som de føres som inntekter på egne poster. På denne måten skiller man ut den delen av driftsinntektene som dekker avskrivning av investeringer og finansieringskostnadene ved investeringene.

Det budsjetterte utbyttet fra Equinor ASA i 2025 er en teknisk fremskriving av selskapets utbytteutbetaling for første kvartal 2024. Equinor utbetaler utbytte fire ganger i året. I løpet av et kalenderår utbetales utbyttet for tredje og fjerde kvartal fra året før, samt første og andre kvartal i inneværende år.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten består av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomhetens (SDØEs) andel av investeringene på norsk kontinentalsokkel, jf. tabell 3.14.

Tabell 3.14 Utgifter til petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
SDØE – investeringer | 26,0 | 29,6 | 13,8
Øvrige utgifter | 0,0 | 0,0 |
Sum utgifter til petroleumsvirksomheten | 26,0 | 29,6 | 13,8

Kilde: Finansdepartementet.

Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er summen av inntekter fra petroleumsvirksomheten fratrukket utgiftene. Tabell 3.15 viser hvordan netto kontantstrøm fremkommer.

Tabell 3.15 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
| Inntekter SDØE | 328,3 | 256,1 | -22,0
- | Utgifter SDØE | 26,0 | 29,6 | 13,8
+ | Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift | 491,6 | 388,5 | -21,0
+ | Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 38,3 | 27,8 | -27,4
= | Netto kontantstrøm | 832,2 | 642,8 | -22,8

Kilde: Finansdepartementet.

3.4.2 Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet fra statsbudsjettets utgiftsside på kap. 2800 til Statens pensjonsfond utland. Sammen med avkastningen på Statens pensjonsfonds kapital utgjør denne overføringen fondets samlede inntekter.

Deler av fondets inntekter brukes til å dekke det oljekorrigerte underskuddet, og overføres fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettets inntektsside på kap. 5800. Det blir dermed avsatt midler i utenlandsdelen av Statens pensjonsfond dersom overføringen fra fondet til statsbudsjettet er lavere enn netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Anslagene på overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland vil bli endret i løpet av budsjettåret, basert på oppdaterte anslag på kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten og statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd. Det følger av lov om Statens pensjonsfond at statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i sin helhet skal overføres til fondet. Denne overføringen fastlegges dermed endelig ut fra regnskapsførte netto petroleumsinntekter som fremkommer først etter terminavslutning. Det innebærer at det normalt vil være avvik mellom den budsjetterte overføringen i nysalderingen og regnskapet. I tillegg overføres eventuelle netto finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomhetene i sin helhet til fondet. Det vises til omtale av forslaget om en ny årlig korreksjonsmekanisme som justerer for avviket mellom faktisk og anslått oljekorrigert underskudd i avsnitt 8.1.

Grunnkapitalen i Statens pensjonsfond Norge stammer i hovedsak fra overskudd på trygderegnskapene etter innføringen av folketrygden i 1967 og frem til slutten av 1970-tallet. Avkastningen av midlene i Statens pensjonsfond Norge har så langt ikke blitt overført til statskassen, men løpende lagt til denne delen av fondet. Det vises til omtale av forslaget om en ny regel for årlig uttak fra Statens pensjonsfond Norge (SPN) i avsnitt 8.2, for å løse utfordringene med SPNs høye eierandeler på Oslo Børs.

Tabell 3.16 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
| Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet | 832,2 | 642,8 | -22,8
- | Overført til statskassen | 336,5 | 413,6 | 22,9
+ | Rente- og utbytteinntekter mv. | 360,6 | 451,6 | 25,2
= | Overskudd i Statens pensjonsfond | 856,3 | 680,7 | -20,5
Memo: |
Anslått kapital i Statens pensjonsfond per 31.12.2024 (målt til markedsverdi) | 18 890
Hvorav utlandsdelen utgjør | 18 500

Kilde: Finansdepartementet.

3.5 Oppsummering. Saldering av statsbudsjettet og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes derfor av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger og bevilges over kap. 5999 Statslånemidler, post 90. Bevilgningen til statslånemidler er en saldering av statsbudsjettets inntekter og utgifter medregnet lånetransaksjoner. Ved nysalderingen om høsten gjøres det et endelig vedtak om statslånemidler. Ved årsavslutningen blir statsregnskapet gjort opp, og det blir foretatt en endelig årsavslutningsrapportering slik at kap. 5999 viser bruttofinansieringsbehovet slik det fremkommer i regnskapet. Brutto finansieringsbehov vil kunne avvike fra budsjettvedtaket i forbindelse med nysalderingen om høsten som følge av at det endelige regnskapet på de enkelte budsjettpostene vil kunne avvike noe fra de vedtatte bevilgningene.

Tabell 3.17 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner
| Inntekter/utgifter/balanse | Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025 | Endring i pst.
1. | Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland) | 2 388,6 | 2 250,0 | -5,8
2. | Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.) | 2 725,1 | 2 663,6 | -2,3
3. | Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2) | -336,5 | -413,6 | 22,9
4. | Overføring fra Statens pensjonsfond utland | 336,5 | 413,6 | 22,9
5. | Overskudd før lånetransaksjoner (3+4) | 0,0 | 0,0 |
6. | Utlån, gjeldsavdrag mv. | 226,0 | 307,3 | 36,0
7. | Tilbakebetalinger mv. | 124,1 | 133,2 | 7,3
8. | Utlån mv., netto (6-7) | 101,9 | 174,1 | 70,9
9. | Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5) | 101,9 | 174,1 | 70,9

Kilde: Finansdepartementet.

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som fremgår av tabell 3.17. Det skyldes at det ved vurderingen av statens lånebehov i markedet også tas hensyn til virkningen av statens transaksjoner på likviditeten i pengemarkedet. Det vises til nærmere omtale av statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter i kapittel 7.

4 Utviklingstrekk på statsbudsjettets utgiftsside i perioden 2017–2025

4.1 Innledning

Kapittelet presenterer beregninger av realvekst på utgiftssiden av budsjettet i perioden 2017–2025. Beregningene av realvekst gir uttrykk for utviklingen i ressursbruken på ulike utgiftsområder utover lønns- og prisvekst. De innledende avsnittene viser utviklingen i bevilgningene til ulike utgiftsområder over tid, korrigert for prisstigning og endret oppgavefordeling. I avsnitt 4.4 vises utviklingen i utgiftsområdene sammenlignet med veksten i økonomien ellers. Avsnitt 4.5 går gjennom folketrygdens utgifter. I avsnitt 4.6 omtales bevilgningene til forskning over statsbudsjettet.

Endringer i statsbudsjettets utgifter følger både av nye prioriteringer og tidligere vedtak. For noen rettighetsfestede ordninger vil veksten også påvirkes av demografiske endringer. Eksempler på dette er utgifter til pensjons- og trygdeutbetalinger.

Beregningene av realvekst er ikke et mål for resultatet av politikken på utgiftsområdene. Hvordan tildelte midler brukes er også viktig for resultatoppnåelsen. Økt produktivitet vil i mange statlige virksomheter bidra til både økt tjenesteproduksjon og økt kvalitet. På enkelte områder kan det derfor over tid være store forbedringer i tjenester uten økt ressursbruk. Slike forbedringer er imidlertid vanskelige å måle presist.

Utviklingen i statens utgifter gir ikke nødvendigvis et godt uttrykk for prioriteringen på områder hvor skatte- og avgiftspolitikken er viktig for rammevilkårene. For eksempel vil et nytt tilskudd til et formål dekkes i disse analysene, men ikke et skattefradrag til samme formål.

Beregningene tar utgangspunkt i tall fra statsregnskapet, anslag på regnskap for 2024 og forslag til budsjett for 2025. Anslag på regnskap 2024 er basert på gjeldende budsjett etter Stortingets behandling av forslag til tilleggsbevilgninger våren 2024 og oppdaterte anslag på enkelte områder, jf. omtale i kapittel 6. Særskilte bevilgninger knyttet til pandemien trekker opp veksten for perioden 2017 til 2021. Dette bidrar samtidig til å forklare lav og negativ vekst på noen utgiftsområder fra 2021 til 2024.

Realveksten er basert på Finansdepartementets prognoser for budsjettdeflatorer som tar utgangspunkt i statistikk for prisutvikling fra Statistisk sentralbyrå og lønnsvekstberegninger fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene. Det er i hovedsak korrigert for endringer i statsbudsjettets inndeling. Beregningen er basert på statsbudsjettets kapittel- og postinndeling for 2025-budsjettet. Datagrunnlaget og beregningsmetoden er nærmere omtalt i boks 4.1.

4.2 Samlet utgiftsvekst for statsbudsjettet

Figur 4.1 Reell, underliggende utgiftsvekst på statsbudsjettet. Prosentvis vekst

Kilder: Finansdepartementet og Statistisk sentralbyrå.

Figur 4.1 viser statsbudsjettets reelle, underliggende utgiftsvekst (medregnet folketrygden) i perioden 2017–2025. Ved beregning av den underliggende utgiftsveksten holdes blant annet utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter utenom, jf. boks 2.1.

I 2020 ble utgiftsveksten svært høy som følge av de ekstraordinære tiltakene i møte med pandemien. Også i 2021 var det et betydelig omfang av tiltak i møte med pandemien. Den reelle underliggende utgiftsveksten for 2021 er likevel negativ siden omfanget av ekstraordinære tiltak var lavere. Den relativt store veksten i 2023 skyldes blant annet at den ekstraordinære priskompensasjonen som ble innarbeidet i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2023, i etterkant har vist seg å legge til rette for økt aktivitet siden pris- og lønnsveksten ble lavere enn antatt.

Veksten fra i fjor til i år er nå anslått til 2,5 pst., mot 0,7 pst. da budsjettet for 2024 ble fremmet høsten 2023. Økningen skyldes en rekke tilleggsbevilgninger i år, blant annet økt støtte til Ukraina gjennom Nansen-programmet, økte bevilgninger til forsvarssektoren og anslagsendringer i folketrygden.

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2024 til 2025 anslås til 1,0 pst., som er noe lavere enn i de to foregående årene. Dette må blant annet ses i sammenheng med de nevnte tilleggsbevilgningene i år.

Boks 4.1 Datagrunnlaget for beregningene

Grunnlagsdataene for kapittelet er hentet fra statsregnskapet, anslag på regnskap 2024 som omtalt i avsnitt 6.1 og budsjettforslaget i Gul bok 2025. For noen bevilgninger har det vært nødvendig å foreta en skjønnsmessig gruppering på områder. Lånetransaksjoner er i sin helhet holdt utenfor beregningene.

I analyseperioden har det vært funksjonsendringer mellom departementene, omlegginger i budsjetteringspraksis og omorganiseringer av statlige virksomheter. Det er derfor foretatt flere korreksjoner for at dataene skal bli mest mulig sammenlignbare mellom år. Det gjelder for eksempel overgang til bruttobudsjettering og omdanning av statlige virksomheter.

Fra og med 2017 har de fleste statlige virksomheter som ikke tidligere betalte pensjonspremie, betalt en sjablongmessig beregnet pensjonspremie til Statens pensjonskasse. Fra 2022 er det innført virksomhetsspesifikk hendelsesbasert pensjonspremie for statlige virksomheter. I den forbindelse ble tilskuddet til Statens pensjonskasse under kap. 612 økt med 1,1 mrd. kroner mot en tilsvarende netto nedjustering av virksomhetenes bevilgninger. Bevilgningene i tidligere år er korrigert for omleggingen, slik at realveksten mellom år ikke skal påvirkes av 2017- og 2022-reformene. Korreksjonene medfører at det for utgiftsområdene ikke er direkte samsvar mellom de tallene som er brukt her, og de som finnes i andre publikasjoner.

Ved endret funksjonsdeling som følge av endret regjeringssammensetning i 2019, presenteres likestillingsområdet som Kultur- og likestilling, mens Kirke- og livssynsamfunn inngår i Barn, familie, tros- og livssynssamfunn. Etter ny regjering høsten 2021 ble ansvaret for integreringsområdet overført fra Kunnskapsdepartementet til Arbeids- og inkluderingsdepartementet, men integreringsområdet presenteres i oversikten under Utlendingsområdet inkludert inkludering. Kystverket, som er overført fra Samferdselsdepartementet til Nærings- og fiskeridepartementet, presenteres i oversikten fortsatt under Andre samferdselsformål. Etter opprettelsen av Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i år er utgiftsområdet Kommunal- og distriktsformål utenom rammetilskudd delt i henholdsvis Digitaliserings- og forvaltningsområdet og Kommunal- og distriktsformål utenom kommunale rammetilskudd.

Alle kronebeløp er oppgitt i nominelle priser. For årene 2017–2023 er det tatt utgangspunkt i regnskapstall, mens 2024-tallene er anslag på regnskap inkludert tilleggsbevilgninger hittil i år og oppdaterte anslag på enkelte områder.

Realveksten er basert på Finansdepartementets prognoser for budsjettdeflatorer som tar utgangspunkt i statistikk for prisutvikling fra Statistisk sentralbyrå og lønnsvekstberegninger fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene. Disse prisindeksene er valgt for å gi et best mulig uttrykk for utgiftsveksten. Prisindeksene i beregningene gjelder for relativt brede grupper som statlig lønn, andre driftsutgifter, investeringer og overføring til kommuneforvaltningen og private. Siden en analyserer ressursbruken sett fra utgiftssiden på statsbudsjettet, benyttes flere prisindekser som reflekterer prisutviklingen for disse områdene, og disse kan være ulike. Det betyr for eksempel at realveksten på to områder vil være ulik selv om de har samme relative økning i bevilgningene, dersom sammensetningen av deflatorene er ulike på de to områdene.

Realveksten er beregnet basert på bruken av innsatsfaktorer i de enkelte statlige virksomheter. Den årlige veksten i statlige virksomheters produktivitet vil dermed ikke være reflektert i realveksten i dette kapittelet.

4.3 Realvekst på statsbudsjettets utgiftsområder

Tabell 4.1 viser årlig realvekst i prosent innenfor ulike utgiftsområder. Figur 4.2 viser utgiftsområdenes størrelse i 2025. Folketrygden er holdt utenom i dette avsnittet og omtales i avsnitt 4.5.

Bevilgningene til internasjonal bistand i 2025 viser en nominell reduksjon fra anslag på regnskap for inneværende år. Dette må ses i sammenheng med bevilgningsøkninger i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett (RNB), blant annet til Ukraina og Gaza. Regjeringens forslag til bistandsbudsjett for 2025 utgjør 52,9 mrd. kroner, som er 0,2 mrd. kroner mer enn i Saldert budsjett 2024. Som andel av anslått BNI utgjør bistandsbudsjettet 0,92 pst. Utgifter innenfor bistand har økt vesentlig de senere år, noe som reflekteres i den årlige realveksten på 1,7 pst. fra 2021 til 2024. Bevilgningene som er inkludert i kategorien for internasjonal bistand, sammenfaller ikke helt med det som inngår i regjeringens forslag til bistandsbudsjett, jf. tabellnote.

Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager gjelder i all hovedsak bevilgninger til grunnopplæring (herunder kvalitetsutvikling og private skoler), statlige øremerkede tilskudd til barnehager, og voksenopplæring. Kategorien omfatter ikke rammetilskuddene til kommunesektoren. Tabellen viser en reell økning på området fra 2024 til 2025 som blant annet har sammenheng med økte utbetalinger til private skoler. Tilskuddssatsene til private skoler øker kraftig som følge av kostnadsvekst i den offentlige skolen. Fra 2021 til 2024 var det samlet sett en nedgang som kan tilskrives utfasing av ekstraordinære pandemitiltak, mens det isolert sett var en kraftig realvekst på 16,3 pst. på barnehageområdet i perioden. Økningen skyldes en rekke ulike tiltak for å øke kvaliteten og kompetansen i barnehagene. Den samlede veksten fra 2017 til 2021 kan tilskrives økte utgifter i grunnopplæringen, hvor utgiftene har økt med 4,5 pst. årlig i perioden. Det er korrigert for innlemming av øremerkede tilskudd i rammetilskuddet.

Høyere utdanning og forskning under Kunnskapsdepartementet består i hovedsak av bevilgninger til universiteter, høyskoler, fagskoler og forskningsbevilgninger under Kunnskapsdepartementet. Nedgangen fra 2024 til 2025 skyldes reduserte kontingentutgifter til EUs rammeprogram for forskning og innovasjon, og EUs rammeprogram for utdanning, opplæring, ungdom og idrett. Norges kontingent fastsettes ut fra Norges BNP i forhold til EU-landenes. De reduserte kontingentutgiftene i 2025 skyldes en reduksjon i Norges relative BNP og lavere valutakurs. Tilsvarende skyldtes økningen fra 2021–2024 endret relativ BNP-andel og høyere valutakurs. I perioden 2017 til 2021 utgjør den gjennomsnittlige årlige utgiftsveksten i høyere utdanning utenom forskning 1,8 pst. SSB publiserer årlig en oversikt over nivået på de samlede bevilgningene til forskning og utvikling (FoU) på statsbudsjettet og utviklingen over tid, jf. omtale i avsnitt 4.6.

Boks 4.2 Rammetilskudd til kommuneforvaltningen

Flere av de største offentlige velferdsordningene ivaretas av kommunene. Dette gjelder blant annet barnehage, grunnskole, primærhelsetjenester og eldreomsorg. Kommuneforvaltningens viktigste inntektskilder er lokale skatter og overføringer fra staten. Overføringene fra staten er både generelle rammetilskudd og øremerkede tilskudd til spesifikke formål. Rammetilskuddene fra staten til kommuner og fylkeskommuner er ikke fordelt på de enkelte kommunale utgiftsformålene. Beregningene for de statlige bevilgningene under utgiftsområdene inkluderer derfor bare de øremerkede tilskuddene til kommunene og ikke finansiering gjennom rammetilskudd.

I analyseperioden er det foretatt enkelte endringer i oppgavefordelingen mellom staten og kommunene/fylkeskommunene, blant annet på samferdselsområdet. Fra 2020 er en rekke øremerkede tilskudd innlemmet i rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner. Dette utgjør om lag 5 mrd. kroner. Fra 2022 er rammetilskuddet økt med 1,3 mrd. kroner som følge av barnevernsreformen. Det er korrigert for disse innlemmingene i tallene for rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner og i presentasjonen av realveksten for de berørte politikkområdene.

Skattenes andel av samlede inntekter for kommunene og fylkeskommunene har blitt justert i løpet av perioden, og dette reflekteres i størrelsen på de statlige overføringene til kommuneforvaltningen. Disse endringene er det i hovedsak ikke korrigert for i rammetilskuddene til kommuneforvaltningen i beregningene i dette kapittelet. For en samlet omtale av kommuneøkonomien henvises det til avsnitt 3.1 i Nasjonalbudsjettet 2025.

Tabell 4.1 Utviklingen i utgiftsområder 2017–2025. Nominelle tall i mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst

| Nominell verdi | Gjennomsnittlig årlig realvekst
Utgiftsområde | 2017 | 2021 | 2024 | 2025 | 2017– 2021 | 2021– 2024 | 2024– 2025
Internasjonal bistand¹ | 28,7 | 35,2 | 42,9 | 42,4 | 2,1 % | 1,7 % | -2,7 %
Utdanning |  |  |  |  |  |  |
– Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager | 12,7 | 16,3 | 18,3 | 19,3 | 3,3 % | -1,0 % | 3,5 %
– Høyere utdanning og forskning under Kunnskapsdepartementet | 55,1 | 66,2 | 80,2 | 80,6 | 1,8 % | 1,5 % | -1,5 %
Kultur og likestilling | 17,2 | 25,6 | 24,3 | 25,5 | 7,2 % | -6,5 % | 3,1 %
Rettsvesen og beredskap inklusiv Svalbardbudsjettet | 34,8 | 41,7 | 51,1 | 52,2 | 1,5 % | 1,8 % | 0,3 %
Utlendingsområdet inkl. integrering av innvandrere | 23,9 | 11,5 | 34,6 | 35,2 | -19,3 % | 36,8 % | -0,2 %
Kommunal- og distriktsformål utenom rammetilskudd til kommunesektoren | 7,7 | 11,4 | 9,5 | 9,3 | 7,4 % | -10,9 % | -3,9 %
Digitaliserings- og forvaltningsområdet | 10,8 | 10,0 | 21,7 | 23,3 | -4,3 % | 20,7 % | 4,0 %
Arbeid og sosiale formål | 31,8 | 39,9 | 41,7 | 47,7 | 2,8 % | -3,4 % | 12,2 %
Helse |  |  |  |  |  |  |
– Spesialisthelsetjenesten | 144,4 | 186,3 | 219,4 | 227,7 | 3,4 % | 0,5 % | -0,3 %
– Andre helseformål | 17,0 | 27,6 | 19,4 | 19,4 | 9,5 % | -15,3 % | -2,9 %
Barn, familie, tros- og livssynssamfunn | 28,2 | 32,9 | 42,8 | 45,3 | 1,5 % | 4,0 % | 3,0 %
Næringsformål |  |  |  |  |  |  |
– Næring og fiskeri | 12,6 | 27,6 | 22,8 | 19,3 | 17,9 % | -10,7 % | -17,3 %
– Landbruk og mat | 18,0 | 20,5 | 31,5 | 33,1 | 0,1 % | 10,1 % | 0,6 %
Energiformål, inkl. strømstønad (ekskl. statlig petroleumsvirksomhet) | 3,8 | 6,2 | 12,9 | 13,3 | 9,1 % | 22,5 % | 0,8 %
Samferdselsformål |  |  |  |  |  |  |
– Vei- og jernbaneformål | 54,4 | 71,3 | 76,4 | 79,5 | 3,4 % | -2,8 % | 1,9 %
– Andre samferdselsformål | 6,9 | 14,8 | 18,6 | 20,2 | 17,2 % | 2,8 % | 5,4 %
Forsvarsformål² | 47,3 | 61,1 | 97,3 | 101,4 | 3,0 % | 10,7 % | 1,6 %
Klima og miljø³ | 12,5 | 15,4 | 25,7 | 26,4 | 1,8 % | 12,6 % | 0,6 %
Statlig administrasjon, EØS-finansierings-ordninger mv. | 24,3 | 28,4 | 32,6 | 31,0 | 0,8 % | -0,4 % | -6,8 %
Underliggende utgiftsvekst i statsbudsjettet, samlet |  |  |  |  | 2,5 % | 2,1 % | 1,0 %
Rammetilskudd til kommunesektoren⁴ | 177,7 | 206,3 | 238,5 | 253,0 |  |  |
Kompensasjon for merverdiavgift til offentlig forvaltning og private | 31,0 | 38,6 | 46,5 | 48,7 |  |  |
Renter på statsgjeld | 8,9 | 9,9 | 15,2 | 18,3 |  |  |
Statlig petroleumsvirksomhet | 26,6 | 24,7 | 30,1 | 29,6 |  |  |

¹Internasjonal bistand inkluderer ikke bevilgninger som regnes som bistand under andre departementer enn Utenriksdepartementet, herunder klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet. Utgiftsområdet inkluderer heller ikke ODA-godkjente flyktningutgifter i Norge og kapitaltransaksjoner (kapital til Norfund/Klimainvesteringsfondet). Utgifter til administrasjon som fra 2025 er gått inn i Utenriksdepartementets driftsbevilgninger, er korrigert for og i tabellen presentert under internasjonal bistand.

²Forsvarsformål er her definert annerledes enn ved rapportering til NATO. Blant annet er ikke bevilgninger til anskaffelsen av nye redningshelikoptre inkludert i tabellen.

3 Politikkområdet omfatter utgifter til klima- og miljøtiltak kun på Klima- og miljødepartementets områder.

4 Realvekst i kommunesektoren omtales i Nasjonalbudsjettet 2025, avsnitt 3.1.4.

Kilde: Finansdepartementet.

Innenfor området kultur og likestilling var det en sterk vekst i perioden 2017 til 2021, som skyldes ekstraordinære bevilgninger i forbindelse med pandemien. Fra 2021 til 2024 var det en gjennomsnittlig årlig nedgang, blant annet som følge av utfasing av tiltak etter pandemien. Samlet er ressursinnsatsen på området økt etter 2017, selv etter den nevnte utfasingen. Det er beregnet en realvekst på 3,1 pst. neste år. Bevilgningsøkninger til merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner, musikk- og scenekunstinstitusjoner, Nasjonalbiblioteket og nasjonale kulturbygg forklarer mye av denne veksten.

Bevilgningene til rettsvesen og beredskap har siden 2017 hatt en årlig realvekst på 1,4 pst. som blant annet skyldes investeringer i landsdekkende nødnett, redningshelikoptre, politihelikoptre, nytt beredskapssenter for politiet og sikrede datasentre i justissektoren, samt økt bevilgning til politiet. I motsatt retning trekker blant annet virkningene av at refusjoner til kommunene og statsforvalterne for ordningen med karantenehotell falt bort etter pandemien. I perioden 2021–2024 er den årlige realveksten økt sammenlignet med tidligere. Dette skyldes blant annet at det siden 2022 har blitt iverksatt flere tiltak i møte med krigen i Ukraina, og at sikkerhet og beredskap generelt har vært høyt prioritert. Bevilgninger til politi og sivile beredskapsaktører er økt.[3] Realveksten mellom 2024 og 2025 må sees i sammenheng med Revidert nasjonalbudsjett 2024 hvor bevilgningene til politi og rettssikkerhet økt betydelig.

Utgiftene på utlendingsområdet[4] varierer fra år til år fordi tilstrømningen av asylsøkere varierer. Det store antallet ankomster høsten 2015 medførte spesielt høye utgifter på området i perioden 2015 til 2017 og en nedgang i etterkant. Bevilgningsnivået fra 2021 til 2024 har igjen økt kraftig som følge av ankomster fra Ukraina. Fra 2024 til 2025 anslås en svak reduksjon i utgiftene ved at utgiftene til asylmottak og integreringstilskudd går ned, mens blant annet utgiftene tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger øker.

Figur 4.2 Statsbudsjettets utgifter i 2025. Mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet.

Området kommunal- og distriktsformål utenom rammetilskudd til kommunesektoren[5] omfatter distriktsutvikling og regional utvikling, samiske forhold og nasjonale minoriteter og bolig- og bomiljøtiltak. Nedgangen i 2025 skyldes i hovedsak utfasing av kompensasjon for delingskostnader for kommuner og fylkeskommuner samt avvikling av tilskudd til utleieboliger, mens nedgangen i perioden 2021 til 2024 har sammenheng med utfasing av den kommunale kompensasjonsordningen til lokale virksomheter under pandemien.[6] Kategorien omfatter ikke rammetilskuddene til kommunesektoren, som utgjør en betydelig andel av kommunal- og distriktsdepartementets budsjett.[7] I 2025 foreslår regjeringen en realvekst i kommunesektorens frie inntekter på 6,8 mrd. kroner, tilsvarende 1,3 pst.

Digitaliserings- og forvaltningsområdet ble skilt ut fra området kommunal- og distriktsformål i år. Området omfatter statsforvalterembetene, forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, personvern og statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning. Utgiftene til disse formålene har økt kraftig siden 2021, etter en realnedgang i perioden 2017 til 2021. Økningen skyldes i hovedsak statlige byggeprosjekter, herunder nytt regjeringskvartal. På grunn av oppstart og ferdigstillelse av byggeprosjekter vil utgiftene til slike prosjekter kunne variere betydelig mellom år.

Utgiftsområdet arbeid og sosiale formål viser en stor økning fra 2024 til 2025 på 12,2 pst. Dette skyldes blant annet at bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak og til Nav foreslås økt, i tillegg til økte utgifter til AFP og en vesentlig økning i tilskuddet til Statens pensjonskasse blant annet som følge av flere pensjonister. I perioden mellom 2021 til 2024 var det en nedgang på utgiftsområdet blant annet fordi de midlertidige bevilgningsøkningene til Nav i forbindelse med koronapandemien ble faset ut. Samlet er det en reell økning i bevilgningsnivået på området gjennom perioden 2017 til 2025. Det er korrigert for overføring av Havindustritilsynet (tidligere Petroleumstilsynet) til Energidepartementet i 2023. Folketrygden inngår ikke i dette utgiftsområdet, men omtales i avsnitt 4.5.

Bevilgningene til spesialisthelsetjenesten anslås samlet til en svak realnedgang fra i år til neste år. Holdes investeringslån utenfor, viser området en reell vekst på 1,5 pst. i 2025.[8] Det er høyere enn i perioden 2021–2024, da bevilgningene reelt økte med 0,5 pst. årlig.[9] Bevilgningen til de regionale helseforetakene øker for å kompensere for behovet som følger av den demografiske utviklingen, og satsing på redusert ventetid, som isolert sett trekker realveksten opp. Samtidig foreslår regjeringen å videreføre flere av bevilgningsøkningene fra Revidert nasjonalbudsjett 2024 som isolert sett gir en uendret realvekst. Bevilgningen til investeringslån reduseres i 2025, hovedsakelig som følge av fremdriften i igangsatte prosjekter. Bevilgningene til investeringslån kan variere mye fra år til år, og utbetaling av investeringslån justeres i takt med fremdriften i prosjektene. Regjeringen forslår også tre nye investeringsprosjekter, men med en lav utbetaling av samlet låneramme i 2025. Betaling av avdrag på investeringslån er trukket fra de samlede utgiftene i tabell 4.1.

Området Andre helseformål består av tiltak for folkehelsen, helseforvaltning, støtte til helse- og omsorgstjenester i kommunene, tannhelse og oppbygging av kunnskap og kompetanse. Nedgangen i 2025 skyldes i hovedsak en forventet utvikling i prosjekter og flytting av midler til andre departementer, blant annet i forbindelse med opprettelsen av et voksenvaksinasjonsprogram som det ikke er korrigert for i tallene. Fra 2021 til 2024 reduseres bevilgningen i gjennomsnitt årlig med 15,3 pst. Nedgangen skyldes utfasing av ekstraordinære bevilgninger i 2021, 2022 og 2023 som følge av pandemien, herunder bevilgninger til vaksine mot covid-19 og innkjøp av hurtigtester.

Området barn, familie, tros- og livssynssamfunn[10] omfatter barne- og familievern, barnetrygd, kontantstøtte og tiltak innen tros- og livssynssamfunn. Mens utbetalingene av barnetrygd ventes å øke neste år, faller utbetalingene av kontantstøtte. Økte utgifter til barnetrygden i 2023, 2024 og 2025 skyldes økte satser i 2020, 2021, 2023 (herunder omlegging av særfradraget for enslige forsørgere) og i 2024. Antallet mottakere av barnetrygd har vært stabil i samme periode. Utgiftene til kontantstøtten har gått ned og må sees i sammenheng med endringer i ordningen fra august 2024, og at færre benytter seg av ordningen. Utgiftene til tilskudd til tros- og livssynssamfunn har økt betydelig fordi staten i 2021 overtok ansvaret for den kommunale delen av tilskudd til tros- og livssynssamfunn, tidligere finansiert gjennom kommunenes rammetilskudd, og på grunn av endringer i medlemstall samt ny lov om tros- og livssynssamfunn. Utgiftene på dette området har også økt siden 2023 som følge av bevaringsstrategi for kulturhistorisk verdifulle kirkebygg. Utgifter til statlige barnevernstiltak har økt i senere år, blant annet som følge av økte priser på tiltak, dette gjelder særlig mellom 2024 og 2025.

Området næring og fiskeri viser en nedgang neste år, blant annet knyttet til engangsbevilgning i 2024 til tapsavsetning for grønn industrifinansiering i Innovasjon Norge og at det ikke bevilges ytterligere risikokapital til Investinor AS. Den årlige, gjennomsnittlige realnedgangen i perioden 2021–2024 skyldes i hovedsak utfasing av midlertidige støtteordninger fra koronapandemien.

Området landbruk og mat gjelder i hovedsak bevilgninger i forbindelse med jordbruksavtalen. Budsjettstøtten over jordbruksavtalen har økt markant de seneste årene. Lavere anslag for utbetalinger gjennom ordningen for tilskudd ved produksjonssvikt bidrar til å trekke ned realveksten mellom 2024 og 2025. Samlet støtte til landbruket fremkommer ikke alene på utgiftssiden av budsjettet. Støtten føres også ved hjelp av importvernet for landbruksvarer og skattefordeler gjennom jordbruksfradraget.

Området energiformål, inklusiv strømstønad (eksklusiv statlig petroleumsvirksomhet) omfatter Sokkeldirektoratet, Norges vassdrags- og energidirektorat, overføring til Norges forskningsråd over Energidepartementets budsjett og tiltak for å fremme CO₂-håndtering. Havindustritilsynet er fra 2023 overført fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet. Økningen i 2025 fra 2024 skyldes økte anslag for utgifter til CO₂-håndtering gjennom statens bidrag til Langskip. Den midlertidige strømstønadsordningen for husholdninger og borettslag som ble etablert i 2022, forklarer i hovedsak den store økningen i perioden 2021 til 2024.

Utgiftene til vei- og jernbaneformål[11] viser en reell utgiftsøkning på 1,9 pst. fra i år til neste år. Utgiftene til vegformål i 2025 øker med 4,1 pst., mens jernbaneformål reduseres med 1,2 pst. Reduksjonen under jernbaneformål skyldes i hovedsak redusert planlegging av nye effektpakker og igangsetting av færre store infrastrukturprosjekter enn tidligere år. For vegformål henger økningen i hovedsak sammen med økte utgifter til OPS-prosjekter og riksveginvesteringer. Det er i tallene korrigert for innlemming av øremerkede tilskudd i fylkeskommunenes rammetilskudd.

Det har vært høy realvekst i andre samferdselsformål i perioden 2017 til 2025. Økningene i 2024 og 2025 skyldes i hovedsak økt tilskudd til Avinor til bygging av nye lufthavner i Bodø og Mo i Rana samt halverte maksimaltakster og økt kapasitet på flyrutene staten kjøper på kortbanenettet (FOT-rutene).

Utgiftene til forsvarsformål er økt kraftig de senere årene. Økningen siden 2021 skyldes opprettelse av Nansen-programmet for militær og sivil støtte til Ukraina, opptrapping av forsvarsbudsjettet i tråd med foregående langtidsplan, tiltak for økte ambisjoner ut over langtidsplanen og økte utgifter som følge av valutajustering av investeringskostnader. Økningen fra 2024 skyldes i hovedsak en opptrapping av forsvarsbudsjettet med 15,5 mrd. kroner i tråd med de økonomiske rammene i ny langtidsplan. I tillegg foreslås forsvarsbudsjettet økt blant annet for å gjenanskaffe donert materiell til Ukraina og gjennomføre prosjekt for nytt hovedbygg på Jan Mayen. Realveksten mellom 2024 og 2025 må sees i sammenheng med Revidert nasjonalbudsjett 2024 hvor forsvarsbudsjettet ble økt med over 13 mrd. kroner.

Utgifter til utgiftsområdet klima- og miljø omfatter tiltak under Klima- og miljødepartementet. Det har vært en betydelig vekst i utgiftene de seneste årene, blant annet som følge av økte overføringer til Klima- og energifondet som forvaltes av Enova, økte bevilgninger til CO₂-kompensasjonsordningen for industrien og til det internasjonale Klima- og skoginitiativet. Utgifter til klima- og miljøtiltak under andre departementer er ikke medregnet. Utgiftene i denne kategorien gir derfor ikke et fullstendig uttrykk for de samlede prioriteringene av norsk klima- og miljøpolitikk på utgiftssiden. Klima- og miljøpolitikken føres dessuten i stor grad ved hjelp av skatter, avgifter, kvoter og reguleringer.

Utgiftsområdet statlig administrasjon, EØS-finansieringsordningene mv. omfatter i hovedsak utgifter til Kongehuset, Stortinget, regjeringen, administrasjonen av departementene og deler av budsjettene til Utenriksdepartementet og Finansdepartementet som har karakter av fellesadministrasjon, herunder EØS-finansieringsordningene. Bevilgningene til EØS-finansieringsordningene reduseres nominelt fra 2,7 mrd. kroner i 2024 til 0,6 mrd. kroner i 2025, tilsvarende en reell nedgang på 77,3 pst. Bevilgningen til EØS-finansieringsordningene varierer mye, og den store reduksjonen er knyttet til at de regulære programmene ble avsluttet i 2024. Ny avtale om EØS-midler ble nylig undertegnet, og forhandlinger om programinnretning i mottakerlandene igangsettes. Utenom EØS-finansieringsordningene er det en reell nedgang neste år på om lag 0,4 pst., mens den årlige økningen over perioden 2021 – 2024 var gjennomsnittlig 1,3 pst.

Tabell 4.1 viser nominelle tall for rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner. Ettersom rammetilskuddene kun er én av flere finansieringskilder for kommuner og fylkeskommuner, er det ikke beregnet realvekst for dette området. Videre kan rammetilskuddene endres betydelig mellom år som følge av innlemming av øremerkede tilskudd og fastsettelsen av skattørene for kommunene og fylkeskommunene. Det er i tabell 4.1 korrigert for store reformer som påvirker nivået på rammetilskuddene, jf. boks 4.2 Rammetilskudd til kommuneforvaltningen. Når en beregner den samlede underliggende realveksten i statsbudsjettet medregnet folketrygden, korrigeres ofte de kommunale rammetilskuddene for skatteendringer som påvirker veksten i kommuneforvaltningens økonomi. Det er ikke korrigert for endringer i skattereglene i tabell 4.1. Kommuneøkonomien omtales utførlig i den årlige kommuneproposisjonen og av Det tekniske beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Det gis årlig et betydelig beløp i kompensasjon for merverdiavgift til kommuner, statlige virksomheter og private. I tabell 4.1 er ikke disse bevilgningene fordelt på formål.

Utgiftene til renter av statsgjelden varierer som følge av statens lånestrategi og endringer i rentenivået. Bevilgningene er et resultat av tekniske forutsetninger om låneopptak og renteutviklingen mer enn prioriteringer i budsjettet. I Norge dekkes det oljekorrigerte underskuddet av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettets renteutgifter er dermed uavhengig av den oljekorrigerte balansen på statsbudsjettet.

Statlig petroleumsvirksomhet omfatter utgifter til statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) og utgifter i forbindelse med disponering av innretninger på kontinentalsokkelen. Utgiftene til petroleumsvirksomheten varierer til dels betydelig mellom år. Det er særlig investeringsutgiftene som varierer mye.

4.4 Utvikling i statsbudsjettets utgifter i forhold til BNP-veksten

Det vil normalt være vekst i økonomien. Dette avsnittet viser utviklingen i utgiftsområder sammenlignet med den årlige veksten i økonomien ellers, det vil si i hvilken grad utgiftsområdene følger utviklingen i brutto nasjonalprodukt (BNP) for fastlandet. Høyere vekst på et utgiftsområde enn i økonomien generelt kan peke i retning av at området har vært særlig prioritert, men høyere vekst kan også skyldes endringer i sammensetningen i befolkningen eller andre forhold som ikke er politisk bestemt.

Figur 4.3 sammenligner gjennomsnittlig årlig vekst for de enkelte utgiftsområdene med veksten i fastlands-BNP i perioden 2017–2025. Fra 2017 til 2025 anslås nå veksten i fastlands-BNP til 13,9 pst. reelt og 53,4 pst. nominelt. I figuren er de samme utgiftsområdene fra avsnitt 4.3 vist etter vekst i mrd. 2025-kroner. Utgiftene er her omregnet med nominell vekst i BNP, og ikke de ulike budsjettdeflatorene. Tallene er derfor sammenlignbare på tvers av utgiftsområder og gir et uttrykk for prioritering av områder på statsbudsjettet. Folketrygden er nærmere omtalt i avsnitt 4.5.

I perioden er det utgifter til forsvarsformål, andre samferdselsformål, folketrygden, energiformål med strømstønad og klima- og miljøformål som viser størst vekst målt i kroner utover det en vekst tilsvarende fastlands-BNP skulle tilsi. Veksten under forsvar skyldes opptrappingen av forsvarsbudsjettet og opprettelsen av Nansen-programmet for Ukraina, jf. omtale under 4.3. Selv med reduserte anslag for strømpriser i 2025 bidrar den midlertidige strømstønadsordningen for husholdninger og borettslag til høy vekst på energiområdet. Under andre samferdselsformål er det særlig kjøp av innenlandske flyruter og tilskudd til Avinor for bygging av nye lufthavner i Mo i Rana og Bodø som trekker opp veksten.

De områdene som går mest ned i forhold til veksten i BNP, er kategorien andre helseformål og området statlig administrasjon, EØS-finansieringsordninger mv. Nedgangen for andre helseformål skyldes særlig reduksjon i utgiftene til investeringstilskudd til kommunale omsorgstjenester, og utfasing av forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene. Ved utfasingen ble finansieringen tilbakeført til rammetilskuddet til deltakerkommunene på Kommunal- og distriktsdepartementets budsjett. Nedgangen for statlig administrasjon, EØS-finansieringsordninger mv skyldes spesielt utbetalingstakten for EØS-finansieringsordningene omtalt over.

Samlet har utgiftssiden på statsbudsjettet vokst mer enn BNP-veksten i perioden. Veksten er finansiert igjennom økt fondsuttak. Ordinære utgifter på statsbudsjettet finansieres av skatte- og avgiftsinntekter og oljeinntekter. Siden 2017 har strukturelle skatter mv. reelt vokst svakere enn trendveksten i fastlands-BNP. Det skyldes blant annet betydelige skatteletter i perioden, samt skattefordeler for null- og lavutslippskjøretøy. Utviklingen i offentlige finanser er nærmere omtalt i kap. 3 i Nasjonalbudsjettet 2025.

Figur 4.3 Årlig gjennomsnittlig vekst i statsbudsjettet fra 2017 til 2025 målt mot utviklingen i BNP Fastlands-Norge¹. Mrd. 2025-kroner

¹ Figuren viser vekst i statsbudsjettet for de samme områdene som det er beregnet realvekst for i tabell 4.1.

Kilde: Finansdepartementet.

4.5 Realvekst i folketrygdens utgifter

Utviklingen i folketrygdens utgifter vises i tabell 4.2 og figur 4.4, delt inn etter stønadstype. Dagpenger mv. er ikke inkludert.

Beløpene for perioden 2017–2023 er basert på regnskapstall, mens beløpene for 2024 er anslag på regnskap. For neste år brukes utgiftsanslag som følger av regjeringens budsjettforslag i Gul bok 2025. Utgiftene i 2020–2022 er påvirket av midlertidige regelendringer og andre konsekvenser av koronapandemien. På usikkert grunnlag anslås de midlertidige regelendringene i folketrygden, utenom dagpenger, å ha økt utgiftene med 3,5 mrd. kroner i 2020, 3,1 mrd. kroner i 2021 og 2 mrd. kroner i 2022. Dette gjelder i hovedsak midlertidige særregler for sykepenger, omsorgspenger og arbeidsavklaringspenger. I tillegg økte utgiftene som følge av økt bruk innenfor de ordinære reglene for disse ordningene.

Tall for realvekst i tabellen under illustrerer endringer i utgiftene utover det som skyldes generell prisvekst, lønnsvekst eller andre faste reguleringer som gjelder for de ulike stønadene. Endringer i sykepengeutgiftene skyldes blant annet endringer i fraværstilbøyeligheten og antall sysselsatte. Økningen i utgiftene til alderspensjon skyldes først og fremst flere pensjonister og at nye pensjonister i gjennomsnitt har høyere pensjon enn de som faller fra. For uføretrygd og andre stønader illustrerer tallene hovedsakelig endringer i antall mottakere.

For sykepenger fremkommer realveksten ved at utgiftene justeres for lønnsutviklingen. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uføretrygd, enslige forsørgere og etterlatte justeres for utviklingen i folketrygdens grunnbeløp (G), mens alderspensjon er justert med G fratrukket 0,75 pst.[12] For legemidler vurderes hele den nominelle veksten som realvekst.

Samlet sett har det vært en realvekst i folketrygdens utgifter hvert år siden 2017. Utgiftsveksten i disse rettighetsbaserte ordningene har begrenset handlingsrommet i budsjettpolitikken i betydelig grad, og dette forventes å gjelde også i de kommende årene ved en videreføring av dagens regelverk.

Tabell 4.2 Utviklingen i folketrygdens utgifter etter stønadstype1 2017–2025. Nivå i nominelle mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst i pst.²

| Nominell verdi | Gjennomsnittlig årlig realvekst
Stønadsutgifter | 2017 | 2021 | 2024 | 2025 | 2017–2021 | 2021–2024 | 2024–2025
Sykepenger | 39,8 | 50,3 | 67,5 | 71,3 | 2,7 % | 5,1 % | 1,1 %
Arbeidsavklaringspenger | 34,8 | 33,7 | 47,2 | 50,8 | -3,6 % | 6,3 % | 3,0 %
Uførhet | 83,1 | 104,0 | 125,0 | 132,7 | 2,8 % | 1,0 % | 1,6 %
Alderspensjon | 211,2 | 256,9 | 316,6 | 335,6 | 2,7 % | 2,5 % | 2,2 %
Stønader til enslige forsørgere og etterlatte | 4,9 | 4,3 | 5,5 | 5,7 | -6,1 % | 3,6 % | -2,2 %
Foreldrepenger mv. | 19,7 | 23,3 | 26,9 | 28,8 | 1,1 % | 0,0 % | 2,6 %
Legemidler mv. | 11,1 | 14,9 | 18,6 | 19,6 | 7,1 % | 6,8 % | 4,6 %
Andre helseformål | 17,2 | 22,0 | 25,8 | 26,7 | 3,3 % | 0,5 % | -0,7 %
Stønader til merutgifter | 10,2 | 10,7 | 14,2 | 15,2 | -1,1 % | 4,6 % | 4,0 %
Sum | 431,9 | 520,0 | 647,2 | 686,4 | 2,1 % | 2,7 % | 2,0 %

¹ Det er korrigert for større tekniske endringer i perioden. For eksempel er utgiftene til legemidler korrigert for overføring av legemidler til helseforetakene.

² Stønadsutgiftene følger hovedsakelig kapittelstrukturen i statsbudsjettet, med følgende unntak: Stønader til enslige forsørgere og etterlatte omfatter kap. 2680 Etterlatte, kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far og kap. 2531 Bidragsforskott (nytt kapittel fra og med 2024-budsjettet). Bidragsforskott er korrigert for inntekter fra bidragspliktige. Legemidler mv. omfatter i tillegg til kap. 2751, deler av kap. 2752 (refusjon egenbetaling blåreseptmedisiner). Andre helseformål omfatter programområde 30 Stønad ved helsetjenester, unntatt ovennevnte utgifter under kap. 2751 og kap. 2752. Stønader til merutgifter omfatter kap. 2661 Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. og kap. 2686 Stønad ved gravferd.

Kilde: Finansdepartementet.

Sykepenger

Sterk vekst i både det trygdefinansierte sykefraværet og i bruken av pleiepenger trekker realveksten de seneste årene opp. Sysselsettingsvekst bidrar også til å trekke realveksten opp. Regelendringer som økt kompensasjonsgrad for sykepenger til selvstendig næringsdrivende i 2017 og 2019 og pleiepengereformen fra 2017 har også bidratt til økt vekst. I tillegg til sykepenger omfatter utgiftskapittelet også pleie-, opplærings- og omsorgspenger.

Realveksten var svakt negativ i 2018 og svakt positiv i 2019, og i sum om lag uendret. I 2020–2022 var realveksten i utgiftene sterkt preget av koronapandemien og midlertidige regelendringer for både sykepenger og omsorgspenger. Dette bidro til en realvekst i utgiftene på 15,3 pst. i 2020, en nedgang på 3,5 pst. i 2021 og en ny vekst på 1,9 pst. i 2022. I 2023 var realveksten 10,3 pst., mens vi venter 3,3 pst. vekst i 2024. Realveksten i 2025 er anslått til 1,1 pst. Det tilsvarer en økning på om lag 0,8 mrd. 2025-kroner.

Arbeidsavklaringspenger

1. mars 2010 ble rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsavgrenset uførestønad erstattet av arbeidsavklaringspenger. En økning i antall mottakere førte til realutgiftsvekst i årene 2010–2011, mens en reduksjon i antall mottakere førte til utgiftsnedgang i perioden 2012–2019. Midlertidige regelendringer, generelle forsinkelser i avklaringsløpene og en lengre periode med økning i arbeidsledigheten under koronapandemien bidro til lav avgang fra ordningen fra og med 2020. Fra 2022 påvirkes veksten også av regelendringer som i større grad enn tidligere gir mulighet til å motta ytelsen utover varighetsgrensen på tre år, eller å få innvilget en ny stønadsperiode. Tilgangen har også økt noe etter 2019. Det kan ha ulike årsaker, men fra 2021 skyldes det særlig høyere sykefravær. Økt tilgang og lavere avgang har ført til vekst i antall mottakere i perioden 2020–2023, og til sterk realutgiftsvekst i årene 2021–2023. Antallet mottakere har fortsatt å øke i 2024. Realveksten i utgiftene til arbeidsavklaringspenger i 2024 er anslått til 9,2 pst. Veksten i antall mottakere er ventet å avta i 2025, og vi venter en realvekst på 3,0 pst., tilsvarende en økning på om lag 1,5 mrd. 2025-kroner.

Uførhet

Utviklingen i tallet på uføre henger særlig sammen med befolkningsutviklingen og utviklingen for arbeidsavklaringspenger, siden de fleste nye uføre kommer fra arbeidsavklaringspenger. Det har vært en realutgiftsvekst i alle årene fra 2010, bortsett fra i 2013 og 2014. Utgiftsveksten var særlig stor i 2018 og 2019, med 3,3 og 4,4 pst. Det henger sammen med regelendringene for arbeidsavklaringspenger i 2018. I perioden 2020–2023, og særlig fra 2021, var veksten lavere som følge av midlertidige regelverksendringer for arbeidsavklaringspenger i forbindelse med koronapandemien. I tillegg førte pandemien til forsinkelser i avklaringsløpene for mottakere av arbeidsavklaringspenger. At det også etter pandemien har vært lav avgang fra arbeidsavklaringspenger, bidrar til å trekke utgiftsveksten for uføretrygd ned. I 2024 og 2025 er det forventet en realvekst på henholdsvis 0,9 og 1,6 pst. I 2025 svarer det til en økning på omtrent 2,1 mrd. 2025-kroner.

Alderspensjon

Vekst i folketallet over 67 år, at nye generasjoner av pensjonister har høyere pensjonsopptjening enn før og flere økninger av minste pensjonsnivå har bidratt til en klar realutgiftsvekst i alle årene fra 2018. Fra og med 2021 har endrede reguleringsregler også bidratt til større vekst. Pensjonsreformen, samt nedgang i andelen som velger å ta ut alderspensjon før 67 år, har bidratt til å dempe veksten. I 2025 er det anslått at pensjonsreformen isolert sett vil redusere utgiftene til alderspensjon med om lag 16 mrd. kroner.

Utgiftene til alderspensjon vil øke betydelig også i årene som kommer, hovedsakelig som følge av at det blir flere alderspensjonister over 67 år og dels fordi AFP-reformen i offentlig sektor fra 2025 fører til flere alderspensjonister under 67 år. I 2024 er det anslått at realveksten i folketrygdens utgifter til alderspensjon vil være på 2,1 pst. I 2025 er realveksten for alderspensjon anslått til 2,2 pst., tilsvarende en økning på om lag 7,1 mrd. 2025-kroner.

Stønader til enslige forsørgere og etterlatte

Utgiftene til overgangsstønad og etterlattepensjon har vært reelt avtakende i hele perioden frem til 2023. Nedgangen for overgangsstønad kan ha sammenheng med økt barnehagedekning, at flere har delt omsorg, og at regelverket for å motta overgangsstønad har blitt strammet inn og gjort mer arbeidsrettet. For etterlatte, er årsakene til nedgangen høyere levealder, at stadig flere enker og enkemenn er i arbeid og at færre barn mister en eller begge foreldre. I 2024 førte etterlattereformen til en betydelig vekst som følge av høyere satser og høyere øvre aldergrense for barnepensjon. Fremover vil den innførte tidsbegrensningen og at stadig flere enker og enkemenn er i arbeid igjen, gi nedgang i utgiftene. Utgiftene vil også gå ned som følge av høyere levealder, da færre vil bli etterlatte i yrkesaktiv alder. Realveksten i folketrygdens utgifter til enslige forsørgere og etterlattepensjon mv. er anslått til -2,2 pst. i 2025, tilsvarende en reduksjon på om lag 0,1 mrd. 2025-kroner. På lengre sikt vil etterlattereformen, som omtalt over, gi innsparinger, når den nye omstillingsstønaden erstatter dagens etterlatteytelser.

Stønader til å dekke merutgifter

Stønader til å dekke merutgifter inkluderer grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv., samt stønad ved gravferd som utgjør om lag 2 pst. av utgiftene. I årene 2018 – 2022 var det i sum en liten realnedgang, men med noe variasjon over tid. I 2020 var det en særlig stor realnedgang på 3,3 pst., fordi koronapandemien førte til mindre etterspørsel etter hjelpemidler og relaterte tjenester. Utviklingen har siden snudd til kraftig vekst, og realveksten i 2023 var på 8,8 pst. I 2024 og 2025 venter vi en realvekst på 6,3 og 4,0 pst. Veksten i 2025 tilsvarer en økning på om lag 0,6 mrd. 2025-kroner. Årsaken til veksten er flere eldre, høy prisvekst på importerte hjelpemidler og flere mottakere av grunn- og hjelpestønad, bla. fordi flere får diagnosen ADHD.

Foreldrepenger mv.

I perioden 2021–2024 sett under ett har utgiftene til foreldrepenger mv. vært relativt stabile, men med til dels store variasjoner mellom ulike år. Som følge av flere fødte barn under pandemien økte veksten i 2021, mens utgiftene falt i 2022 og 2023. I 2024 økte utgiftene med 6,1 pst. som følge av flere mottakere av foreldrepenger. Realveksten anslås til 2,6 pst. fra 2024 til 2025.

Legemidler mv.

Den underliggende volumveksten har vært gjennomgående høy de seneste årene. Ulike prisregulerende tiltak, blant annet trinnprisordningen, har bidratt til å dempe veksten i utgiftene til legemidler. Også den årlige maksimalprisrevurderingen av reseptpliktige legemidler har bidratt til innsparinger, selv om perioder med svekket norsk krone har motvirket denne effekten. Tiltakene regjeringen har innført i 2024, om endring i refusjonskriteriene knyttet til Ozempic og innvilget refusjon på Rybelsus, forventes også å bidra med innsparinger, både i 2024 og fremover. Realveksten er korrigert for at finansieringsansvaret for enkelte legemidler som forskrives av spesialisthelsetjenesten, er overført til de regionale helseforetakene de senere årene. Det anslås en realvekst på 4,6 pst. fra 2024 til 2025.

Andre helseformål under folketrygden

Utgiftene til andre helseformål har økt gjennom perioden, men vekstraten har variert. Det anslås en realvekst på -0,7 pst. fra 2024 til 2025.

Figur 4.4 Realvekst i utgiftene til utvalgte formål 2017–2025. Justert for oppgaveoverføringer. Indeks. 2017=100

Kilde: Finansdepartementet.

4.6 Bevilgninger til forskning over statsbudsjettet

Foreløpige anslag tilsier at den offentlige innsatsen i forskning og utvikling vil være på om lag 52 mrd. kroner i 2025 når Skattefunn inkluderes. Dette utgjør 0,95 pst. av anslått BNP i 2025. De samlede bevilgningene til forskning og utvikling er anslått til 48,5 mrd. kroner ekskl. Skattefunn, tilsvarende 0,88 pst. av anslått BNP i 2025.

Utgiftene til forskning og utvikling er anslått å øke nominelt med om lag 180 mill. kroner fra 2024 til 2025, noe som tilsvarer en realvekst på -3,5 pst. ekskludert Skattefunn. For perioden 2017–2021 viser utviklingen i bevilgninger til forskning og utvikling over statsbudsjettet en nominell vekst på 4,9 mrd. kroner ifølge SSBs statsbudsjettanalyse. Det tilsvarer en gjennomsnittlig årlig realvekst på 0,9 pst. For perioden 2021–2024 økte bevilgningene til forskning og utvikling med 7,6 mrd. kroner nominelt, tilvarende en årlig gjennomsnittlig realvekst på 0,3 pst. For nærmere omtale av bevilgningene til forskning og utvikling henvises det til Kunnskapsdepartementets Prop. 1 S (2024–2025).

5 Budsjettkonsekvenser 2026–2028

5.1 Bakgrunn

Oversikten over budsjettkonsekvenser for perioden 2026–2028 skal synliggjøre konsekvensene for kommende års budsjetter av regjeringens forslag til statsbudsjett for 2025. Sammen med forventet utvikling i skatte- og avgiftsinntektene og overføringer fra Statens pensjonsfond utland (SPU) gir dette informasjon om handlingsrommet i budsjettpolitikken de nærmeste årene. Oversikten kan imidlertid ikke anses som et forventningsrett anslag på utgiftsveksten i budsjettene. Utover konsekvensene som følger direkte av regjeringens budsjettforslag er det en rekke planer og forventninger om utgiftsvekst som vil kunne kreve betydelige bevilgningsøkninger i fremtidige budsjetter. Dette gjelder blant annet vekst i tråd med demografiske behov i helseforetak og kommuner og oppfølging av langtidsplan for forsvarssektoren og Nasjonal transportplan. Denne type mer løselige forventninger og planer fremgår ikke av tabell 5.1 og 5.2, men er omtalt i avsnitt 5.4.

Det er viktig at det er fleksibilitet på statsbudsjettet til å omprioritere når uforutsette behov oppstår og for å kunne finansiere ny politikk. Utgiftene i statsbudsjettet er i stor grad bundet opp av rettighetsbaserte ordninger og driftsutgifter som det er krevende å redusere betydelig fra ett år til det neste. Flerårige satsinger begrenser fleksibiliteten ytterligere. Prioriteringer i statsbudsjettet må gjøres åpent og reelt, slik at det er tydelig hvilke forpliktelser og hvilken risiko staten påtar seg. Ordninger som tilslører reelle kostnader eller unndrar utgifter fra prioritering, som å skyve utgifter til senere budsjettår eller å budsjettere ordinære utgifter som lånetransaksjoner, vil gjøre finanspolitikken mindre forståelig og forutsigbar. Budsjettering for bærekraftige statsfinanser er nærmere omtalt i boks 5.1.

5.2 Beregning av flerårige budsjettkonsekvenser

Større endringer i utgifter og inntekter i perioden 2026–2028 er vurdert for alle poster i statsbudsjettet (utenom skatt og avgift) etter følgende prinsipper:

Utgifter til regelstyrte ordninger fremskrives i tråd med regelverket, inkludert forslag til regelverksendringer i dette budsjettforslaget.

Utgifter til store, igangsatte investeringer fremskrives i takt med fremdriftsplan. Det vil si at bevilgningen trekkes ned når investeringen er planlagt ferdigstilt, uten at nye investeringer legges til grunn.

Utgifter til deltakelse i EU-programmer og internasjonale kontingenter trekkes ned etter at inneværende programperiode utløper.

På områder der enkeltinvesteringer inngår i en større investeringsramme, videreføres rammen uendret.

Det korrigeres for engangsutgifter og -inntekter i forslaget for neste år.

Tiltak som settes i gang i løpet av budsjettåret, fremskrives med helårsvirkningen.

Øvrige utgifter og inntekter videreføres i hovedsak uendret i faste kroner.

Disse forutsetningene gjør at oversikten under ikke kan forstås som et forventningsrett anslag på utgiftsveksten i de angitte årene. En mer realistisk fremskriving ville blant annet måtte inkludere et skjønnsmessig anslag for videre deltakelse i ulike EU-programmer når inneværende periode utløper, samt at nye byggeprosjekter startes opp etter hvert som eksisterende prosjekter ferdigstilles.

Alle tall i tabellene nedenfor er endringer i 2026–2028 sammenlignet med regjeringens forslag til budsjett for 2025, målt i 2025-kroner.[13]

Nedenfor gis det en nærmere omtale av elementene som inngår i oversikten.

5.3 Budsjettkonsekvenser 2026–2028

Oppsummering

Tabellene 5.1 og 5.2 oppsummerer konsekvensene på utgiftssiden for 2026, 2027 og 2028 av regjeringens forslag til budsjett for 2025.

De flerårige budsjettkonsekvensene viser at budsjettbalansen totalt svekkes med 7,7 mrd. kroner i 2026. Det skyldes først og fremst at folketrygdens utgifter øker med vel 13 mrd. kroner. Om lag to tredeler av veksten skyldes alderspensjon, som følge av flere pensjonister. Utgiftene til uføretrygd forventes også å øke sterkt, som følge av demografisk utvikling og økt overgang fra arbeidsavklaringspenger. Samtidig er det flere utgifter som reduseres i 2026, blant annet i takt med at flere investeringsprosjekter ferdigstilles og at bevilgningsbehovet til bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere forventes redusert.

I årene etter 2026 er det også utviklingen under folketrygdens ordninger som bidrar mest til økte utgifter, med en vekst på om lag 12 mrd. kroner i året. I 2028 trekkes utgiftene opp med 6,9 mrd. kroner som følge av utbyggingsstart for havvindprosjektet Sørlige Nordsjø II.

Tabell 5.1 Flerårige budsjettkonsekvenser, endringer i forhold til Gul bok 2025, utgifter og inntekter¹

|  | Mill. 2025-kroner
| 2026 | 2027 | 2028
Folketrygden, økte utgifter | 13 282 | 24 961 | 37 653
Reduserte utgifter utenom folketrygden | -5 886 | -10 924 | -9 394
Lavere inntekter utenom skatter, avgifter mv. | 304 | 788 | 887
Sum økte utgifter og lavere inntekter | 7 699 | 14 825 | 29 146

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet.

Tabell 5.2 Flerårige budsjettkonsekvenser, utgifter 2026–2028.¹ Endringer i forhold til Gul bok 2025

Mill. 2025-kroner
Departement | 2026 | 2027 | 2028
Arbeids- og inkluderingsdepartementet | 9 715 | 18 471 | 28 245
Alderspensjon | 8 260 | 16 420 | 24 840
Uføretrygd | 708 | 1 295 | 1 873
Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. | 706 | 1 399 | 2 133
Sykepenger mv. | 630 | 930 | 1 200
Arbeidsavklaringspenger | 421 | 581 | 747
Tilskudd til avtalefestet pensjon (AFP) | 200 | 400 | 600
Tilskudd til personer over 67 år med kort botid | 75 | 145 | 220
Andre endringer folketrygden | -90 | -775 | -835
Statens pensjonskasse | -120 | 390 | 463
Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere | -1 075 | -2 314 | -2 969
Helse- og omsorgsdepartementet | 2 556 | 3 995 | 5 551
Legemidler under folketrygden | 1 272 | 2 645 | 4 117
Folketrygdens øvrige helseutgifter | 749 | 1 525 | 2 336
Investeringstilskudd, heldøgns omsorgsplasser | 321 | -422 | -752
Investeringslån til helseforetak | 214 | 247 | -150
Barne- og familiedepartementet | 714 | 841 | 1 067
Foreldrepenger mv. | 626 | 941 | 1 242
Tilskudd til tros- og livssynssamfunn | 118 | 250 | 395
Tilskudd til kulturhistorisk verdifulle kirkebygg | 100 | 200 | 200
Barnetrygd | -130 | -550 | -770
Finansdepartementet | 624 | 1 156 | 951
Kompensasjon for merverdiavgift til kommuner, fylkeskommuner, private og ideelle virksomheter | 324 | 731 | 1 061
Skatteetaten, digitaliseringsprosjekter | 300 | 425 | -110
Kommunal- og distriktsdepartementet | 305 | 618 | 938
Toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester | 305 | 618 | 938
Samferdselsdepartementet | 126 | 396 | 666
Kjøp av ulønnsomme posttjenester | 126 | 396 | 666
Kunnskapsdepartementet | 105 | 527 | -1 986
Tilskudd til bygging av studentboliger | 220 | 124 | 177
EUs programmer for forskning og innovasjon, og utdanning, opplæring, ungdom og idrett | 89 | 509 | -2 079
Statens lånekasse for utdanning | -203 | -106 | -83
Klima- og miljødepartementet | 49 | 137 | 131
Kjøp av kjøretøy til Troll forskningsstasjon | 49 | 137 | 131
Landbruks- og matdepartementet | -100 | -150 | -150
Avvikling av kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold | -100 | -150 | -150
Forsvarsdepartementet | -144 | -703 | -909
Program for Felles IKT i departementsfellesskapet | 6 | -444 | -479
Nytt hovedbygg Jan Mayen | -150 | -259 | -430
Energidepartementet | -480 | -800 | 5 900
Sørlige Nordsjø II | 0 | 0 | 6 900
Langskip – fangst og lagring av CO₂ | -480 | -800 | -1 000
Justis- og beredskapsdepartementet | -556 | -771 | -1 259
Bidrag til EUs grense- og visumfond (BMVI) | 142 | 142 | -346
Redningshelikopteranskaffelsen fullføres | -699 | -914 | -914
Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet | -5 518 | -9 680 | -10 887
Internet Governance Forum 2025 | -120 | -120 | -120
Nytt regjeringskvartal, IKT-utstyr | -133 | -251 | -251
Altinn 3 | -242 | -312 | -312
Statsbygg, kjøp av eiendom | -308 | -308 | -308
Statsbygg, byggelånsrenter | -800 | -112 | -875
Byggeprosjekter utenfor husleieordningen | -1 447 | -4 319 | -4 568
Statsbygg, ordinære byggeprosjekter | -2 469 | -4 259 | -4 454
Sum | 7 396 | 14 037 | 28 259

¹ Petroleumsvirksomhet, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregning av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet, er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet.

Nedenfor omtales nærmere enkelte av tiltakene som fremkommer i tabellen.

Utgiftsveksten i folketrygden ekskl. dagpenger

Utgiftene til folketrygdens regelstyrte stønadsordninger eksklusive dagpenger forventes å øke med om lag 12,6 mrd. kroner årlig i gjennomsnitt over treårsperioden 2026–2028. Det tilsvarer en samlet vekst på 37,7 mrd. kroner.

Veksten drives først og fremst av flere alderspensjonister. Utbetalingene til alderspensjon anslås å øke med 24,8 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Det er i anslagene lagt til grunn at det trygdefinansierte sykefraværet vil være om lag uendret i perioden. Som en følge av økning i sysselsettingen, anslås utgiftene til sykepenger å øke med om lag 1,2 mrd. kroner frem til 2028. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger (AAP) anslås økt med om lag 0,7 mrd. kroner frem til 2028. Mesteparten av økningen er anslått til 2026, og skyldes en økning i antall mottakere. Utgiftene til uføretrygd ventes å øke med 1,9 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Økt overgang fra AAP til uføretrygd bidrar til veksten. Den demografiske utviklingen tilsier også fortsatt vekst i antall uføre. Utgiftene til hjelpemidler mv. ventes å øke med 2,1 mrd. kroner i løpet av treårsperioden, blant annet grunnet demografisk utvikling. Sterk vekst i mottakere av hjelpestønad, og delvis grunnstønad, bidrar også til utgiftsveksten. Som en følge av flere eldre over 67 år med kort botid i Norge vil utgiftene til tilskuddet til denne gruppen vokse fremover.

Under Helse- og omsorgsdepartementet anslås det at folketrygdens utgifter øker med i underkant av 6,5 mrd. kroner frem til 2028, i hovedsak som følge av økte utgifter til legemidler.

Utgiftene til foreldrepenger mv. under Barne- og familiedepartementet ventes å øke frem til 2027, i hovedsak fordi det forventes flere mottakere. Se også omtale under.

Statens tilskudd til AFP og SPK

Statens tilskudd til ny Avtalefestet pensjon (AFP) i privat sektor forventes å øke fremover, ettersom ordningen fortsatt er under innfasing, og det blir flere mottakere av pensjon. Tilskuddet til Statens pensjonskasse (SPK) øker i takt med at det blir flere pensjonister.

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

Bevilgningsbehovet til bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere er forventet å synke i perioden fordi integreringstilskuddet utløser høyest tilskuddssats i de to første årene og gradvis lavere satser i de tre siste årene. Anslagene bygger på planleggingstall fra Beregningsgruppen for utlendingsforvaltningen (BGU), som legger til grunn et lavere ankomstnivå i perioden 2024–2028 enn hva vi hadde i 2022 og 2023. Ankomster av flyktninger i 2025 og årene fremover, som følge av krigen i Ukraina, er imidlertid svært usikre.

Heldøgns omsorgsplasser

Utgiftene til tilskudd til heldøgns omsorgsplasser øker i 2026. Fra og med 2027 faller utgiftene igjen. Kommuner som får tilsagn om investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser, mottar bevilgningen fordelt over en seksårsperiode. Kommunene mottar hoveddelen av bevilgningen to til tre år etter at tilsagn er gitt. Etter hvert som prosjektene ferdigstilles, vil utgiftene bli redusert med mindre nye prosjekter får tilsagn. Oversikten omfatter bare prosjekter som følger av tilsagnsfullmakter til og med 2025.

Investeringer i helseforetakene

Større investeringer i regionale helseforetak finansieres gjennom basisbevilgningene til de regionale helseforetakene og statlige investeringslån. Bevilgningene til investeringslån forventes økt i 2026 og 2027, og redusert i 2028 sammenlignet med budsjettforslaget for 2025. Det er i tråd med fremdriften i prosjektene. Utgiftene til investeringslån vil motsvares av inntekter over tid når lånene betales tilbake.

Foreldrepenger mv. og barnetrygd

Utgiftene til foreldrepenger mv. anslås å øke på grunn av flere mottakere. Blant annet viser SSBs nye befolkningsfremskrivinger for 2025 en vekst i antall fødsler. Utviklingen i antall mottakere av barnetrygd henger sammen med antall fødte, nettoinnvandring og hvor mange som går ut av ordningen fordi de blir 18 år. Utgiftene til barnetrygd forventes å gå ned, i hovedsak fordi kullene som fyller 18 år er større enn antall fødte.

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn

Utgiftene til tilskudd til tros- og livsynsamfunn utenom Den norske kirke (Dnk) ventes å øke fremover. Veksten skyldes at det forventes flere medlemmer i tros- og livssynssamfunn utenom Dnk, kombinert med høyere tilskuddssats per medlem fordi det blir færre medlemmer i Dnk og samlet støtte forutsettes opprettholdt. Satsen for tilskudd per medlem skal være lik for Dnk og andre tros- og livssynssamfunn.

Digitaliseringsprosjekter i Skatteetaten

I programmet Fremtidens innkreving, som er planlagt å gå over syv år fra 2022, skal en blant annet innføre innsyns- og selvbetjeningsløsninger og legge til rette for samordnet behandling av krav fra flere kreditorer. I 2025 foreslås steg 2 av programmet startet opp, med utvikling av løsninger som vil gi personer og foretak bedre oversikt over egne forhold.

Ressurskrevende tjenester

Overføringer til kommunene gjennom toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester forventes i gjennomsnitt å øke med om lag 2,2 pst. per år som følge av vekst i både antall brukere og kostnad per bruker. Denne veksten tilsvarer den gjennomsnittlige veksten i perioden 2021–2024.

Ulønnsomme posttjenester

Statens utgifter til kjøp av ulønnsomme posttjenester har økt betydelig de seneste årene og ventes fortsatt å øke i årene fremover. Dersom posttilbudet skal opprettholdes som i dag, har Posten Bring anslått at kompensasjonskravet overfor staten vil øke med opptil 300 mill. kroner årlig. Selv om det er betydelig usikkerhet knyttet til disse fremskrivingene vil behovet for kjøp av ulønnsomme posttjenester forbli på et høyt nivå dersom dagens krav til leveringspliktige posttjenester videreføres.

Tilskudd til bygging av studentboliger

På grunn av forskyvninger i utbetalingstakten er utgiftene til tilskudd til bygging av studentboliger midlertidig redusert i 2025. Utgiftene forventes å øke igjen fra 2026.

Kontingentutgifter til enkelte internasjonale organisasjoner og EUs rammeprogrammer

Norge deltar i flere av EUs rammeprogrammer samt i en rekke internasjonale grunnforskningsinstitusjoner. Det forventes at det samlede bevilgningsbehovet øker frem til de inneværende programmene avsluttes i 2028. Dette skyldes hovedsakelig at Erasmus+-budsjettet er anslått gradvis å øke til og med 2027.

Statens lånekasse for utdanning

Det samlede bevilgningsbehovet til utgifter under Statens lånekasse for utdanning til å gi rentefrie lån under studietiden er forventet å reduseres fremover, som en følge av lavere markedsrenter.

Kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold

I forbindelse med at forbud mot pelsdyrhold trer i kraft i februar neste år, er det etablert en regelstyrt ordning for kompensasjon til pelsdyroppdrettere. Utbetalinger til erstatningsoppgjøret ventes å være sluttført i 2026.

Program for Felles IKT i departementsfellesskapet

Oppstart av Program for felles IKT i departementsfellesskapet endringstrinn 1 og 2 ble vedtatt av Stortinget i 2022 med en kostnadsramme på 1 392 mill. kroner inkl. mva. (2023-prisnivå). Regjeringen foreslår nå å øke programmets kostnadsramme til 2 242 mill. kroner inkl. mva. (2025-prisnivå). Økningen omfatter økte kostnader fordi programmet har måttet re-planlegge gjenstående aktiviteter og gjøre justeringer i målbildet etter dataangrepet mot plattformen til DSS sommeren 2023. I takt med planlagt fremdrift og ferdigstillelse av programmet, reduseres bevilgningsbehovet for programmet etter 2026.

Nytt hovedbygg på Jan Mayen

Oppstart av prosjekt for nytt hovedbygg på Jan Mayen ble vedtatt av Stortinget i forbindelse med behandlingen av Revidert nasjonalbudsjett 2024. Prosjektet har en vedtatt kostnadsramme på 1 641 mill. kroner. Prosjektet skal erstatte dagens stasjonsbygg, som ble bygget på 1960-tallet og er i svært dårlig forfatning. Det nye prosjektet vil omfatte nytt hovedbygg, ny storgarasje og erstatning av to naust. Prosjektet er planlagt gjennomført i perioden 2024–2028.

Havvindprosjektet Sørlige Nordsjø II

For Sørlige Nordsjø II har staten og utbygger inngått en tosidig differansekontrakt med en øvre kostnadsramme på 23 mrd. 2023-kroner, jf. Prop. 93 S (2022–2023). Regjeringen legger til grunn teknikken i rammeverket til OPS-prosjekt (Offentlig-privat-samarbeid), der bevilgningene skal gjøres om lag i takt med aktiviteten i prosjektet. Denne aktiviteten skjer i hovedsak i utbyggingsfasen. En andel av bevilgningene som sjablongmessig tilsvarer anslåtte kostnader til drift, vedlikehold, fjerning og opprydning, foreslås likevel utsatt til driftsfasen. For Sørlige Nordsjø II er denne andelen anslått til 20 pst. av statens samlede utgifter. Basert på en slik bevilgningstakt og antatt utbyggingsstart i 2028, anslås det at første bevilgning vil komme i 2028 og være på 6,9 mrd. kroner.

Langskip – fangst og lagring av CO₂

Det forventes at statens årlige utbetalinger til Langskip-prosjektet vil reduseres etter hvert som delprosjekter ferdigstilles. Transport- og lagerløsningen til Northern Lights skal etter planen ferdigstilles i løpet av høsten. CO₂-fangstanlegget på sementfabrikken til Heidelberg Materials i Breivik er forsinket, men mer enn 88 pst. er ferdigbygd per september 2024. Ved forsinkelser i ferdigstilling av fangstanleggene er staten gjennom tilskuddsavtalene forpliktet til å dekke nødvendige merkostnader for Northern Lights. I 2025 vil staten dekke nødvendige merkostnader for Northern Lights som følge av forsinkelser ved CO₂-fangstanlegget til Heidelberg Materials i Breivik. CO₂-fangstprosjektet til Hafslund Celsio er satt på vent for å arbeide med å redusere kostnadene. Selskapet planlegger å legge frem et nytt prosjektgrunnlag i løpet av høsten i år. Etter bygging forventes delprosjektene å gå over i en driftsfase, hvor staten vil dekke betydelige deler av årlige driftskostnader i en periode.

Bidrag til EUs grense- og visumfond

Norge ble i 2024 formelt tilknyttet EUs grenseforvaltnings- og visumfinansieringsordning (BMVI-fondet). Norge deltar i fondet som medlem av Schengen. Til grunn for Norges deltakelse ligger anslåtte årlige innbetalinger (kontingenter) til fondsmekanismen gjennom fondets levetid, som løper frem til 2027. EU planlegger å utvide BMVI-fondet med 1 mrd. euro, og tillegget vil øke Norges innbetalinger i 2026 og 2027.

Anskaffelse av nye redningshelikoptre

I tråd med at anskaffelsesprosjektet av 16 nye redningshelikoptre «SAR Queen» til fastlands-Norge som erstatning for Sea King redningshelikoptre ferdigstilles, reduseres det totale bevilgningsbehovet frem mot 2027.

Byggeprosjekter

Det er satt i gang flere store byggeprosjekter de seneste årene. Gitt Statsbyggs nåværende portefølje av byggeprosjekter tilsier fremdriften i prosjektene at utgiftene reduseres fra 2026, ettersom byggene ferdigstilles. Endringene skyldes i hovedsak bevilgninger til nytt regjeringskvartal byggetrinn 1, Livsvitenskapsbygget, Norsk havteknologisenter og Vikingtidsmuseet. I fremskrivingene er det ikke tatt høyde for byggeprosjekter som er under planlegging, men hvor det ikke er tatt investeringsbeslutning. Det gjelder blant annet byggetrinn 2 i nytt regjeringskvartal, hvor regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med en vurdering av investeringer i del 1 av byggetrinn 2.

Inntekter

Det forventes noe reduksjon på inntektssiden (utover skatter og avgifter) i perioden, som følge av lavere inntekter fra gjennomførte frekvensauksjoner i Nasjonal kommunikasjonsmyndighet.

5.4 Øvrig utgiftsvekst, planer og ambisjoner

I tillegg til de direkte budsjettbindingene som listes opp i 5.3 finnes en rekke andre forventninger om fremtidig utgiftsvekst som vil kreve økte bevilgninger for å kunne følges opp. Dette gjelder blant annet demografiutgifter i helseforetak og kommuner, og oppfølging av langtidsplanen for forsvarssektoren og Nasjonal transportplan. Det er også knyttet forventninger til for eksempel opptrappingsplanene for psykisk helse, for varig tilrettelagte arbeidsplasser (VTA) og opptrappingsplanen mot vold og overgrep mot barn og vold i nære relasjoner. Det må også påregnes uforutsette hendelser som kan kreve store utgifter over statsbudsjettet. Finanskrisen (2009), oljeprisfallet (2014), flyktningankomster fra Syria (2015), koronapandemien (2020) og krigen i Ukraina er eksempler på dette. Det er viktig at det er fleksibilitet fra år til år i statsbudsjettene til å omprioritere når uforutsette behov oppstår og for å kunne finansiere ny politikk. Viktige hensyn for budsjettering for bærekraftig statsfinanser er omtalt i boks 5.1 nedenfor.

Utgiftsvekst til befolkningsendringer

Flere eldre gir økt behov for helse- og omsorgstjenester, og behovet øker med gjennomsnittsalderen i befolkningen. Gruppen som er eldre enn 80 år, vil øke fremover. De siste ti årene har det i gjennomsnitt blitt om lag 3 500 flere personer i denne gruppen hvert år. I årene 2025–2028 anslås det i gjennomsnitt om lag 16 000 flere hvert år i gruppen. Aldring bidrar til å øke demografikostnadene i helseforetakene og kommunene. De demografidrevne utgiftene i kommuner og helseforetak anslås isolert sett å vokse med om lag 5 mrd. kroner årlig de nærmeste årene.

Planer og ambisjoner

Ny langtidsplan for forsvarssektoren

Våren 2024 la regjeringen frem forslag til ny langtidsplan for forsvarssektoren. Planen, som ble enstemmig vedtatt av Stortinget 11. juni 2024, innebærer en kraftig satsing på forsvarssektoren over den neste tolvårsperioden. For å kunne gjennomføre langtidsplanen var det i regjeringens forslag lagt til grunn en økonomisk opptrapping av forsvarsbudsjettet med en samlet økonomisk ramme på 600 mrd. kroner over langtidsplanperioden 2025–2036 (2024-prisnivå). Stortingets vedtak innebærer blant annet at det skal anskaffes ytterligere én ubåt og ett system for langtrekkende luftvern sammenlignet med regjeringens forslag. Dette innebærer en økning av den økonomiske rammen med 11 mrd. kroner i planperioden, til 611 mrd. kroner (2024-prisnivå). Omregnet til 2025-prisnivå utgjør den samlede økonomiske opptrappingen om lag 631,8 mrd. kroner. Opptrappingen er i utgangspunktet planlagt gjennomført ved tre markante løft av forsvarsbudsjettet på om lag 15,5 mrd. kroner i 2025, 2028 og 2031, og en jevn opptrapping på om lag 4 mrd. kroner i årene mellom løftene. Regjeringen vil komme tilbake til den konkrete opptrappingen i det enkelte års budsjettarbeid. I regjeringens forslag til statsbudsjett for 2025 er det lagt til grunn 15,5 mrd. kroner for å følge opp de økonomiske rammene i ny langtidsplan.

Nasjonal transportplan (NTP)

Meld. St. 14 (2023–2024) Nasjonal transportplan 2025–2036 legger opp til en ramme for statlige midler på 1 308 mrd. kroner i årene 2025–2036, inkludert 100 mrd. kroner i bompenger (prisnivå 2024). I budsjettet for 2025 foreslås utgiftene til NTP-formål økt reelt med 1,7 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2024, til totalt 95,1 mrd. kroner (prisnivå 2025). Dersom det legges til grunn en reell økning i samferdselsbudsjettene i perioden 2026–2028 på samme nivå som opptrappingen fra 2024 til 2025, innebærer dette økte realbevilgninger på 1,7 mrd. kroner i 2026, 3,4 mrd. kroner i 2027 og 5,1 mrd. kroner i 2028, sammenlignet med regjeringens forslag til budsjett for 2025 (prisnivå 2025).

Jordbruksoppgjøret

Regjeringen har lagt frem et mål om opptrapping av inntektsmulighetene i jordbruket, jf. Meld. St. 11 (2023–2024). Videre oppfølging av opptrappingsplanen vil innebære en vesentlig økning i budsjettstøtten over jordbruksavtalen, avhengig av en rekke usikre faktorer som prisvekst, lønnsvekst, rentenivå, produktivitetsutvikling og markedsbalanse. Det må forventes realvekst i bevilgningen til jordbruksavtalen i den videre oppfølgingen av planen.

Bistand

Regjeringen foreslår et samlet bistandsbudsjett på 52,9 mrd. kroner for 2025. Dette er en økning på 0,2 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2024. Bistandsbudsjettet utgjør 0,92 pst. av anslått brutto nasjonalinntekt (BNI). Utsikter til økt BNI i årene fremover gir forventinger om økt bistand for å bidra til FN-målene om sosial, økonomisk og miljømessig bærekraft. Et grovt anslag kan tilsi en årlig økning i bistandsbudsjettet i størrelsesorden 1,1-1,2 mrd. kroner over perioden 2026–2028.

FoU-bevilgninger

Regjeringen har et mål om at den offentlig finansierte innsatsen i forskning og utvikling skal utgjøre 1 pst. av BNP, jf. Langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. Dette er et mål som må vurderes over tid. I regjeringens forslag til statsbudsjettet for 2025 ligger de samlede FoU-bevilgningene på om lag 52 mrd. kroner inkludert utgifter til Skattefunn. Det tilsvarer rundt 0,95 pst. av anslått BNP for 2025. Kostnaden ved å videreføre en FoU-innsats på 1 prosent over tid avhenger av utviklingen i BNP. Et grovt anslag i tråd med utviklingen i BNP kan tilsi en årlig realvekst på om lag 1,5 mrd. kroner i bevilgningene til forskning og utvikling i perioden 2026–2028.

5.5 Utvikling i handlingsrommet fremover

I Perspektivmeldingen er det gjort beregninger av handlingsrommet fremover. Veksten i skatte- og avgiftsinntekter ventes å avta fremover, som følge av lavere vekst i fastlandsøkonomien sammenlignet med årene før koronapandemien. I Perspektivmeldingen anslås veksten i inntektene de aller nærmeste årene likevel å bli større enn veksten i utgiftene fordi fondsverdien har økt kraftig. Rundt 2030 snur utviklingen, og utgiftene ventes å øke raskere enn inntektene. Frem mot 2060 bygger det seg gradvis opp et behov for å stramme inn i offentlige finanser med 6,2 pst. av BNP for Fastlands-Norge, se figur 5.1.

Usikkerheten om fondsverdien fremover er stor, både på grunn av stor usikkerhet om utviklingen i internasjonale finansmarkeder og på grunn av betydelig usikkerhet om statens kontantstrøm fra petroleum fremover. Ved utformingen av finanspolitikken må en være forberedt på at fondet kan falle i verdi, se avsnitt 3.1 i Nasjonalbudsjettet 2025.

For å opprettholde velferdsmodellen må det over tid være balanse mellom omfanget av velferdsordningene og inntektsgrunnlaget til det offentlige. Handlingsrommet i budsjettene påvirkes av politiske beslutninger og valg. Økt arbeidstilbud eller mer effektiv bruk av det offentliges ressurser kan for eksempel bidra til å redusere behovet for innsparinger på utgiftssiden eller økte skatter og avgifter senere.

Figur 5.1 Inndekningsbehov i finanspolitikken. Offentlige utgifter og inntekter frem mot 2060. Andel av BNP for Fastlands-Norge. Prosent.

Boks 5.1 Budsjettering for bærekraftige statsfinanser

Statsbudsjettet må ha rom for omprioritering når nye utgifter kommer til. Utgiftene i statsbudsjettet er i stor grad bundet opp av store velferdsordninger, driftsutgifter og pågående investeringsprosjekter. På grunn av arbeidskontrakter og leieavtaler er det normalt vanskelig å redusere utgifter til drift betydelig fra ett år til det neste dersom andre uforutsette utgifter skulle oppstå. Vi har også et stort antall rettighetsbaserte ordninger der lov eller andre stortingsvedtak bestemmer både hvem som er berettiget og hvor store beløp den enkelte har krav på. I lys av utsiktene for handlingsrommet fremover, som omtalt i delkapittel 5.5, er det viktig å opprettholde fleksibilitet i de årlige budsjettene og være oppmerksom på hva som skaper bindinger. Prioriteringer må gjøres åpent og reelt, slik at det er tydelig hvilke forpliktelser og hvilken risiko staten påtar seg. Ordninger som tilslører reelle kostnader eller unndrar utgifter fra prioritering, som å skyve utgifter til senere budsjettår eller å budsjettere ordinære utgifter som lånetransaksjoner, vil gjøre finanspolitikken mindre forståelig og forutsigbar. Børmer-utvalget (NOU 2015: 14) pekte på ulike budsjetteringsmåter, omtalt som obskure ordninger, som kan tilsløre pengebruken i budsjettene og svekke statsbudsjettet som styringsverktøy.

Hva skaper bindinger på budsjettet?

Regelstyrte ordninger

Utgifter til regelstyrte ordninger følger av et regelverk bestemt av Stortinget, og ikke en fastsatt budsjettramme. Utgifter under folketrygden utgjør en vesentlig del. Andre store ordninger er barnetrygd, utdanningsstøtte gjennom Statens lånekasse for utdanning og pensjonsutbetalinger fra Statens pensjonskasse. Slike bevilgninger, som er gitt stikkordet «Overslagsbevilgning», utgjør i Gul bok 2025 til sammen 868 mrd. kroner av samlede utgifter på 1 991 mrd. kroner, utenom lånetransaksjoner og petroleumsvirksomhet.

De regelstyrte ordningene er i dette kapittelet fremskrevet på grunnlag av forventninger om utbetalingene forutsatt uendret regelverk og forventet demografisk utvikling. Konsekvenser av nye regelverksendringer som foreslås innarbeides også.

Investeringer

Som investeringer regnes bevilgninger under postgruppen 30–49. De største er investeringer i riksveier, forsvarsmateriell i Forsvaret og bygg i regi av Statsbygg. Investeringer i petroleumssektoren er holdt utenfor.

Mange investeringer går over flere år og utgiftene kan variere betydelig i takt med fremdriften i prosjektet. Ofte vil vedtak om å sette i gang et nytt byggeprosjekt medføre et begrenset bevilgningsbehov det første året og vesentlig økte bevilgninger senere år.

Byggeprosjekter med en vedtatt kostnadsramme justeres som hovedregel etter forventet fremdrift i prosjektene. Dette gjelder også andre investeringsprosjekter som finansieres over statsbudsjettet, for eksempel IT-prosjekter. For Nasjonal transportplan 2025–2036 og investeringer i forsvarsmateriell er det i fremskrivingene lagt til grunn at investeringsrammene videreføres uendret.

Investeringene på postene 30–49 gir ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet. Investeringer i helseforetakene, Nye Veier AS og Bane NOR SF finansieres for eksempel med tilskudd eller investeringslån over statsbudsjettet, mens deler av veiutbyggingen finansieres med bompenger utenfor statsbudsjettet.

Engangseffekter og helårsvirkninger

Salg av eiendommer, innbetaling fra fond, auksjonering av konsesjoner og ekstraordinære utbyttebetalinger kan gi store inntekter som normalt ikke kan videreføres til senere år. Det skaper inndekningsbehov i senere budsjettår dersom de midlertidige inntektene motsvares av varige utgiftsøkninger eller skattelettelser.

Enkelte nye tiltak iverksettes i løpet av budsjettåret, slik at budsjetteffekten påfølgende år blir større. Et eksempel på dette kan være tiltak innenfor utdanningssektoren som skal følge skoleåret

med oppstart i august, og som får helårsvirkning året etter. For et nytt opptak til en toårig utdanning vil det kun være nødvendig å finansiere høstsemesteret i året opptaket blir innført. Neste år vil man måtte finansiere vår- og høstsemesteret for dette kullet, i tillegg til et nytt opptak til høstsemesteret. Budsjetteffekten i år to blir derfor tre ganger så stor, og i år tre og fremover vil den være fire ganger så stor som førsteårsbevilgningen ettersom man må finansiere høst- og vårsemester for to kull. For seksårige profesjonsutdanninger, som medisinutdanningen, vil budsjetteffekten være 12 ganger større enn førsteårseffekten når det nye opptaket er fullt ut innfaset etter seks år.

Statsbudsjettet skal gjenspeile de faktiske statlige utgiftene

Lånetransaksjoner mv.

Riktig og konsistent praksis for budsjettering av lånetransaksjoner er viktig for å unngå omgåelser av handlingsregelen og å ivareta statsbudsjettets funksjon som finanspolitisk styringsverktøy. Rammeverket for finanspolitikken trekker et skille mellom ordinære utgifter og lånetransaksjoner, som ofte blir kalt utgifter «under streken». Ordinære utgifter på statsbudsjettet finansieres med skatteinntekter eller fondsmidler og slår ut i handlingsrommet i finanspolitikken. Lånetransaksjoner er derimot formuesomplasseringer og finansieres ved at staten tar opp lån. Se avsnitt 8.2 i Prop. 1 S (2022–2023) Gul bok for nærmere omtale av vilkårene for lånetransaksjoner.

Det kommer fra tid til annen forslag om at staten skal påta seg ansvar i form av egenkapital, lån, fond, hybridkapital eller statlige garantier mv., uten å belaste handlingsrommet i statsbudsjettet. Det kan bidra til at det bygges opp skjult finansiell risiko for staten, som vil kunne slå ut i betydelige utgifter eller tap dersom risikoen utløses. Det er derfor viktig å skille subsidier fra lønnsomme investeringer. Dersom risikofylt aktivitet uten avkastning som svarer til risikoen i plasseringen budsjetteres som en formuesomplassering, vil det være en omgåelse av det finanspolitiske rammeverket og intensjonen bak handlingsregelen. Tiltak som ikke oppfyller kriteriene for å bevilges som lånetransaksjon, må bevilges som ordinær utgift eller unntaksvis med en andel som ordinær utgift. For statlige garantier må det gjøres vurderinger av forventet tap, med ordinær utgiftsbevilgning som svarer til det forventede tapet, på samme måte som for utlån.

Ordninger der utbetalingene ikke følger virkningen i økonomien

Prinsippene som ligger til grunn for statsbudsjettet, slår fast at budsjettet skal gi et fullstendig bilde av statens utgifter og inntekter i et enkelt år. Finansieringsordninger der utbetalingene over statsbudsjettet ikke følger virkningen i økonomien, bryter med disse prinsippene, og vil svekke statsbudsjettet som prioriterings- og styringsmekanisme. Utgiftene bør derfor bevilges på statsbudsjettet i takt med aktiviteten som finansieres.

Børmer-utvalget (NOU 2015: 14) pekte også på at ordninger der noen forslag unntas helhetlig prioritering opp mot andre utgifter i budsjettet, kan føre til at mindre samfunnsøkonomisk lønnsomme prosjekter gjennomføres på bekostning av bedre prosjekter.

Rentekompensasjonsordninger omtales av Børmer-utvalget som en slik «obskur ordning». Dette er tilskuddsordninger hvor staten forplikter seg til å dekke renteutgifter for investeringer i fremtidige år for en mottaker. Dermed blir virkningen av investeringen i økonomien skilt fra bevilgningene over statsbudsjettet, og utgiften vil typisk binde opp handlingsrom på statsbudsjettet i mange år. I praksis er dette en måte å omgå å prioritere utgifter åpent i statsbudsjettet.

Offentlig-privat samarbeid har i noen land vært budsjettert på måter som skyver utgiften i statsbudsjettet utover i tid, og gitt uoversiktlige statsfinanser. For å unngå dette er det for samferdselsprosjekter etter offentlig-privat samarbeid-modellen (OPS) gitt føringer for hvordan støtte skal budsjetteres for å hensynta virkningen på økonomien, jf. Meld. St. 25 (2014–2015) og Revidert nasjonalbudsjett 2015. Disse prinsippene for budsjettering er relevante i flere tilfeller, og benyttes nå også for differansekontrakter der staten i realiteten dekker en betydelig del av investeringskostnadene.

6 Gjennomføringen av inneværende års budsjett

Kapittelet gir en oversikt over gjennomføringen av inneværende års budsjett basert på anslag på regnskap for 2024. I tillegg gis det en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2024.

6.1 Anslag på regnskap for 2024

6.1.1 Statsbudsjettets inntekter

De samlede inntektene på statsbudsjettet for 2024 anslås nå til 2 772,3 mrd. kroner medregnet lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland, jf. tabell 6.1. Reduksjonen fra Saldert budsjett 2024 kan i stor grad tilskrives reduserte anslag for inntekter fra petroleumsvirksomheten.

Tabell 6.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Endring fra Saldert budsjett 2024 | Anslag på regnskap 2024
Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 1–29) | 322,1 | -92,7 | 229,4
Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 33,1 | -1,1 | 32,1
Overføringer fra andre (postene 50–89) | 2 369,9 | -24,6 | 2 345,3
Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99) | 124,1 | 41,4 | 165,5
Sum inntekter | 2 849,2 | -76,9 | 2 772,3

Kilde: Finansdepartementet.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland anslås nå å bli 1 548,5 mrd. kroner i 2024. Det er 18,0 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2024.

Anslagene for skatter og avgifter fra Fastlands-Norge er økt med 5,5 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2024. De oppdaterte tallene for 2024 er basert på en gjennomgang av statistikken for innbetalte skatter og avgifter hittil i år samt nye anslag for blant annet sysselsetting, etterspørsel og lønns- og prisvekst. Anslaget for direkte skatter og folketrygdavgifter er økt med til sammen 13,8 mrd. kroner. I motsatt retning er anslaget for avgiftsinntektene redusert med 8,4 mrd. kroner.

Renteinntektene anslås nå 10,5 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2024.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomhet, overføring fra Statens pensjonsfond, skatter, avgifter og renter anslås nå 2,1 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2024. Det skyldes blant annet at det i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett ble vedtatt å tilbakeføre 7 mrd. kroner av tapsavsetningen til lånegarantiordningen for små og mellomstore bedrifter som ble bevilget i forbindelse med pandemien. I motsatt retning trekker reduserte utbytteinntekter og overføring fra Norges Bank vedtatt i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett.

6.1.2 Statsbudsjettets utgifter

Anslag på regnskap for utgiftsbevilgningene i statsbudsjettet for 2024 er 2 889,6 mrd. kroner, jf. tabell 6.2. Da er lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland medregnet. Reduksjonen fra saldert budsjett skyldes i stor grad lavere anslag for overføringen til Statens pensjonsfond utland som følge av lavere netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten, jf. omtale i avsnitt 6.1.4.

Når lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland holdes utenom, anslås utgiftene i 2024 til 1 896,3 mrd. kroner. Det er 29,4 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2024.

Tabell 6.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Endring fra Saldert budsjett 2024 | Anslag på regnskap 2024
Driftsutgifter (postene 1–29) | 245,9 | 6,9 | 252,9
Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 87,8 | 10,1 | 97,9
Overføringer til andre (postene 50–89) | 2 391,4 | -135,4 | 2 256,0
Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99) | 226,0 | 56,8 | 282,8
Sum utgifter | 2 951,1 | -61,5 | 2 889,6

Kilde: Finansdepartementet.

I anslag på regnskap er det tatt utgangspunkt i gjeldende budsjett etter Stortingets behandling av forslag til bevilgningsendringer våren 2024, herunder bevilgningsendringer i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Det er videre innarbeidet oppdaterte anslag på enkelte områder, blant annet folketrygden, strømstønadsordningene og utgifter til mottak og integrering av flyktninger.

I anslag på regnskap for 2024 er det lagt til grunn at bevilgninger til lønnsoppgjøret i staten mv. dekkes ved reduksjon av bevilgningen under kap. 2309. Normalt blir kompensasjon til statlige, bruttobudsjetterte virksomheter innarbeidet etter at de sentrale lønnsoppgjørene i staten er gjennomført og før nysalderingen. Rikslønnsnemnda skal avgjøre tvistene i hovedoppgjøret for 2024 for tre av de fire hovedsammenslutningene i staten medio november. Av hensyn til forutsigbarhet for virksomhetene og at budsjettene skal gi et realistisk anslag på lønnsutgifter i 2024, legger regjeringen opp til at virksomhetene blir kompensert for et anslag på lønnsoppgjøret i forbindelse med nysalderingen. Det er usikkert om virksomhetene vil rekke å utbetale hele lønnsoppgjøret i år. Regjeringen vil derfor vurdere budsjettmessig håndtering, herunder om det er grunnlag for å innhente særskilt fullmakt fra Stortinget til å øke den normale grensen for overføring av ubrukte driftsbevilgninger til 2025.

6.1.3 Folketrygdens inntekter og utgifter

Folketrygdens inntekter og utgifter medregnes i statsbudsjettet. Folketrygdens finansieringsbehov i 2024, som oppstår fordi folketrygdens inntekter bare delvis finansierer folketrygdens utgifter, dekkes ved statstilskudd. I nysalderingsproposisjonen som legges frem senere i høst vil det redegjøres nærmere for bevilgningsendringer under folketrygden i 2024 basert på anslagsendringer mv. gjennom året.

6.1.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Petroleumsvirksomhetens inntekter fratrukket utgifter gir netto kontantstrøm fra virksomheten. Hva som inngår i petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter er fastsatt i § 3 i lov om Statens pensjonsfond.

Tabell 6.3 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2024 | Endring fra Saldert budsjett 2024 | Anslag på regnskap 2024
| Inntekter SDØE | 328,3 | -97,8 | 230,5
- | Utgifter SDØE | 26,0 | 4,1 | 30,1
+ | Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift | 491,6 | -75,0 | 416,6
+ | Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 38,3 | 25,1 | 63,4
= | Netto kontantstrøm | 832,2 | -151,8 | 680,4

Kilde: Finansdepartementet.

Petroleumsinntekter

Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter. Inntektene anslås til 230,5 mrd. kroner i 2024, som er 97,8 mrd. kroner lavere enn anslått i Saldert budsjett 2024. Videre omfatter inntektene fra petroleumsvirksomheten skatt og avgift på utvinning samt aksjeutbytte fra Equinor ASA. Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås nå 75,0 mrd. kroner lavere enn i saldert budsjett. I motsatt retning øker utbytteinntektene fra Equinor ASA.

Petroleumsutgifter

Utgiftene til petroleumsvirksomhet består av andelen av investeringer på sokkelen som dekkes av SDØE. Utgiftene til petroleumsvirksomheten anslås til 30,1 mrd. kroner i 2024, som er 4,1 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2024.

Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet til Statens pensjonsfond utland. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i 2024 anslås å bli 680,4 mrd. kroner. Det er 151,8 mrd. kroner lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2024.

Eventuelle netto finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomhetene overføres i sin helhet til fondet. Det er i anslag på regnskap hensyntatt at Equinor har gjennomført tilbakekjøp av aksjer tilsvarende 42,8 mrd. kroner.

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland til å dekke statsbudsjettets oljekorrigerte budsjettunderskudd er i Saldert budsjett 2024 satt til 336,5 mrd. kroner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet for 2024 anslås nå til 347,8 mrd. kroner.

Anslaget for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2024 er fortsatt usikkert. I nysalderingsproposisjonen vil det bli lagt frem oppdaterte anslag for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2024 og fremmet forslag om endret overføring fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet i 2024.

Tabell 6.4 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2024 | Endring fra Saldert budsjett 2024 | Anslag på regnskap 2024
| Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet | 832,2 | -151,8 | 680,4
- | Overført til statskassen | 336,5 | 11,3 | 347,8
+ | Rente- og utbytteinntekter mv. | 360,6 | 47,6 | 408,2
= | Overskudd i Statens pensjonsfond | 856,3 | -115,5 | 740,7

Kilde: Finansdepartementet.

Kapitalen i Statens pensjonsfond utland anslås til 18 500 mrd. kroner ved utløpet av 2024, mens kapitalen i Statens pensjonsfond Norge anslås til 390 mrd. kroner.

6.1.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger. I Saldert budsjett 2024 ble brutto finansieringsbehov anslått til 101,9 mrd. kroner. Brutto finansieringsbehov anslås nå til 117,3 mrd. kroner. Endringene fra saldert budsjett gjelder i hovedsak kapitalinnskudd på 15 mrd. kroner til Statens fond i Tromsø som ble vedtatt i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. I tillegg ble det anslått noe økte utlån under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse, Husbanken og Lånekassen samt reduserte gjeldsavdrag på innenlandsk statsgjeld.

Tabell 6.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner
| Inntekter/utgifter/balanse | Saldert budsjett 2024 | Endring fra Saldert budsjett 2024 | Anslag på regnskap 2024
1. | Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland) | 2 388,6 | -129,6 | 2 259,0
2. | Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.) | 2 725,1 | -118,3 | 2 606,8
3. | Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2) | -336,5 | -11,3 | -347,8
4. | Overføring fra Statens pensjonsfond utland | 336,5 | 11,3 | 347,8
5. | Overskudd før lånetransaksjoner (3+4) | 0,0 | 0,0 | 0,0
6. | Utlån, gjeldsavdrag mv. | 226,0 | 56,8 | 282,8
7. | Tilbakebetalinger mv. | 124,1 | 41,4 | 165,5
8. | Utlån mv., netto (6-7) | 101,9 | 15,4 | 117,3
9. | Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5) | 101,9 | 15,4 | 117,3

Kilde: Finansdepartementet.

6.2 Statsregnskapet for første halvår 2024

Dette avsnittet gir en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2024. Regnskapstallene er sammenstilt med Saldert budsjett 2024. Bevilgningsendringer vedtatt etter at budsjettet ble saldert i Stortinget i fjor høst, inngår ikke i beregningene av andelen av bevilgningene som nå er regnskapsført.

6.2.1 Statsbudsjettets inntekter og utgifter

Statsregnskapet viser at det er regnskapsført inntekter på til sammen 1 302,9 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2024. Det tilsvarer 45,7 pst. av budsjetterte inntekter. Tabell 6.6 viser hvordan inntektene fordeler seg etter art.

Tabell 6.6 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Regnskap per 30.06.2024 | Regnskap i pst. av bevilgning
Driftsinntekter (Salg av varer og tjenester) (postene 1–29) | 322,1 | 123,4 | 38,3
Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 33,1 | 18,1 | 54,6
Overføringer fra andre (postene 50–89) | 2 369,9 | 1 086,5 | 45,8
Tilbakebetalinger mv. (postene 90–99) | 124,1 | 74,9 | 60,3
Sum inntekter | 2 849,2 | 1 302,9 | 45,7

Kilde: Finansdepartementet.

Per 30. juni 2024 er det regnskapsført utgifter på til sammen 1 339,9 mrd. kroner. Det utgjør 45,4 pst. av bevilgningene. Tabell 6.7 viser hvordan beløpet fordeler seg på utgiftsarter.

Tabell 6.7 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner
| Saldert budsjett 2024 | Regnskap per 30.06.2024 | Regnskap i pst. av bevilgning
Driftsutgifter (postene 1–29) | 245,9 | 115,9 | 47,1
Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) | 87,8 | 38,7 | 44,1
Overføringer til andre (postene 50–89) | 2 391,4 | 1 022,8 | 42,8
Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99) | 226,0 | 162,5 | 71,9
Sum utgifter | 2 951,1 | 1 339,9 | 45,4

Kilde: Finansdepartementet.

6.2.2 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten utgjør 383,8 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2024. Det tilsvarer 46,1 pst. av netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten slik denne ble anslått i Saldert budsjett 2024.

Tabell 6.8 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2024 | Regnskap per 30.06.2024 | Regnskap i pst. av bevilgning
| Inntekter SDØE | 328,3 | 128,5 | 39,1
- | Utgifter SDØE | 26,0 | 15,3 | 58,8
+ | Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift | 491,6 | 236,5 | 48,1
+ | Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 38,3 | 34,2 | 89,3
= | Netto kontantstrøm | 832,2 | 383,8 | 46,1

Kilde: Finansdepartementet.

6.2.3 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Regnskapet per 30. juni 2024 viser et brutto finansieringsbehov på 87,6 mrd. kroner, som tilsvarer 86,0 pst. av finansieringsbehovet slik det ble anslått i Saldert budsjett 2024. For nærmere detaljer vedrørende statsregnskapet for første halvår 2024 vises det til tabellene i vedlegg 3.

Tabell 6.9 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner
| Inntekter/utgifter/balanse | Saldert budsjett 2024 | Regnskap per 30.06.2024 | Regnskap i pst. av bevilgning
1. | Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland) | 2 388,6 | 1 228,0 | 51,4
2. | Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.) | 2 725,1 | 1 177,4 | 43,2
3. | Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2) | -336,5 | 50,6 | -15,0
4. | Overføring fra Statens pensjonsfond utland | 336,5 | -50,6 | -15,0
5. | Overskudd før lånetransaksjoner (3+4) | 0,0 | 0,0 |
6. | Utlån, gjeldsavdrag mv. | 226,0 | 162,5 | 71,9
7. | Tilbakebetalinger mv. | 124,1 | 74,9 | 60,3
8. | Utlån mv., netto (6-7) | 101,9 | 87,6 | 86,0
9. | Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5) | 101,9 | 87,6 | 86,0

¹ Teknisk satt til å motsvare overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland. Overføring fra Statens pensjonsfond utland blir endelig fastsatt og ført i forbindelse med nysalderingen.

Kilde: Finansdepartementet.

7 Statens lånebehov

7.1 Fullmakt til å ta opp statslån o.a.

Statens lånebehov for neste år følger av budsjettforslaget. Det er lagt opp til at finansieringsbehovet i hovedsak blir dekket ved opptak av nye, langsiktige lån innenlands. Av hensyn til markedet for statspapirer søkes det normalt å jevne ut den langsiktige opplåningen over flere år. For 2025 er det foreslått en fullmakt på 150 mrd. kroner for opptak av nye, langsiktige lån.

Statens kortsiktige opplåning i markedet skjer ved salg av statskasseveksler, som er papirer med løpetid på inntil tolv måneder. For 2025 er det foreslått en ramme på 75 mrd. kroner for utestående volum i kortsiktige markedslån.

Rammen for opptak av langsiktige lån er tilsvarende rammen for 2024, mens rammen for kortsiktige låneopptak er 25 mrd. kroner lavere enn rammen for i år.

For andre kortsiktige lån ber regjeringen om en fullmakt uten konkret beløpsgrense. Regjeringen ber i tillegg om at den generelle fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført. Det bes også om fullmakt til å gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til slike avtaler.

Forslagene til fullmakter er omtalt nærmere i avsnitt 7.3, og forslagene er sammenfattet i tabell 7.3.

Det vises også til generell omtale av statsgjeldsforvaltningen i Meld. St. 1 (2024–2025) Nasjonalbudsjettet 2025. Dersom Stortinget vedtar de fullmaktene det her bes om, vil Finansdepartementet gi Norges Bank fullmakt til å dekke lånebehovet og eventuelt inngå derivatavtaler samt gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til disse.

7.2 Sammensetningen av statsgjelden

Tabell 7.1 viser størrelsen på og sammensetningen av statens bruttogjeld ved utgangen av de to siste årene og første halvår i 2024.

Tabell 7.1 Sammensetningen av statsgjelden

|  |  | Mill. kroner
| 31.12.22 | 31.12.23 | 30.06.24
Langsiktige lån¹ | 532 457 | 516 825 | 538 000
Kortsiktige markedspapirer² | 63 650 | 50 000 | 48 000
Andre kortsiktige lån³ | 137 157 | 142 704 | 131 570
Statsgjelden | 733 264 | 709 529 | 717 570

¹ Lån med lengre løpetid enn ett år.

² Lån med løpetid inntil ett år.

³ Kontolån fra statsinstitusjoner mv.

Kilde: Finansdepartementet.

Statsgjelden består av langsiktige lån, kortsiktige markedspapirer og andre kortsiktige lån. Staten dekker behovet for langsiktig finansiering ved å selge statsobligasjoner i det innenlandske markedet gjennom auksjoner og syndikeringer. Den kortsiktige opplåningen i markedet skjer gjennom salg av statskasseveksler i auksjoner. Statskasseveksler er omsettelige lån uten kupongrente. Andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond samt eventuelle kontolån fra institusjoner som i særskilte tilfeller kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten.

7.3 Statens lånebehov og behovet for lånefullmakter

I tråd med lov om Statens pensjonsfond blir det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet foreslått dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Avdrag på statsgjelden, netto utlån og kapitalinnskudd til statsbankene mv. blir dekket ved nye låneopptak og/eller ved å trekke på statens kontantbeholdning. Staten har ut fra forslagene i denne proposisjonen et brutto finansieringsbehov i 2025 på 174,1 mrd. kroner, jf. tabell 7.2. En stor del av dette gjelder tilbakeføring til Statens pensjonsfond utland (SPU), se omtale under.

Tabell 7.2 Statens finansieringsbehov

|  |  | Mrd. kroner
|  | Saldert budsjett 2024 | Gul bok 2025
A | Oljekorrigert overskudd på statsbudsjettet | -336,5 | -413,6
B | Overført fra Statens pensjonsfond utland | 336,5 | 413,6
C | Overskudd før lånetransaksjoner (A + B) | 0,0 | 0,0
D | Utlån til statsbankene, aksjetegning o.l., netto | 33,9 | 110,3
E | Statens netto finansieringsbehov (D – C) | 33,9 | 110,3
F | Gjeldsavdrag¹ | 68,0 | 63,8
Statens brutto finansieringsbehov (E + F) | 101,9 | 174,1

¹ Dette gjelder avdrag på langsiktige statslån.

Kilde: Finansdepartementet.

I vurderingen av statens lånebehov tas det normalt utgangspunkt i statens brutto finansieringsbehov, jf. tabell 7.2. Videre tas det hensyn til virkningen av statens transaksjoner på likviditeten i pengemarkedet. Pengemarkedet blir tilført likviditet når staten betaler avdrag på gjelden eller øker netto utlån fra statsbankene, mens opptak av statslån inndrar likviditet fra markedet. Siden underskuddet på statsbudsjettet blir dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland, påvirker ikke statsbudsjettet den samlede likviditeten i pengemarkedet. Samtidig er det slik at noen poster på statsbudsjettet påvirker balansen på budsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning, men ikke likviditeten i pengemarkedet. Det gjelder renter og overføringer fra Norges Bank.

Tidligere ble det korrigert for slike poster i lånebehovet, slik at opplåningen, og dermed likviditetsinndragningen, ble økt med et beløp tilsvarende renter og overføringer fra Norges Bank. Korrigeringen førte til at utestående statsgjeld og innestående på statens konto i Norges Bank hvert år økte tilsvarende overføringsbeløpet og rentene fra Norges Bank. Denne korrigeringen opphører fra og med statsbudsjettet for 2025. Finansdepartementet sendte 3. april i år Norges Bank brev om dette. Fra og med neste år vil det være opp til Norges Bank eventuelt å gjennomføre denne likviditetsinndragningen.

Det kan likevel noen ganger være behov for å korrigere lånebehovet for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men som ikke har likviditetseffekt, som innskudd i eller avvikling av fond. For 2025 er det behov for å justere for tilbakeføringen av akkumulerte meruttak fra SPU som er omtalt i avsnitt 8.1. Denne tilbakeføringen representerer en ønsket tilførsel av likviditet og skal derfor ikke finansieres med et tilsvarende låneopptak. Det tilbakeføres 82,1 mrd. kroner. Likviditetsjusteringen gjør at finansieringsbehovet blir redusert fra 174,1 mrd. til 92,0 mrd. kroner.

Selv om anslaget på lånebehovet skulle endre seg, justeres normalt ikke den planlagte opplåningen gjennom budsjettåret. Det antas at aktørene i kapitalmarkedet ønsker forutsigbarhet i opplåningen, slik at store eller hyppige endringer i opplåningen vil kunne medføre dårligere lånebetingelser for staten. Det har heller ikke blitt korrigert dersom faktisk lånebehov i regnskapet blir større eller mindre enn anslått i budsjettet. Norges Bank kan imidlertid justere opplåningen slik at lånetransaksjonene over tid er likviditetsnøytrale.

Tabell 7.3 gir en samlet oversikt over gjeldende lånefullmakter for 2024 og forslag til nye fullmakter for 2025. I tillegg foreslår regjeringen at fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført, og at det gis fullmakt til å foreta sikkerhetsplasseringer hos motparter i rentebytteavtaler.

Tabell 7.3 Fullmakt til å ta opp statslån

|  |  | Mill. kroner
| Fullmakt for 2024 | Utnyttet per 30.06.24 | Forslag til fullmakt for 2025
Nye langsiktige lån | 150 000 | 84 000 | 150 000
Kortsiktige markedslån | 100 000 | 48 000 | 75 000
Andre kortsiktige lån | Ubegrenset | 131 570 | Ubegrenset

Kilde: Finansdepartementet.

7.3.1 Fullmakt til å ta opp langsiktige lån

Statens lånebehov blir dekket ved å ta opp nye, langsiktige lån innenlands. Finansdepartementet legger normalt opp til å søke å jevne ut opptakene av langsiktige lån. Formålet er at store svingninger i finansieringsbehovet fra ett år til det neste ikke skal slå ut tilsvarende på opplåningstakten. Et samlet anslag på opplåningen i 2025 er om lag 92 mrd. kroner. Et ønske om relativt stabile låneopptak fra år til år kan øke dette.

For å ta hensyn til usikkerhet, er det hensiktsmessig med en lånefullmakt som er noe høyere enn planlagt opplåning. Regjeringen foreslår på denne bakgrunn at fullmakten for 2025 til å ta opp nye langsiktige lån innenlands blir satt til 150 mrd. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette tilsvarer fullmakten som ble gitt for i år.

7.3.2 Fullmakt til å ta opp kortsiktige markedslån

Fullmakten for kortsiktige markedslån er utformet som en ramme for maksimalt utestående beløp. Regjeringen foreslår at fullmakten til å ha utestående kortsiktige markedslån settes til 75 mrd. kroner i 2025, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette er noe lavere enn fullmakten for i år. Årsaken til den reduserte størrelsen på fullmakten er at utestående volum i statskasseveksler er lavere enn tidligere.

7.3.3 Fullmakt til å ta opp andre kortsiktige lån mv.

Fullmakten for andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond samt eventuelle kontolån fra institusjoner som kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten. Fullmakten omfatter også eventuelle plasseringer som er gitt som sikkerhet fra motparter i rentebytteavtaler. Størstedelen av andre kortsiktige lån er innskudd fra operatørbanken for skattebetalingsordningen.

Lånene under denne fullmakten er gjeld av en slik karakter at en ikke bør fastsette en beløpsgrense. Det foreslås at Finansdepartementet for 2025 får fullmakt til å ta imot slike plasseringer som kontolån uten at det blir satt en beløpsgrense, jf. forslag til romertallsvedtak. Da unngår en at staten eventuelt må avvise innskudd fordi fullmakten ikke er stor nok.

7.3.4 Fullmakt til å inngå derivater mv.

I gjeldsforvaltningen kan rentebytteavtaler brukes for å styre rentebindingen på gjelden sammenlignet med det som følger direkte av en strategi der opplåningen spres på løpetider opp til 20 år. Rentebytteavtaler gir staten fleksibilitet til å endre den gjennomsnittlige rentebindingen på gjeldsporteføljen uten at selve opplåningen blir endret.

Det følger av statens avtaler med motpartene i rentebytteavtalene at motparten må innbetale kontantsikkerhet på konto i Norges Bank dersom rentebytteavtalene har en netto markedsverdi i statens favør som er over avtalte terskelnivåer. Dette reduserer statens risiko for tap hvis en motpart får betalingsproblemer. Norges Bank er i ferd med å reforhandle avtalene slik at også staten vil måtte betale sikkerhet. Slike tosidige avtaler er markedspraksis mellom banker og etter hvert også for statsgjeldforvaltere. Innskudd som sikkerhetsstillelse skiller seg fra vanlige bankinnskudd ved at det potensielle tapet er svært begrenset. Volumet av sikkerhetsstillelsen vil være tilnærmet lik markedsverdien av rentebytteavtalene, slik at netto markedsverdi av stilt sikkerhet tillagt rentebytteavtaler er nær null.

Det bes om fullmakt til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler samt å gjennomføre sikkerhetsplasseringer knyttet til slike i 2025, jf. forslag til romertallsvedtak.

8 Omtale av særskilte saker

8.1 Korreksjon i overføringen fra Statens pensjonsfond utland

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd dekkes av en overføring fra Statens pensjonsfond utland (SPU) til statsbudsjettets inntektsside på kap. 5800.

Over tid har det faktiske oljekorrigerte underskuddet, slik det fremkommer i statsregnskapet, i gjennomsnitt blitt mindre enn det som har vært anslått i budsjettene, jf. også omtale i kapittel 3 i Prop. 104 S (2023–2024). Det har ført til at det er blitt overført mer midler fra SPU enn det som er nødvendig for å dekke det oljekorrigert underskuddet. Fordi det ikke er noen mekanisme som korrigerer for slike avvik, har disse midlene blitt stående på statens konto i Norges Bank. Det har ført til en økning i statens kontantbeholdning og en tilsvarende reduksjon i likviditeten i banksystemet. Siden 1996 har dette akkumulert seg til 82,1 mrd. kroner. Det er da tatt hensyn til endelig regnskap for 2023 og til at deler av det akkumulerte beløpet (70 mrd. kroner) ble tilbakeført til SPU i 2022.

Det anses ikke som hensiktsmessig at midler som skulle vært avsatt til SPU for sparing til fremtidige generasjoner, bygger seg opp på statens konto. Dessuten er det uheldig om avvik fra likviditetsnøytralitet i statens transaksjoner bidrar til usikkerhet for bankene i deres likviditetsstyring.

Det foreslås derfor at disse midlene tilbakeføres fra statens konto til SPU i statsbudsjettet for 2025 over kap. 2800 Statens pensjonsfond utland, post 96 Finansposter overført til fondet.

Videre legges det opp til å innføre en ny, årlig korreksjonsmekanisme i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. For 2025 vil det da bli foreslått et korrigert bevilgningsvedtak på kap. 2800, post 96, tilsvarende avviket mellom faktisk og anslått oljekorrigert underskudd i statsregnskapet for 2024.

8.2 Ny regel for årlig uttak fra Statens pensjonsfond Norge

I Meld. St. 22 (2023–2024) Statens pensjonsfond 2024 varslet regjeringen at den legger opp til at det fra og med statsbudsjettet for 2025 innføres en regel for årlige uttak fra Statens pensjonsfond Norge (SPN) for å løse utfordringen med SPNs høye eierandeler på Oslo Børs. Et flertall i finanskomiteen stilte seg positive til regjeringens forslag, se Innst. 421 S (2023–2024).

Regjeringen legger opp til at de årlige uttakene fra SPN skal utgjøre 3 pst. av SPNs verdi ved inngangen til budsjettåret. Dette er i tråd med Folketrygdfondets anslag på hvilken uttaksprosent som vil være tilstrekkelig til å håndtere eierandelsutfordringen over tid. Et årlig uttak på 3 pst. tilsier en overføring på 11,7 mrd. kroner i statsbudsjettet for 2025, jf. omtale kap. 5600, post 85 Overføring fra Statens pensjonsfond Norge i Prop. 1 S (2024–2025) for Finansdepartementet.

Regjeringen legger vekt på at uttakene skal følge en enkel, mekanisk regel, der en fast prosentandel (3 pst.) av kapitalen i SPN årlig overføres til statsbudsjettet. Regelen legger opp til at realverdien av fondet opprettholdes, ved at uttaksprosenten settes lavere enn forventet realavkastning av SPN, som av Folketrygdfondet er anslått til 3,4 pst. årlig.

Beregningsteknisk vil verdien av SPN ved inngangen til budsjettåret anslås ved å fremskrive verdien av SPN ved utgangen av andre kvartal året før med Folketrygdfondets anslag på forventet realavkastning (3,4 pst.) av SPN og forventet inflasjon i tråd med inflasjonsmålet (2 pst.). Verdien ved utgangen av andre kvartal må justeres for planlagte uttak resten av året. Regjeringen legger ikke opp til å justere uttaksbeløpet gjennom budsjettåret, selv om fondsverdien skulle vise seg å avvike fra anslaget som er brukt i statsbudsjettet. At overføringsbeløpet er kjent ved begynnelsen av budsjettåret og ikke endres, sikrer forutsigbarhet både for Folketrygdfondet i planleggingen av overføringene og for statsbudsjettets inntektsside.

Praktiseringen av regelen må ta hensyn til likviditeten i SPN, som kan legge begrensninger på Folketrygdfondets mulighet til å overføre midler i enkelte perioder. Dersom likviditetssituasjonen i SPN er særlig svak, vil uttaksbeløpet i enkelte år kunne være lavere enn regelen om 3 pst. skulle tilsi. Dette kan for eksempel være aktuelt ved et større tilbakeslag for norsk økonomi, når likviditeten i markedene er begrenset og kontantstrømmen fra renter og utbytter er lavere enn fastsatt uttaksbeløp. Det legges ikke opp til at uttaket i slike tilfeller oppjusteres året etter, men at uttaket da fastsettes i tråd med beregningsmåten med mindre likviditetssituasjonen fortsatt legger begrensninger.

Målet med uttakene er å løse utfordringen med SPNs høye eierandeler på Oslo Børs. Dersom det viser seg at overføringene over tid ikke har den ønskede effekten på eierandelene i SPN, kan det bli behov for å endre regelen.

Finansdepartementet ba i brev 4. september 2024 Folketrygdfondet om vurderinger av hvordan uttaksbeløpet bør fordeles gjennom året, med svarfrist 13. desember. Det legges deretter opp til at Finansdepartementet fastsetter en plan for de årlige overføringene.

8.3 Budsjettprosessen – arbeid med endringer

Budsjettprosessen er den viktigste prioriterings- og samordningsmekanismen for regjeringen, før forslag om statsbudsjett sendes til Stortinget. Budsjettprosessen skal gi et godt opplyst grunnlag for politiske prioriteringer og beslutninger om fordeling av knappe ressurser. Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ) har på oppdrag fra Finansdepartementet kartlagt hvordan den norske budsjettprosessen oppfattes av ulike interessenter, og sammenlignet vår prosess med løsninger i andre land, jf. omtale i avsnitt 8.2 i Gul bok 2024.

DFØs evaluering viser at det er mye i dagens budsjettprosess som fungerer godt, men også at det er rom for forbedringer. Finansdepartementet har satt i gang et arbeid med mål om at budsjettprosessen skal gi et bedre grunnlag for å vurdere samlet offentlig ressursbruk og bedre tilrettelegge for politikkutvikling og prioriteringer over flere år. I arbeidet med endringer ser Finansdepartementet hen til hvordan andre land arbeider med og presenterer sine budsjetter og OECDs standarder for beste praksis. OECD har anbefalt Norge å se på hvordan man i budsjettarbeidet kan vektlegge flerårige konsekvenser og utviklingstrekk bedre, slik andre land har gode erfaringer med. De aller fleste OECD-land har i dag et rammeverk på mellomlang sikt.

Forutsigbar styring og budsjettkontroll fordrer god forståelse for strukturelle utfordringer i økonomien, bærekraften i offentlige finanser og langsiktige konsekvenser av enkeltbeslutninger. I tillegg er det behov for informasjon om resultatene av eksisterende ressursbruk, og hvordan ulike virkemidler samspiller på tvers av budsjettområder. Dagens budsjettprosess handler i hovedsak om enkeltbevilgninger i det enkelte budsjettår, og det kan være vanskelig å få oversikt over samlede budsjettkonsekvenser på tvers av sektorer og for påfølgende år. Finansdepartementet arbeider med å utvikle mer realistiske fremskrivinger av utgifter og inntekter på mellomlang sikt og knytte det enkelte budsjett til de langsiktige linjene som beskrives i perspektivmeldingene. Det vil gi et bedre informasjonsgrunnlag for budsjettvedtak og politikkutvikling, og for arbeidet med ulike flerårige planer som behandles i Stortinget. Det vurderes også hvordan informasjon om resultater og utvikling på viktige enkeltområder kan benyttes bedre i utarbeidelsen og presentasjonen av budsjettfremleggene.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om statsbudsjettet 2025.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om statsbudsjettet 2025 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag til vedtak om statsbudsjettet for budsjettåret 2025

I

Kap. | Post |  |  | Kroner |  | Kroner
Utgifter:
Det kongelige hus
1 |  |  | H.M. Kongen og H.M. Dronningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Apanasje |  |  | 15 565 000 |  |
| 50 |  | Det kongelige hoff |  |  | 268 304 000 |  |
| 51 |  | Særskilte prosjekter ved Det kongelige hoff |  |  | 20 000 000 |  | 303 869 000
2 |  |  | H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Apanasje |  |  | 12 956 000 |  | 12 956 000
|  |  | Sum Det kongelige hus |  |  |  |  | 316 825 000
Regjeringen
20 |  |  | Statsministerens kontor: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 116 121 000 |  | 116 121 000
21 |  |  | Statsrådet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 197 674 000 |  | 197 674 000
24 |  |  | Regjeringsadvokaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 130 240 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 17 182 000 |  | 147 422 000
|  |  | Sum Regjeringen |  |  |  |  | 461 217 000
Stortinget og eksterne organer
41 |  |  | Stortinget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 220 405 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 175 247 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til partigruppene |  |  | 255 288 000 |  |
| 73 |  | Kontingenter, internasjonale delegasjoner |  |  | 18 788 000 |  |
| 74 |  | Reisetilskudd til skoler |  |  | 7 120 000 |  | 1 676 848 000
42 |  |  | Stortingets ombudsnemnd for Forsvaret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 10 478 000 |  |
| 75 |  | Internasjonale organisasjoner og nettverk |  |  | 250 000 |  | 10 728 000
43 |  |  | Stortingets ombud for kontroll med forvaltningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 118 311 000 |  | 118 311 000
44 |  |  | Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 49 986 000 |  | 49 986 000
45 |  |  | Norges institusjon for menneskerettigheter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 31 322 000 |  | 31 322 000
51 |  |  | Riksrevisjonen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 669 959 000 |  |
| 75 |  | Internasjonale organisasjoner og nettverk |  |  | 29 791 000 |  | 699 750 000
|  |  | Sum Stortinget og eksterne organer |  |  |  |  | 2 586 945 000
Høyesterett
61 |  |  | Høyesterett: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 410, post 1 og kap. 411, post 1 |  |  | 140 344 000 |  | 140 344 000
|  |  | Sum Høyesterett |  |  |  |  | 140 344 000
Utenriksdepartementet
Administrasjon av utenrikspolitikken
100 |  |  | Utenriksdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 4 857 100 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 11 979 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 111 979 000 |  |
| 70 |  | Erstatning av skader på utenlandske ambassader |  |  | 1 347 000 |  |
| 71 |  | Hjelp til norske borgere i utlandet |  |  | 156 000 |  |
| 90 |  | Lån til norske borgere i utlandet |  |  | 450 000 |  | 4 983 011 000
103 |  |  | Regjeringens representasjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 57 307 000 |  | 57 307 000
104 |  |  | Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 8 559 000 |  | 8 559 000
105 |  |  | Direktoratet for eksportkontroll og sanksjoner: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 60 000 000 |  | 60 000 000
|  |  | Sum Administrasjon av utenrikspolitikken |  |  |  |  | 5 108 877 000
Utenriksformål
115 |  |  | Næringsfremme, kultur og informasjon: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter - kulturfremme, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 10 606 000 |  |
| 22 |  | Spesielle driftsutgifter - næringsfremme, kan overføres, kan nyttes under post 71 |  |  | 14 658 000 |  |
| 70 |  | Kultur- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 38 571 000 |  |
| 71 |  | Næringsfremme, kan overføres, kan nyttes under post 22 |  |  | 15 382 000 |  | 79 217 000
116 |  |  | Internasjonale organisasjoner: |  |  |  |  |
| 70 |  | Pliktige bidrag |  |  | 1 596 300 000 |  | 1 596 300 000
117 |  |  | EØS-finansieringsordningene: |  |  |  |  |
| 77 |  | EØS-finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres |  |  | 295 000 000 |  |
| 78 |  | Den norske finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres |  |  | 334 000 000 |  | 629 000 000
118 |  |  | Utenrikspolitiske satsinger: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, 71, 72 og 73 |  |  | 103 526 000 |  |
| 70 |  | Nordområdene og Antarktis, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 54 630 000 |  |
| 71 |  | Globale sikkerhetsspørsmål, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 7 300 000 |  |
| 72 |  | Nedrustning, ikke-spredning og kjernefysisk sikkerhet mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 34 390 000 |  |
| 73 |  | Klima, miljøtiltak og hav mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 10 943 000 |  |
| 74 |  | Forskning, dialog og menneskerettigheter mv. |  |  | 24 372 000 |  |
| 76 |  | Russland, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 33 600 000 |  |
| 77 |  | Norges forskningsråd - utenriksområdet, kan overføres |  |  | 50 766 000 |  | 319 527 000
|  |  | Sum Utenriksformål |  |  |  |  | 2 624 044 000
Forvaltning av utviklingssamarbeidet
140 |  |  | Utenriksdepartementet: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 95 083 000 |  | 95 083 000
141 |  |  | Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad): |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 419 283 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 29 480 000 |  | 448 763 000
144 |  |  | Norsk senter for utvekslingssamarbeid (Norec): |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 71 411 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 13 000 000 |  |
| 70 |  | Utvekslingsordninger, kan overføres |  |  | 153 477 000 |  |
| 71 |  | Rekruttering til internasjonale organisasjoner, kan overføres |  |  | 75 000 000 |  | 312 888 000
|  |  | Sum Forvaltning av utviklingssamarbeidet |  |  |  |  | 856 734 000
Utviklingssamarbeidet
150 |  |  | Humanitær bistand: |  |  |  |  |
| 70 |  | Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres |  |  | 4 336 481 000 |  |
| 71 |  | Verdens matvareprogram (WFP) |  |  | 430 000 000 |  | 4 766 481 000
151 |  |  | Fred, sikkerhet og globalt samarbeid: |  |  |  |  |
| 70 |  | Fred og forsoning, kan overføres |  |  | 395 260 000 |  |
| 71 |  | Globale sikkerhetsspørsmål og nedrustning, kan overføres |  |  | 132 060 000 |  |
| 73 |  | FN og globale utfordringer, kan overføres |  |  | 238 138 000 |  |
| 74 |  | Pliktige bidrag til FN-organisasjoner mv. |  |  | 405 220 000 |  | 1 170 678 000
152 |  |  | Menneskerettigheter: |  |  |  |  |
| 70 |  | Menneskerettigheter, kan overføres |  |  | 671 617 000 |  |
| 71 |  | FNs høykommissær for menneskerettigheter (OHCHR) |  |  | 197 000 000 |  | 868 617 000
153 |  |  | Flyktninger, fordrevne og vertssamfunn: |  |  |  |  |
| 70 |  | Flyktninger og internt fordrevne, kan overføres |  |  | 1 000 000 000 |  |
| 71 |  | FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR) |  |  | 630 000 000 |  |
| 72 |  | Bærekraftige løsninger og vertssamfunn, kan overføres |  |  | 429 504 000 |  | 2 059 504 000
159 |  |  | Regionbevilgninger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Midtøsten, kan overføres |  |  | 669 311 000 |  |
| 71 |  | Europa og Sentral-Asia, kan overføres |  |  | 423 817 000 |  |
| 72 |  | Afghanistan, kan overføres |  |  | 351 241 000 |  |
| 73 |  | Ukraina og naboland, kan overføres |  |  | 7 440 500 000 |  |
| 75 |  | Afrika, kan overføres |  |  | 2 214 022 000 |  |
| 76 |  | Asia, kan overføres |  |  | 436 503 000 |  |
| 77 |  | Latin-Amerika og Karibia, kan overføres |  |  | 158 432 000 |  | 11 693 826 000
160 |  |  | Helse: |  |  |  |  |
| 70 |  | Helse, kan overføres |  |  | 3 617 881 000 |  |
| 71 |  | Verdens helseorganisasjon (WHO), kan overføres |  |  | 235 500 000 |  | 3 853 381 000
161 |  |  | Utdanning, forskning og offentlige institusjoner: |  |  |  |  |
| 70 |  | Utdanning, kan overføres |  |  | 846 798 000 |  |
| 71 |  | Forskning, kan overføres |  |  | 67 196 000 |  |
| 73 |  | Styresett og offentlige institusjoner, kan overføres |  |  | 529 723 000 |  |
| 74 |  | Norges forskningsråd - utviklingsområdet, kan overføres |  |  | 202 650 000 |  | 1 646 367 000
162 |  |  | Næringsutvikling, matsystemer og fornybar energi: |  |  |  |  |
| 70 |  | Bærekraftig jobbskaping, næringsutvikling og handel, kan overføres |  |  | 134 536 000 |  |
| 71 |  | Matsikkerhet, fisk og landbruk, kan overføres |  |  | 2 127 966 000 |  |
| 72 |  | Fornybar energi, kan overføres |  |  | 1 019 358 000 |  |
| 75 |  | Norfund - risikokapital |  |  | 438 288 000 |  |
| 76 |  | Norfund klimainvesteringsfond - risikokapital |  |  | 250 000 000 |  |
| 95 |  | Norfund - grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland |  |  | 1 239 864 000 |  |
| 96 |  | Norfund klimainvesteringsfond - kapitalinnskudd |  |  | 750 000 000 |  | 5 960 012 000
163 |  |  | Klima, miljø og hav: |  |  |  |  |
| 70 |  | Miljø og klima, kan overføres |  |  | 1 843 811 000 |  |
| 71 |  | Bærekraftige hav og tiltak mot marin forsøpling, kan overføres |  |  | 282 100 000 |  | 2 125 911 000
164 |  |  | Likestilling: |  |  |  |  |
| 70 |  | Likestilling, kan overføres |  |  | 233 319 000 |  |
| 71 |  | FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women) |  |  | 100 300 000 |  |
| 72 |  | FNs befolkningsfond (UNFPA) |  |  | 589 600 000 |  | 923 219 000
170 |  |  | Sivilt samfunn: |  |  |  |  |
| 70 |  | Sivilt samfunn, kan overføres |  |  | 2 470 665 000 |  | 2 470 665 000
171 |  |  | FNs utviklingsarbeid: |  |  |  |  |
| 70 |  | FNs utviklingsprogram (UNDP) |  |  | 454 400 000 |  |
| 71 |  | FNs barnefond (UNICEF) |  |  | 480 600 000 |  |
| 73 |  | FN og multilateralt samarbeid, kan overføres |  |  | 11 200 000 |  | 946 200 000
172 |  |  | Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette: |  |  |  |  |
| 70 |  | Verdensbanken, kan overføres |  |  | 1 415 109 000 |  |
| 71 |  | Regionale banker og fond, kan overføres |  |  | 1 103 100 000 |  |
| 72 |  | Strategisk samarbeid, kan overføres |  |  | 43 400 000 |  |
| 73 |  | Gjeldslette, kan overføres |  |  | 407 080 000 |  | 2 968 689 000
179 |  |  | Flyktningtiltak i Norge: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 4 100 949 000 |  | 4 100 949 000
|  |  | Sum Utviklingssamarbeidet |  |  |  |  | 45 554 499 000
|  |  | Sum Utenriksdepartementet |  |  |  |  | 54 144 154 000
Kunnskapsdepartementet
Administrasjon
200 |  |  | Kunnskapsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 414 030 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 13 133 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 3 655 000 |  | 430 818 000
201 |  |  | Analyse og kunnskapsgrunnlag: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 53 731 000 |  |
| 70 |  | Norges forskningsråd - forskning om utdanning og forskning, kan overføres |  |  | 265 064 000 |  | 318 795 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 749 613 000
Grunnopplæringen
220 |  |  | Utdanningsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 418 999 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 272 431 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til læremidler mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 90 027 000 |  | 781 457 000
221 |  |  | Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 17 492 000 |  | 17 492 000
222 |  |  | Statlige skoler og fjernundervisningstjenester: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 156 701 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 1 986 000 |  | 158 687 000
223 |  |  | Diamanten skole: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 29 416 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 397 000 |  | 29 813 000
224 |  |  | Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre: |  |  |  |  |
| 70 |  | Freds- og menneskerettighetssentre |  |  | 173 927 000 |  |
| 71 |  | Det europeiske Wergelandsenteret |  |  | 20 757 000 |  | 194 684 000
225 |  |  | Tiltak i grunnopplæringen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 29 615 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 141 128 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til landslinjer |  |  | 285 337 000 |  |
| 61 |  | Rentekompensasjon for investeringer i læringsarenaer og større utstyr som bidrar til mer praktisk og variert opplæring |  |  | 80 000 000 |  |
| 63 |  | Tilskudd til samisk i grunnopplæringen |  |  | 114 179 000 |  |
| 64 |  | Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge |  |  | 375 924 000 |  |
| 65 |  | Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg |  |  | 314 000 000 |  |
| 66 |  | Tilskudd til skoleturer i forbindelse med handlingsplan mot antisemittisme |  |  | 17 595 000 |  |
| 67 |  | Tilskudd til opplæring i kvensk eller finsk |  |  | 9 665 000 |  |
| 68 |  | Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen |  |  | 362 249 000 |  |
| 69 |  | Tiltak for fullføring og kvalifisering i videregående opplæring |  |  | 904 017 000 |  |
| 74 |  | Prosjekttilskudd |  |  | 12 946 000 |  |
| 75 |  | Grunntilskudd |  |  | 112 451 000 |  | 2 759 106 000
226 |  |  | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 1 143 444 000 |  |
| 22 |  | Videreutdanning for lærere og skoleledere |  |  | 1 604 202 000 |  |
| 61 |  | Tilskuddsordning til veiledning for nyutdannede nytilsatte lærere |  |  | 145 390 000 |  |
| 62 |  | Tilskudd til skolebibliotek og lesestimulering, kan nyttes under post 21 |  |  | 50 000 000 |  |
| 63 |  | Tilskudd til utstyr og læringsarenaer på 5.-10. trinn |  |  | 160 000 000 |  |
| 65 |  | Tilskudd til skolemiljøteam og beredskapsteam |  |  | 115 000 000 |  |
| 71 |  | Norges forskningsråd - Tilskudd til vitensentre |  |  | 119 977 000 |  | 3 338 013 000
227 |  |  | Tilskudd til særskilte skoler: |  |  |  |  |
| 63 |  | Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner |  |  | 46 307 000 |  |
| 78 |  | Tilskudd |  |  | 212 594 000 |  | 258 901 000
228 |  |  | Tilskudd til private skoler mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Private grunnskoler, overslagsbevilgning |  |  | 4 234 236 000 |  |
| 71 |  | Private videregående skoler, overslagsbevilgning |  |  | 2 376 143 000 |  |
| 72 |  | Diverse skoler som gir yrkesrettet opplæring, overslagsbevilgning |  |  | 171 187 000 |  |
| 73 |  | Private grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning |  |  | 166 069 000 |  |
| 74 |  | Private videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning |  |  | 28 938 000 |  |
| 75 |  | Private skoler med særskilt tilrettelagt opplæring for elever med dokumenterte behov, overslagsbevilgning |  |  | 576 595 000 |  |
| 76 |  | Andre private skoler, overslagsbevilgning |  |  | 76 308 000 |  |
| 77 |  | Den tysk-norske skolen i Oslo, overslagsbevilgning |  |  | 36 193 000 |  |
| 78 |  | Kompletterende undervisning |  |  | 27 525 000 |  |
| 79 |  | Toppidrett |  |  | 86 017 000 |  |
| 81 |  | Elevutveksling til utlandet |  |  | 2 434 000 |  |
| 82 |  | Kapital- og husleietilskudd til private skoler |  |  | 80 375 000 |  |
| 83 |  | Særtilskudd til Møbelsnekkerskolen, Plus-skolen og Hjerleid Handverksskole |  |  | 5 190 000 |  |
| 84 |  | Redusert foreldrebetaling i skolefritidsordningen ved private skoler |  |  | 143 231 000 |  |
| 85 |  | Særtilskudd til private kombinerte grunnskoler |  |  | 90 000 000 |  | 8 100 441 000
229 |  |  | 22. juli-senteret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 34 028 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1 |  |  | 24 400 000 |  | 58 428 000
230 |  |  | Statlig spesialpedagogisk tjeneste: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 606 613 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 28 234 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 11 428 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til kompetansetjenester på hørselsfeltet |  |  | 39 000 000 |  | 685 275 000
|  |  | Sum Grunnopplæringen |  |  |  |  | 16 382 297 000
Barnehager
231 |  |  | Barnehager: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 761 967 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til økt pedagogtetthet og økt grunnbemanning i barnehager i levekårsutsatte områder |  |  | 208 900 000 |  |
| 63 |  | Tilskudd til tiltak for å styrke språkutviklingen blant minoritetsspråklige barn i barnehage |  |  | 226 258 000 |  |
| 66 |  | Tilskudd til økt barnehagedeltakelse for minoritetsspråklige barn |  |  | 24 375 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til svømming i barnehagene |  |  | 77 735 000 |  | 1 299 235 000
|  |  | Sum Barnehager |  |  |  |  | 1 299 235 000
Høyere yrkesfaglig utdanning
240 |  |  | Fagskoler: |  |  |  |  |
| 60 |  | Driftstilskudd til fagskoler |  |  | 1 570 090 000 |  |
| 61 |  | Utviklingsmidler for høyere yrkesfaglig utdanning, kan overføres |  |  | 77 773 000 |  | 1 647 863 000
241 |  |  | Tiltak for høyere yrkesfaglig utdanning: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 23 564 000 |  | 23 564 000
242 |  |  | Norges grønne fagskole - Vea: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 34 756 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 1 542 000 |  | 36 298 000
|  |  | Sum Høyere yrkesfaglig utdanning |  |  |  |  | 1 707 725 000
Kompetansepolitikk og livslang læring
253 |  |  | Folkehøyskoler: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til folkehøyskoler |  |  | 1 151 691 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til Folkehøgskolerådet |  |  | 6 285 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Nordiska folkhögskolan |  |  | 825 000 |  | 1 158 801 000
254 |  |  | Studieforbund mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til studieforbund |  |  | 73 312 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner |  |  | 2 484 000 |  | 75 796 000
256 |  |  | Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 501 230 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 24 424 000 |  | 525 654 000
257 |  |  | Kompetanseprogrammet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan overføres |  |  | 217 910 000 |  | 217 910 000
258 |  |  | Tiltak for livslang læring: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 74 329 000 |  | 74 329 000
|  |  | Sum Kompetansepolitikk og livslang læring |  |  |  |  | 2 052 490 000
Høyere utdanning og forskning
260 |  |  | Universiteter og høyskoler: |  |  |  |  |
| 50 |  | Statlige universiteter og høyskoler, kan nyttes under post 70 |  |  | 44 133 668 000 |  |
| 70 |  | Private høyskoler, kan nyttes under post 50 |  |  | 2 311 831 000 |  | 46 445 499 000
270 |  |  | Studentvelferd: |  |  |  |  |
| 74 |  | Tilskudd til velferdsarbeid mv. |  |  | 90 867 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til bygging av studentboliger |  |  | 559 970 000 |  | 650 837 000
271 |  |  | Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 135 052 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 4 478 000 |  | 139 530 000
272 |  |  | Tiltak for internasjonalisering og høyere utdanning: |  |  |  |  |
| 71 |  | Tilskudd til tiltak for internasjonalisering, kan overføres |  |  | 172 829 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til tiltak for høyere utdanning, kan overføres |  |  | 156 808 000 |  | 329 637 000
273 |  |  | Kunnskapssektorens tjenesteleverandør - Sikt: |  |  |  |  |
| 50 |  | Virksomhetskostnader |  |  | 442 769 000 |  | 442 769 000
274 |  |  | Universitetssenteret på Svalbard: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til Universitetssenteret på Svalbard |  |  | 184 099 000 |  | 184 099 000
275 |  |  | Tiltak for høyere utdanning og forskning: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 49 565 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 79 493 000 |  | 129 058 000
284 |  |  | De nasjonale forskningsetiske komiteene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 21 739 000 |  | 21 739 000
285 |  |  | Norges forskningsråd: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 804 120 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 47 214 000 |  |
| 71 |  | Strategiske forskningsprioriteringer, kan overføres |  |  | 2 950 898 000 |  |
| 72 |  | Langsiktig, grunnleggende forskning, kan overføres |  |  | 1 663 129 000 |  |
| 73 |  | Grunnbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter |  |  | 253 626 000 |  |
| 75 |  | Avsetning til usikker framdrift |  |  | 500 000 000 |  | 6 218 987 000
288 |  |  | Internasjonale samarbeidstiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 14 121 000 |  |
| 72 |  | Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner |  |  | 426 307 000 |  |
| 73 |  | EUs rammeprogram for forskning og innovasjon |  |  | 3 450 703 000 |  |
| 74 |  | EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett |  |  | 1 211 287 000 |  |
| 75 |  | UNESCO-kontingent |  |  | 24 365 000 |  |
| 76 |  | UNESCO-formål |  |  | 700 000 |  | 5 127 483 000
289 |  |  | Vitenskapelige priser: |  |  |  |  |
| 51 |  | Holbergprisen |  |  | 19 341 000 |  |
| 71 |  | Abelprisen |  |  | 18 781 000 |  |
| 72 |  | Kavliprisen |  |  | 12 845 000 |  | 50 967 000
|  |  | Sum Høyere utdanning og forskning |  |  |  |  | 59 740 605 000
|  |  | Sum Kunnskapsdepartementet |  |  |  |  | 81 931 965 000
Kultur- og likestillingsdepartementet
Administrasjon
300 |  |  | Kultur- og likestillingsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 203 584 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 1 200 000 |  |
| 78 |  | Tilskudd til priser og konkurranser m.m. |  |  | 9 925 000 |  |
| 79 |  | Til disposisjon |  |  | 14 500 000 |  | 229 209 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 229 209 000
Frivillighetsformål
315 |  |  | Frivillighetsformål: |  |  |  |  |
| 21 |  | Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 13 200 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til frivilligsentraler |  |  | 271 250 000 |  |
| 70 |  | Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner |  |  | 2 650 000 000 |  |
| 71 |  | Strømstøtteordning for frivillige organisasjoner |  |  | 58 226 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til studieforbund m.m. |  |  | 197 750 000 |  |
| 75 |  | Aktivitetsstøtta |  |  | 23 502 000 |  |
| 78 |  | Frivillighetstiltak |  |  | 45 580 000 |  |
| 82 |  | Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg |  |  | 389 800 000 |  |
| 86 |  | Idrettstiltak |  |  | 71 770 000 |  | 3 721 078 000
|  |  | Sum Frivillighetsformål |  |  |  |  | 3 721 078 000
Kulturformål
320 |  |  | Kulturdirektoratet og Kulturrådet m.m.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 216 653 000 |  |
| 51 |  | Fond for lyd og bilde |  |  | 54 200 000 |  |
| 55 |  | Norsk kulturfond |  |  | 1 009 800 000 |  |
| 71 |  | Statsstipend |  |  | 7 250 000 |  |
| 72 |  | Kunstnerstipend m.m., kan overføres |  |  | 312 600 000 |  |
| 73 |  | Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning |  |  | 187 390 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til organisasjoner og kompetansesentre m.m. |  |  | 414 505 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til litteraturhus, kunstscener og kompanier m.m. |  |  | 338 270 000 |  | 2 540 668 000
322 |  |  | Bygg og offentlige rom: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 26 811 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 45 260 000 |  |
| 50 |  | Kunst i offentlige rom |  |  | 12 975 000 |  |
| 70 |  | Nasjonale kulturbygg, kan overføres |  |  | 481 300 000 |  | 566 346 000
323 |  |  | Musikk og scenekunst: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 108 680 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 72 000 000 |  |
| 22 |  | Forsvarets musikk |  |  | 58 300 000 |  |
| 60 |  | Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge |  |  | 26 390 000 |  |
| 70 |  | Musikk- og scenekunstinstitusjoner |  |  | 3 045 020 000 |  | 3 310 390 000
325 |  |  | Allmenne kulturformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 74 073 000 |  |
| 21 |  | Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 27 000 000 |  |
| 60 |  | Regionale kulturfond |  |  | 75 000 000 |  |
| 70 |  | Norges forskningsråd, kan overføres |  |  | 21 100 000 |  |
| 72 |  | Kultursamarbeid i nordområdene |  |  | 13 995 000 |  |
| 75 |  | EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres |  |  | 115 000 000 |  |
| 78 |  | Barne- og ungdomstiltak |  |  | 14 750 000 |  |
| 82 |  | Nobels Fredssenter |  |  | 38 900 000 |  |
| 86 |  | Talentutvikling |  |  | 57 000 000 |  | 436 818 000
326 |  |  | Språk- og bibliotekformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 902 687 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 18 900 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 48 000 000 |  |
| 73 |  | Språktiltak |  |  | 39 930 000 |  |
| 74 |  | Det Norske Samlaget |  |  | 24 350 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til ordboksarbeid |  |  | 15 200 000 |  |
| 80 |  | Bibliotek- og litteraturtiltak |  |  | 110 165 000 |  | 1 159 232 000
327 |  |  | Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 84 737 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 4 858 000 |  |
| 70 |  | Utenlandske krigsgraver i Norge |  |  | 4 480 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til regionale pilegrimssentre |  |  | 9 500 000 |  | 103 575 000
328 |  |  | Museer m.m.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Det nasjonale museumsnettverket |  |  | 2 615 711 000 |  |
| 78 |  | Andre museums- og kulturverntiltak |  |  | 85 160 000 |  | 2 700 871 000
329 |  |  | Arkivformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 482 278 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 5 855 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 16 900 000 |  |
| 78 |  | Arkivtiltak |  |  | 10 590 000 |  | 515 623 000
|  |  | Sum Kulturformål |  |  |  |  | 11 333 523 000
Medieformål m.m.
334 |  |  | Film- og dataspillformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 139 717 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 7 702 000 |  |
| 50 |  | Filmfondet |  |  | 682 000 000 |  |
| 72 |  | Insentivordningen for film- og serieproduksjoner, kan overføres |  |  | 43 500 000 |  |
| 73 |  | Regionale filmvirksomheter, kan overføres |  |  | 150 400 000 |  |
| 75 |  | Internasjonale film- og medieavtaler, kan overføres |  |  | 22 130 000 |  |
| 78 |  | Film- og dataspilltiltak |  |  | 39 010 000 |  | 1 084 459 000
335 |  |  | Medieformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 68 858 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 4 774 000 |  |
| 70 |  | Kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting |  |  | 150 000 000 |  |
| 71 |  | Mediestøtte |  |  | 508 650 000 |  |
| 73 |  | Medietiltak |  |  | 17 660 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres |  |  | 23 850 000 |  |
| 79 |  | Norsk rikskringkasting AS - NRK |  |  | 7 490 680 000 |  | 8 264 472 000
337 |  |  | Kompensasjons- og vederlagsordninger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Kompensasjon for kopiering til privat bruk |  |  | 60 300 000 |  |
| 71 |  | Vederlagsordninger mv., kan overføres |  |  | 316 040 000 |  | 376 340 000
339 |  |  | Pengespill, lotterier og stiftelser: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 108 905 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 14 545 000 |  | 123 450 000
|  |  | Sum Medieformål m.m. |  |  |  |  | 9 848 721 000
Likestilling
350 |  |  | Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 32 287 000 |  | 32 287 000
351 |  |  | Likestilling: |  |  |  |  |
| 21 |  | Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 44 790 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til likestilling |  |  | 63 880 000 |  |
| 72 |  | Kjønns- og seksualitetsmangfold |  |  | 42 570 000 |  |
| 73 |  | Likestillingssentrene |  |  | 28 450 000 |  | 179 690 000
352 |  |  | Nedsatt funksjonsevne: |  |  |  |  |
| 21 |  | Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71 |  |  | 26 000 000 |  |
| 70 |  | Funksjonshemmedes organisasjoner |  |  | 280 100 000 |  |
| 71 |  | Universell utforming og økt tilgjengelighet |  |  | 23 850 000 |  |
| 72 |  | Funksjonshemmedes levekår og livskvalitet |  |  | 33 000 000 |  | 362 950 000
353 |  |  | Likestillings- og diskrimineringsombudet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Basisbevilgning |  |  | 55 400 000 |  | 55 400 000
|  |  | Sum Likestilling |  |  |  |  | 630 327 000
|  |  | Sum Kultur- og likestillingsdepartementet |  |  |  |  | 25 762 858 000
Justis- og beredskapsdepartementet
Administrasjon
400 |  |  | Justis- og beredskapsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 472 783 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 14 000 000 |  |
| 23 |  | Spesielle driftsutgifter, forskning, evaluering og kunnskapsinnhenting, kan overføres |  |  | 22 999 000 |  |
| 70 |  | Overføringer til private |  |  | 10 292 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner |  |  | 22 508 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til Norges forskningsråd, kan overføres |  |  | 81 717 000 |  | 624 299 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 624 299 000
Rettsvesen
410 |  |  | Domstolene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 1 og kap. 411, post 1 |  |  | 3 311 586 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 109 438 000 |  |
| 22 |  | Vernesaker/sideutgifter, jordskiftedomstoler, kan overføres |  |  | 2 502 000 |  | 3 423 526 000
411 |  |  | Domstoladministrasjonen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 1 og kap. 410, post 1 |  |  | 91 842 000 |  | 91 842 000
414 |  |  | Forliksråd og andre domsutgifter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 372 032 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 47 321 000 |  | 419 353 000
|  |  | Sum Rettsvesen |  |  |  |  | 3 934 721 000
Straffegjennomføring og konfliktråd
430 |  |  | Kriminalomsorgen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 431, post 1 |  |  | 5 862 464 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under kap. 430, post 1 |  |  | 125 215 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 111 952 000 |  |
| 60 |  | Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres |  |  | 166 000 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 34 768 000 |  | 6 300 399 000
431 |  |  | Kriminalomsorgsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 430, post 1 |  |  | 176 520 000 |  | 176 520 000
432 |  |  | Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 252 138 000 |  | 252 138 000
433 |  |  | Konfliktrådet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 178 417 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til kommuner |  |  | 20 145 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 22 562 000 |  | 221 124 000
|  |  | Sum Straffegjennomføring og konfliktråd |  |  |  |  | 6 950 181 000
Politi og påtalemyndighet
440 |  |  | Politiet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441, post 1 og kap. 443, post 1 |  |  | 24 024 498 000 |  |
| 22 |  | Søk etter antatt omkomne, kan overføres |  |  | 7 584 000 |  |
| 23 |  | Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål |  |  | 29 119 000 |  |
| 25 |  | Variable utgifter ved ankomst, mottak og retur i politiets utlendingsforvaltning |  |  | 191 963 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 34 085 000 |  |
| 46 |  | Investeringer i Schengen IT-systemer, kan overføres |  |  | 350 002 000 |  |
| 48 |  | Tildeling fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger, kan overføres |  |  | 147 310 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 54 861 000 |  |
| 73 |  | Internasjonale forpliktelser, mv., kan overføres |  |  | 703 644 000 |  | 25 543 066 000
441 |  |  | Politidirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440, post 1 |  |  | 383 084 000 |  | 383 084 000
442 |  |  | Politihøgskolen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 713 726 000 |  | 713 726 000
443 |  |  | Påtalemyndigheten i politiet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440, post 1 |  |  | 1 642 655 000 |  | 1 642 655 000
444 |  |  | Politiets sikkerhetstjeneste (PST): |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 759 186 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 53 526 000 |  | 1 812 712 000
445 |  |  | Den høyere påtalemyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 393 959 000 |  | 393 959 000
446 |  |  | Den militære påtalemyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 235 000 |  | 235 000
448 |  |  | Grensekommissæren: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 6 571 000 |  | 6 571 000
|  |  | Sum Politi og påtalemyndighet |  |  |  |  | 30 496 008 000
Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap
451 |  |  | Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 565 567 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 27 469 000 |  |
| 22 |  | Spesielle driftsutgifter - Nødnett, kan overføres |  |  | 622 744 000 |  |
| 23 |  | Variable utgifter EUs ordning for sivil beredskap |  |  | 51 900 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 141 619 000 |  |
| 70 |  | Overføringer til private |  |  | 8 037 000 |  | 2 417 336 000
452 |  |  | Sentral krisehåndtering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 30 140 000 |  | 30 140 000
453 |  |  | Sivil klareringsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 68 569 000 |  | 68 569 000
454 |  |  | Redningshelikoptertjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 216 626 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 964 234 000 |  | 2 180 860 000
455 |  |  | Redningstjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 191 704 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 32 962 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 10 874 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten |  |  | 86 435 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester |  |  | 141 119 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til Redningsselskapet |  |  | 145 422 000 |  | 608 516 000
457 |  |  | Nasjonal sikkerhetsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 529 787 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 13 210 000 |  | 542 997 000
|  |  | Sum Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap |  |  |  |  | 5 848 418 000
Andre virksomheter
460 |  |  | Spesialenheten for politisaker: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 72 738 000 |  | 72 738 000
461 |  |  | Advokattilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 |  |  | 51 500 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1 |  |  | 14 000 000 |  | 65 500 000
466 |  |  | Særskilte straffesaksutgifter m.m.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 651 497 000 |  | 1 651 497 000
467 |  |  | Norsk Lovtidend: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 10 886 000 |  | 10 886 000
468 |  |  | Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 30 743 000 |  | 30 743 000
|  |  | Sum Andre virksomheter |  |  |  |  | 1 831 364 000
Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m.
470 |  |  | Fri rettshjelp: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 893 543 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak |  |  | 69 852 000 |  | 963 395 000
471 |  |  | Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning: |  |  |  |  |
| 71 |  | Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning |  |  | 136 572 000 |  |
| 72 |  | Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning |  |  | 103 800 000 |  |
| 73 |  | Stortingets rettferdsvederlagsordning |  |  | 36 330 000 |  | 276 702 000
473 |  |  | Statens sivilrettsforvaltning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 164 424 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 113 567 000 |  |
| 70 |  | Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning |  |  | 616 000 000 |  | 893 991 000
475 |  |  | Bobehandling: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 145 483 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 9 263 000 |  | 154 746 000
|  |  | Sum Statens sivilrettsforvaltning, rettshjelp, erstatningsordninger m.m. |  |  |  |  | 2 288 834 000
Svalbardbudsjettet m.m.
480 |  |  | Svalbardbudsjettet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilskudd |  |  | 477 000 000 |  | 477 000 000
481 |  |  | Samfunnet Jan Mayen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 62 678 000 |  | 62 678 000
|  |  | Sum Svalbardbudsjettet m.m. |  |  |  |  | 539 678 000
Beskyttelse og innvandring
490 |  |  | Utlendingsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 418 495 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, asylmottak |  |  | 2 822 108 000 |  |
| 22 |  | Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse |  |  | 32 741 000 |  |
| 23 |  | Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres |  |  | 7 348 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 92 500 000 |  |
| 46 |  | Investeringer i Schengen IT-systemer, kan overføres |  |  | 3 576 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til vertskommuner for asylmottak |  |  | 410 764 000 |  |
| 70 |  | Stønader til beboere i asylmottak |  |  | 616 288 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i asylmottak, og veiledning for au pairer |  |  | 6 381 000 |  |
| 72 |  | Assistert retur og reintegrering i hjemlandet, kan overføres |  |  | 42 500 000 |  |
| 73 |  | Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak |  |  | 10 576 000 |  |
| 74 |  | Internasjonale forpliktelser, kontingenter mv., kan overføres |  |  | 93 264 000 |  |
| 75 |  | Reiseutgifter for flyktninger fra utlandet, kan overføres |  |  | 6 361 000 |  |
| 76 |  | Internasjonalt migrasjonsarbeid, kan overføres |  |  | 27 254 000 |  | 5 590 156 000
491 |  |  | Utlendingsnemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 |  |  | 287 043 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling mv., kan nyttes under post 1 |  |  | 7 663 000 |  | 294 706 000
|  |  | Sum Beskyttelse og innvandring |  |  |  |  | 5 884 862 000
|  |  | Sum Justis- og beredskapsdepartementet |  |  |  |  | 58 398 365 000
Kommunal- og distriktsdepartementet
Administrasjon
500 |  |  | Kommunal- og distriktsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 305 434 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 58 545 000 |  |
| 50 |  | Forskningssenter |  |  | 10 400 000 |  |
| 70 |  | Diverse formål, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 2 293 000 |  |
| 72 |  | Norges forskningsråd, kan overføres |  |  | 82 900 000 |  | 459 572 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 459 572 000
Distrikts- og regionalpolitikk
553 |  |  | Regional- og distriktsutvikling: |  |  |  |  |
| 60 |  | Kompetanse og arbeidskraft i distriktene |  |  | 112 940 000 |  |
| 61 |  | Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling |  |  | 816 197 000 |  |
| 63 |  | Interreg, Arktis 2030 og det norske Barentssekretariatet |  |  | 147 903 000 |  |
| 64 |  | Pilot nærtjenestesentre, kan overføres |  |  | 5 126 000 |  |
| 65 |  | Omstilling og utvikling i områder med særlige distriktsutfordringer |  |  | 126 266 000 |  |
| 66 |  | Bygdevekstavtaler, kan overføres |  |  | 73 963 000 |  |
| 67 |  | Utviklingstiltak i Andøy kommune |  |  | 30 000 000 |  |
| 69 |  | Mobilisering til forskningsbasert innovasjon |  |  | 66 332 000 |  |
| 71 |  | Investeringstilskudd for store grønne investeringer |  |  | 100 000 000 |  |
| 76 |  | Nordisk og europeisk samarbeid, kan overføres |  |  | 18 659 000 |  | 1 497 386 000
554 |  |  | Kompetansesenter for distriktsutvikling: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 38 045 000 |  |
| 73 |  | Merkur, kan overføres |  |  | 79 573 000 |  | 117 618 000
|  |  | Sum Distrikts- og regionalpolitikk |  |  |  |  | 1 615 004 000
Samiske formål
560 |  |  | Samiske formål: |  |  |  |  |
| 50 |  | Samisk språk, kultur og samfunnsliv |  |  | 697 514 000 |  |
| 51 |  | Divvun |  |  | 13 410 000 |  |
| 55 |  | Samisk høgskole |  |  | 8 979 000 |  | 719 903 000
563 |  |  | Internasjonalt reindriftssenter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 6 802 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 3 260 000 |  | 10 062 000
|  |  | Sum Samiske formål |  |  |  |  | 729 965 000
Nasjonale minoriteter
567 |  |  | Nasjonale minoriteter: |  |  |  |  |
| 60 |  | Romer, kan overføres |  |  | 7 208 000 |  |
| 70 |  | Nasjonale minoriteter, kan overføres |  |  | 12 001 000 |  |
| 72 |  | Jødiske samfunn i Norge |  |  | 16 369 000 |  |
| 73 |  | Kvensk språk og kvensk/norskfinsk kultur, kan overføres |  |  | 18 351 000 |  |
| 74 |  | Kultur- og ressurssenter for norske romer |  |  | 20 460 000 |  |
| 75 |  | Romanifolket/taterne, kan overføres |  |  | 6 046 000 |  | 80 435 000
|  |  | Sum Nasjonale minoriteter |  |  |  |  | 80 435 000
Kommunesektoren mv.
571 |  |  | Rammetilskudd til kommuner: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 23 165 000 |  |
| 60 |  | Innbyggertilskudd |  |  | 181 234 164 000 |  |
| 61 |  | Distriktstilskudd Sør-Norge |  |  | 833 224 000 |  |
| 62 |  | Distriktstilskudd Nord-Norge |  |  | 2 576 545 000 |  |
| 64 |  | Skjønnstilskudd |  |  | 1 000 000 000 |  |
| 66 |  | Veksttilskudd |  |  | 137 115 000 |  |
| 67 |  | Storbytilskudd |  |  | 660 221 000 |  | 186 464 434 000
572 |  |  | Rammetilskudd til fylkeskommuner: |  |  |  |  |
| 60 |  | Innbyggertilskudd |  |  | 51 085 676 000 |  |
| 62 |  | Nord-Norge-tilskudd |  |  | 812 094 000 |  | 51 897 770 000
575 |  |  | Ressurskrevende tjenester: |  |  |  |  |
| 60 |  | Toppfinansieringsordning, overslagsbevilgning |  |  | 14 523 930 000 |  |
| 61 |  | Tilleggskompensasjon |  |  | 92 211 000 |  | 14 616 141 000
577 |  |  | Tilskudd til de politiske partier: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 8 106 000 |  |
| 70 |  | Sentrale organisasjoner |  |  | 389 852 000 |  |
| 71 |  | Kommunale organisasjoner |  |  | 40 691 000 |  |
| 73 |  | Fylkesorganisasjoner |  |  | 88 923 000 |  |
| 75 |  | Fylkesungdomsorganisasjoner |  |  | 32 215 000 |  |
| 76 |  | Sentrale ungdomsorganisasjoner |  |  | 15 818 000 |  | 575 605 000
578 |  |  | Valgdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 120 742 000 |  |
| 70 |  | Informasjonstiltak |  |  | 6 118 000 |  | 126 860 000
579 |  |  | Valgutgifter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 8 600 000 |  | 8 600 000
|  |  | Sum Kommunesektoren mv. |  |  |  |  | 253 689 410 000
Bolig, bomiljø og bygg
581 |  |  | Bolig- og bomiljøtiltak: |  |  |  |  |
| 70 |  | Bostøtte, overslagsbevilgning |  |  | 3 982 415 000 |  |
| 72 |  | Etablering og tilpasning i distriktskommuner, kan overføres |  |  | 17 000 000 |  |
| 76 |  | Utleieboliger, kan overføres |  |  | 58 137 000 |  |
| 78 |  | Boligtiltak, kan overføres |  |  | 37 944 000 |  | 4 095 496 000
585 |  |  | Husleietvistutvalget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 43 080 000 |  | 43 080 000
587 |  |  | Direktoratet for byggkvalitet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 143 434 000 |  |
| 22 |  | Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling, kan overføres |  |  | 41 370 000 |  | 184 804 000
|  |  | Sum Bolig, bomiljø og bygg |  |  |  |  | 4 323 380 000
Planlegging, byutvikling og geodata
590 |  |  | Planlegging og byutvikling: |  |  |  |  |
| 65 |  | Områdesatsing i byer, kan overføres |  |  | 145 950 000 |  |
| 71 |  | DOGA |  |  | 44 813 000 |  |
| 72 |  | Bolig- og områdeutvikling i byer, kan overføres |  |  | 20 469 000 |  |
| 81 |  | Kompetansetiltak innen planlegging og geodata, kan overføres |  |  | 9 879 000 |  | 221 111 000
595 |  |  | Statens kartverk: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 og 45 |  |  | 1 051 683 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1 og 45 |  |  | 396 218 000 |  |
| 30 |  | Geodesiobservatoriet, kan overføres |  |  | 33 300 000 |  | 1 481 201 000
|  |  | Sum Planlegging, byutvikling og geodata |  |  |  |  | 1 702 312 000
|  |  | Sum Kommunal- og distriktsdepartementet |  |  |  |  | 262 600 078 000
Arbeids- og inkluderingsdepartementet
Administrasjon
600 |  |  | Arbeids- og inkluderingsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 300 898 000 |  | 300 898 000
601 |  |  | Utredningsvirksomhet, forskning mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 96 045 000 |  |
| 22 |  | Kunnskapsutvikling i IA-avtalen mv., kan overføres |  |  | 29 165 000 |  |
| 23 |  | Tiltak for redusert deltid og økt heltidsandel |  |  | 15 660 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 65 125 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til bransjeprogrammer under IA-avtalen mv., kan overføres |  |  | 71 850 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Kunnskapssenter for lengre arbeidsliv |  |  | 19 545 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til trygderettslig/EØS-rettslig forskning og kompetanseutvikling |  |  | 5 839 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til Norges forskningsråd, kan overføres |  |  | 172 300 000 |  | 475 529 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 776 427 000
Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken
604 |  |  | Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 45 |  |  | 148 685 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 296 215 000 |  | 444 900 000
605 |  |  | Arbeids- og velferdsetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 15 061 160 000 |  |
| 22 |  | Forsknings- og utredningsaktiviteter, kan overføres |  |  | 71 710 000 |  | 15 132 870 000
606 |  |  | Trygderetten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 120 760 000 |  | 120 760 000
|  |  | Sum Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken |  |  |  |  | 15 698 530 000
Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse
611 |  |  | Pensjoner av statskassen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 18 800 000 |  | 18 800 000
612 |  |  | Tilskudd til Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 12 834 700 000 |  |
| 22 |  | Sluttoppgjør, overslagsbevilgning |  |  | 182 000 000 |  | 13 016 700 000
613 |  |  | Arbeidsgiveravgift til folketrygden: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 1 000 000 |  | 1 000 000
|  |  | Sum Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse |  |  |  |  | 13 036 500 000
Tiltak for bedrede levekår mv.
621 |  |  | Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 107 440 000 |  |
| 63 |  | Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres |  |  | 184 605 000 |  |
| 70 |  | Frivillig arbeid, kan overføres |  |  | 112 345 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv. |  |  | 16 490 000 |  | 420 880 000
|  |  | Sum Tiltak for bedrede levekår mv. |  |  |  |  | 420 880 000
Arbeidsmarked
634 |  |  | Arbeidsmarkedstiltak: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 703 815 000 |  |
| 21 |  | Forsøk med tilrettelagt videregående opplæring, kan overføres |  |  | 51 900 000 |  |
| 76 |  | Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres |  |  | 8 384 615 000 |  |
| 77 |  | Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres |  |  | 2 222 085 000 |  |
| 78 |  | Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser |  |  | 114 170 000 |  |
| 79 |  | Funksjonsassistanse i arbeidslivet, kan overføres |  |  | 142 005 000 |  | 11 618 590 000
635 |  |  | Ventelønn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 100 000 |  | 100 000
|  |  | Sum Arbeidsmarked |  |  |  |  | 11 618 690 000
Arbeidsmiljø og sikkerhet
640 |  |  | Arbeidstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 901 670 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud |  |  | 19 110 000 |  | 920 780 000
643 |  |  | Statens arbeidsmiljøinstitutt: |  |  |  |  |
| 50 |  | Statstilskudd |  |  | 180 040 000 |  | 180 040 000
646 |  |  | Pionerdykkere i Nordsjøen: |  |  |  |  |
| 72 |  | Tilskudd, kan overføres |  |  | 1 250 000 |  | 1 250 000
648 |  |  | Arbeidsretten, Riksmekleren mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 27 400 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1 |  |  | 590 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til faglig utvikling |  |  | 2 210 000 |  | 30 200 000
|  |  | Sum Arbeidsmiljø og sikkerhet |  |  |  |  | 1 132 270 000
Kontantytelser
660 |  |  | Krigspensjon: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, militære, overslagsbevilgning |  |  | 19 000 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning |  |  | 65 000 000 |  | 84 000 000
664 |  |  | Pensjonsordningen for arbeidstakere til sjøs: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 18 400 000 |  | 18 400 000
665 |  |  | Pensjonstrygden for fiskere: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 4 400 000 |  | 4 400 000
666 |  |  | Avtalefestet pensjon (AFP): |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 4 340 000 000 |  | 4 340 000 000
667 |  |  | Supplerende stønad: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til personer over 67 år med kort botid, overslagsbevilgning |  |  | 420 000 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til uføre flyktninger med kort botid, overslagsbevilgning |  |  | 260 000 000 |  | 680 000 000
|  |  | Sum Kontantytelser |  |  |  |  | 5 126 800 000
Integrering og mangfold
670 |  |  | Integrerings- og mangfoldsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 392 400 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 30 000 000 |  | 422 400 000
671 |  |  | Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: |  |  |  |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 51 140 000 |  |
| 60 |  | Integreringstilskudd, kan overføres |  |  | 22 865 771 000 |  |
| 61 |  | Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning |  |  | 2 166 297 000 |  |
| 62 |  | Kommunale integreringstiltak |  |  | 337 587 000 |  |
| 70 |  | Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging |  |  | 2 746 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner |  |  | 230 524 000 |  |
| 72 |  | Kvalifiseringsordninger for tolker |  |  | 22 330 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd |  |  | 20 650 000 |  | 25 697 045 000
672 |  |  | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 88 920 000 |  |
| 22 |  | Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere |  |  | 55 105 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 16 165 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere |  |  | 2 023 430 000 |  |
| 61 |  | Kompetansekartlegging i mottak før bosetting |  |  | 1 585 000 |  | 2 185 205 000
|  |  | Sum Integrering og mangfold |  |  |  |  | 28 304 650 000
|  |  | Sum Arbeids- og inkluderingsdepartementet |  |  |  |  | 76 114 747 000
Helse- og omsorgsdepartementet
Helse- og omsorgsdepartementet mv.
700 |  |  | Helse- og omsorgsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 323 186 000 |  | 323 186 000
701 |  |  | Digitalisering i helse- og omsorgstjenesten: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 322 597 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til helseteknologi i kommunal helse- og omsorgstjeneste |  |  | 71 211 000 |  |
| 70 |  | Norsk Helsenett SF |  |  | 73 447 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til digitalisering i kommunal helse- og omsorgstjeneste, kan overføres |  |  | 44 544 000 |  | 511 799 000
702 |  |  | Beredskap: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 37 173 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 4 811 000 |  |
| 72 |  | Kompensasjon til legemiddelgrossister |  |  | 87 994 000 |  | 129 978 000
703 |  |  | Internasjonalt samarbeid: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 13 262 000 |  |
| 71 |  | Internasjonale organisasjoner |  |  | 262 417 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Verdens helseorganisasjon (WHO) |  |  | 23 138 000 |  | 298 817 000
704 |  |  | Norsk helsearkiv: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 75 603 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 9 359 000 |  | 84 962 000
709 |  |  | Pasient- og brukerombud: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 89 340 000 |  | 89 340 000
|  |  | Sum Helse- og omsorgsdepartementet mv. |  |  |  |  | 1 438 082 000
Folkehelse mv.
710 |  |  | Vaksiner mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 298 753 000 |  |
| 22 |  | Salgs- og beredskapsprodukter m.m., kan overføres |  |  | 138 551 000 |  |
| 23 |  | Vaksinasjonsprogram for voksne og risikogrupper, kan overføres |  |  | 111 819 000 |  | 549 123 000
712 |  |  | Bioteknologirådet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 14 387 000 |  | 14 387 000
714 |  |  | Folkehelse: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 137 697 000 |  |
| 22 |  | Gebyrfinansierte ordninger |  |  | 47 118 000 |  |
| 60 |  | Kommunale tiltak, kan overføres |  |  | 124 871 000 |  |
| 70 |  | Rusmiddeltiltak mv., kan overføres |  |  | 201 772 000 |  |
| 74 |  | Skolefrukt mv., kan overføres |  |  | 20 613 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 81 327 000 |  | 613 398 000
717 |  |  | Legemiddeltiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 10 916 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 73 794 000 |  | 84 710 000
|  |  | Sum Folkehelse mv. |  |  |  |  | 1 261 618 000
Spesialisthelsetjenester
732 |  |  | Regionale helseforetak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 20 161 000 |  |
| 70 |  | Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75 |  |  | 2 439 997 000 |  |
| 71 |  | Resultatbasert finansiering |  |  | 671 631 000 |  |
| 72 |  | Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF |  |  | 88 215 193 000 |  |
| 73 |  | Basisbevilgning Helse Vest RHF |  |  | 31 097 884 000 |  |
| 74 |  | Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF |  |  | 22 965 665 000 |  |
| 75 |  | Basisbevilgning Helse Nord RHF |  |  | 19 508 851 000 |  |
| 76 |  | Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning |  |  | 32 080 562 000 |  |
| 77 |  | Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning |  |  | 4 462 863 000 |  |
| 78 |  | Forskning og nasjonale kompetansetjenester |  |  | 1 551 334 000 |  |
| 80 |  | Kompensasjon for merverdiavgift, overslagsbevilgning |  |  | 10 630 589 000 |  |
| 82 |  | Investeringslån, kan overføres |  |  | 6 420 200 000 |  |
| 83 |  | Byggelånsrenter, overslagsbevilgning |  |  | 1 874 000 000 |  |
| 86 |  | Driftskreditter |  |  | 6 468 000 000 |  | 228 406 930 000
733 |  |  | Habilitering og rehabilitering: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79 |  |  | 3 967 000 |  |
| 70 |  | Behandlingsreiser til utlandet |  |  | 120 190 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 5 847 000 |  | 130 004 000
734 |  |  | Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 106 580 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 16 504 000 |  |
| 70 |  | Hjemhenting ved alvorlig psykisk lidelse mv. |  |  | 3 453 000 |  |
| 71 |  | Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede |  |  | 531 559 000 |  |
| 72 |  | Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus |  |  | 15 132 000 |  | 673 228 000
737 |  |  | Historiske pensjonskostnader: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 115 000 000 |  | 115 000 000
|  |  | Sum Spesialisthelsetjenester |  |  |  |  | 229 325 162 000
Sentral helseforvaltning
740 |  |  | Helsedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 591 294 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 125 037 000 |  | 1 716 331 000
741 |  |  | Norsk pasientskadeerstatning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 258 613 000 |  |
| 70 |  | Advokatutgifter |  |  | 56 314 000 |  |
| 71 |  | Særskilte tilskudd |  |  | 35 909 000 |  | 350 836 000
742 |  |  | Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 196 439 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 17 196 000 |  | 213 635 000
745 |  |  | Folkehelseinstituttet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 604 933 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 182 219 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 15 525 000 |  | 1 802 677 000
746 |  |  | Direktoratet for medisinske produkter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 447 778 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 48 678 000 |  | 496 456 000
747 |  |  | Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 204 085 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 15 326 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 5 591 000 |  | 225 002 000
748 |  |  | Statens helsetilsyn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 188 825 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 11 000 000 |  | 199 825 000
749 |  |  | Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 45 427 000 |  | 45 427 000
|  |  | Sum Sentral helseforvaltning |  |  |  |  | 5 050 189 000
Helse- og omsorgstjenester i kommunene
760 |  |  | Kommunale helse- og omsorgstjenester: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under postene 70 og 71 |  |  | 419 911 000 |  |
| 60 |  | Kompetanse, rekruttering og innovasjon |  |  | 1 267 302 000 |  |
| 61 |  | Forebyggende helse- og omsorgstjenester |  |  | 486 140 000 |  |
| 62 |  | Tilskudd til vertskommuner |  |  | 1 011 238 000 |  |
| 63 |  | Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser |  |  | 2 323 970 000 |  |
| 64 |  | Kompensasjon for renter og avdrag |  |  | 950 300 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 376 705 000 |  |
| 71 |  | Kompetanse-, forsknings- og rekrutteringstiltak, kan nyttes under post 21 |  |  | 192 368 000 |  | 7 027 934 000
765 |  |  | Psykisk helse, rus og vold: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72 |  |  | 193 147 000 |  |
| 60 |  | Kommunale tjenester, kan overføres |  |  | 373 812 000 |  |
| 62 |  | Rusarbeid, kan overføres |  |  | 483 411 000 |  |
| 71 |  | Brukere og pårørende, kan overføres |  |  | 158 283 000 |  |
| 72 |  | Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 612 737 000 |  |
| 73 |  | Utviklingstiltak mv. |  |  | 145 869 000 |  |
| 74 |  | Kompetansesentre, kan overføres |  |  | 404 875 000 |  |
| 75 |  | Vold og traumatisk stress, kan overføres |  |  | 308 459 000 |  | 2 680 593 000
|  |  | Sum Helse- og omsorgstjenester i kommunene |  |  |  |  | 9 708 527 000
Tannhelse
770 |  |  | Tannhelsetjenester: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 6 255 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 445 204 000 |  | 451 459 000
|  |  | Sum Tannhelse |  |  |  |  | 451 459 000
Kunnskap og kompetanse
780 |  |  | Forskning: |  |  |  |  |
| 70 |  | Norges forskningsråd, kan overføres |  |  | 428 812 000 |  | 428 812 000
781 |  |  | Forsøk og utvikling mv.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79 |  |  | 17 988 000 |  |
| 79 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 63 952 000 |  | 81 940 000
783 |  |  | Personell: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79 |  |  | 45 833 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til kommuner |  |  | 288 915 000 |  |
| 79 |  | Andre tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 28 478 000 |  | 363 226 000
|  |  | Sum Kunnskap og kompetanse |  |  |  |  | 873 978 000
|  |  | Sum Helse- og omsorgsdepartementet |  |  |  |  | 248 109 015 000
Barne- og familiedepartementet
Administrasjon og forskning
800 |  |  | Barne- og familiedepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 172 520 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 12 626 000 |  |
| 70 |  | Norges forskningsråd, kan overføres |  |  | 52 500 000 |  | 237 646 000
|  |  | Sum Administrasjon og forskning |  |  |  |  | 237 646 000
Familie og oppvekst
840 |  |  | Tiltak mot vold og overgrep: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 og kap. 846, post 62 |  |  | 27 044 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til oppgradering av krisesenterbygg |  |  | 6 500 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til incest- og voldtektssentre, overslagsbevilgning |  |  | 128 057 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under post 21 og post 61 og kap. 858, post 1 |  |  | 158 219 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til senter for voldsutsatte barn |  |  | 40 723 000 |  | 360 543 000
841 |  |  | Samliv og konfliktløsning: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse, overslagsbevilgning |  |  | 17 144 000 |  |
| 22 |  | Opplæring, forskning, utvikling mv. |  |  | 6 698 000 |  |
| 23 |  | Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning |  |  | 6 229 000 |  | 30 071 000
842 |  |  | Familievern: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 70 |  |  | 423 279 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 25 316 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1 |  |  | 275 477 000 |  | 724 072 000
843 |  |  | Adopsjonsstøtte: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning |  |  | 6 228 000 |  | 6 228 000
844 |  |  | Kontantstøtte: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 719 100 000 |  | 719 100 000
845 |  |  | Barnetrygd: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 26 900 000 000 |  | 26 900 000 000
846 |  |  | Familie- og oppveksttiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 62 og post 71 |  |  | 45 857 000 |  |
| 22 |  | Forskning |  |  | 8 493 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til inkludering av barn og unge, kan nyttes under post 71 |  |  | 758 299 000 |  |
| 62 |  | Utvikling i kommunene |  |  | 79 547 000 |  |
| 70 |  | Barne- og ungdomsorganisasjoner |  |  | 209 420 000 |  |
| 71 |  | Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21 og post 62 |  |  | 12 364 000 |  |
| 79 |  | Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv. |  |  | 12 362 000 |  | 1 126 342 000
847 |  |  | EUs ungdomsprogram: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan overføres |  |  | 17 450 000 |  | 17 450 000
848 |  |  | Barneombudet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 25 040 000 |  | 25 040 000
|  |  | Sum Familie og oppvekst |  |  |  |  | 29 908 846 000
Barnevernet
853 |  |  | Barneverns- og helsenemndene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 264 464 000 |  | 264 464 000
854 |  |  | Tiltak i barne- og ungdomsvernet: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 55 765 000 |  |
| 22 |  | Barnesakkyndig kommisjon |  |  | 13 855 000 |  |
| 23 |  | Kompetansehevingstiltak i barnevernet, kan nyttes under post 72 |  |  | 81 617 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 30 261 000 |  |
| 61 |  | Utvikling i kommunene, kan nyttes under post 72 |  |  | 152 882 000 |  |
| 62 |  | Tilskudd til barnevernsfaglig videreutdanning, kan nyttes under post 23 |  |  | 30 370 000 |  |
| 71 |  | Utvikling og opplysningsarbeid mv. |  |  | 42 476 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet, kan overføres, kan nyttes under post 23 |  |  | 139 525 000 |  | 546 751 000
855 |  |  | Statlig forvaltning av barnevernet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 |  |  | 4 887 294 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 34 916 000 |  |
| 22 |  | Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1 |  |  | 4 145 778 000 |  | 9 067 988 000
856 |  |  | Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 |  |  | 175 395 000 |  |
| 22 |  | Kjøp av plasser i private omsorgssentre, kan nyttes under post 1 |  |  | 392 169 000 |  | 567 564 000
858 |  |  | Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 674 015 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 22 676 000 |  | 696 691 000
|  |  | Sum Barnevernet |  |  |  |  | 11 143 458 000
Forbrukerpolitikk
860 |  |  | Forbrukerrådet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Basisbevilgning |  |  | 95 553 000 |  |
| 51 |  | Markedsportaler |  |  | 33 423 000 |  | 128 976 000
862 |  |  | Stiftelsen Miljømerking i Norge: |  |  |  |  |
| 70 |  | Driftstilskudd |  |  | 17 210 000 |  | 17 210 000
865 |  |  | Forbrukerpolitiske tiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 50 |  |  | 3 248 000 |  |
| 50 |  | Forskning og undervisning, kan nyttes under post 21 |  |  | 8 866 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd, kan nyttes under post 21 |  |  | 1 910 000 |  |
| 79 |  | EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk, kan overføres |  |  | 7 834 000 |  | 21 858 000
868 |  |  | Forbrukertilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 141 212 000 |  | 141 212 000
|  |  | Sum Forbrukerpolitikk |  |  |  |  | 309 256 000
Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn
880 |  |  | Den norske kirke: |  |  |  |  |
| 70 |  | Rammetilskudd til Den norske kirke |  |  | 2 663 556 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til Sjømannskirken - Norsk kirke i utlandet |  |  | 124 708 000 |  | 2 788 264 000
881 |  |  | Tilskudd til trossamfunn m.m.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 7 388 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning |  |  | 1 223 176 000 |  |
| 77 |  | Nasjonaljubileet 2030 |  |  | 8 687 000 |  |
| 78 |  | Ymse faste tiltak |  |  | 18 436 000 |  | 1 257 687 000
882 |  |  | Kirkebygg og gravplasser: |  |  |  |  |
| 60 |  | Rentekompensasjon - kirkebygg |  |  | 108 600 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser |  |  | 14 871 000 |  | 123 471 000
883 |  |  | Kirkebevaringsfondet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 16 077 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til kulturhistorisk verdifulle kirkebygg, kan overføres |  |  | 300 000 000 |  |
| 70 |  | Driftstilskudd bevaringsstrategi |  |  | 5 190 000 |  | 321 267 000
|  |  | Sum Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn |  |  |  |  | 4 490 689 000
|  |  | Sum Barne- og familiedepartementet |  |  |  |  | 46 089 895 000
Nærings- og fiskeridepartementet
Forvaltning og rammebetingelser
900 |  |  | Nærings- og fiskeridepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 528 060 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 67 120 000 |  |
| 22 |  | Nukleære utredninger og prosjektledelse, kan overføres |  |  | 7 328 000 |  |
| 23 |  | Spesielle driftsutgifter til administrasjon av statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter |  |  | 4 150 000 |  |
| 25 |  | Drift og forvaltning av kompensasjonsordninger |  |  | 11 800 000 |  |
| 26 |  | Forvaltning av grunneiendom på Svalbard, kan overføres |  |  | 10 772 000 |  |
| 27 |  | Etablering av støtteregister |  |  | 14 300 000 |  |
| 51 |  | Tilskudd til Senter for hav og Arktis |  |  | 6 100 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner |  |  | 59 355 000 |  |
| 71 |  | Miljøtiltak Raufoss |  |  | 9 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til skipsfartsberedskap |  |  | 4 200 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til entreprenørskapsfremmende aktiviteter for ungdom |  |  | 35 200 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til Visit Svalbard AS |  |  | 3 600 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres |  |  | 21 310 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til Standard Norge |  |  | 48 800 000 |  |
| 77 |  | Tilskudd til tiltak for økt sjømatkonsum, kan overføres |  |  | 3 420 000 |  |
| 81 |  | Tilskudd til Leverandørutviklingsprogrammet |  |  | 10 300 000 |  | 844 815 000
902 |  |  | Justervesenet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 148 770 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 109 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 11 000 000 |  | 159 879 000
903 |  |  | Norsk akkreditering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 74 340 000 |  | 74 340 000
904 |  |  | Brønnøysundregistrene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 546 350 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 74 500 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 222 100 000 |  | 842 950 000
905 |  |  | Norges geologiske undersøkelse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 229 470 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 81 000 000 |  | 310 470 000
906 |  |  | Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 71 950 000 |  |
| 30 |  | Sikrings- og miljøtiltak, kan overføres |  |  | 12 500 000 |  |
| 31 |  | Miljøtiltak Løkken, kan overføres |  |  | 15 200 000 |  |
| 32 |  | Miljøtiltak Folldal, kan overføres |  |  | 28 101 000 |  | 127 751 000
907 |  |  | Norsk nukleær dekommisjonering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 189 400 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 482 670 000 |  |
| 30 |  | Opprydding Søve, kan overføres |  |  | 51 000 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til kommuner |  |  | 5 600 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til organisasjoner |  |  | 1 661 000 |  | 730 331 000
908 |  |  | Institutt for energiteknikk: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til drift av atomanlegg, kan nyttes under kap. 907, post 1 |  |  | 466 180 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til sikring av atomanlegg |  |  | 51 131 000 |  |
| 72 |  | Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur |  |  | 65 000 000 |  | 582 311 000
909 |  |  | Tiltak for sysselsetting av sjøfolk: |  |  |  |  |
| 73 |  | Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning |  |  | 2 459 000 000 |  | 2 459 000 000
910 |  |  | Sjøfartsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 503 640 000 |  | 503 640 000
911 |  |  | Konkurransetilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 141 860 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til konkurransefaglig forskning, kan overføres |  |  | 2 200 000 |  | 144 060 000
912 |  |  | Klagenemndssekretariatet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 39 150 000 |  | 39 150 000
913 |  |  | Dagligvaretilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 10 450 000 |  | 10 450 000
915 |  |  | Regelrådet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 12 300 000 |  | 12 300 000
916 |  |  | Kystverket: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 45 |  |  | 1 295 560 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 87 472 000 |  |
| 22 |  | Driftsutgifter brukerfinansierte tjenester, kan overføres, kan nyttes under post 46 |  |  | 1 090 350 000 |  |
| 30 |  | Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres |  |  | 936 148 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1 |  |  | 200 096 000 |  |
| 46 |  | Større utstyrsanskaffelser og brukerfinansierte tjenester, kan overføres, kan nyttes under post 22 |  |  | 22 289 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres |  |  | 80 514 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres |  |  | 128 660 000 |  | 3 841 089 000
917 |  |  | Fiskeridirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 518 050 000 |  |
| 22 |  | Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres |  |  | 119 300 000 |  |
| 23 |  | Prisråd for havbruk |  |  | 12 400 000 |  | 649 750 000
919 |  |  | Diverse fiskeriformål: |  |  |  |  |
| 60 |  | Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner |  |  | 1 244 000 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til kommunale ungdomsfiskeprosjekt |  |  | 2 200 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til velferdsstasjoner |  |  | 2 750 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til kompensasjon for CO2-avgift |  |  | 500 400 000 |  |
| 74 |  | Erstatninger, kan overføres |  |  | 1 896 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres |  |  | 22 940 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til fiskeriforskning, kan overføres |  |  | 6 800 000 |  |
| 77 |  | Tilskudd til kystrekeflåten |  |  | 23 190 000 |  | 1 804 176 000
|  |  | Sum Forvaltning og rammebetingelser |  |  |  |  | 13 136 462 000
Forskning og innovasjon
920 |  |  | Norges forskningsråd: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til næringsrettet forskning, kan overføres |  |  | 1 012 770 000 |  |
| 71 |  | Grunnbevilgning til teknisk-industrielle institutter |  |  | 553 250 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til marin og maritim forskning, kan overføres |  |  | 439 320 000 |  |
| 73 |  | Grunnbevilgning til primærnæringsinstitutter |  |  | 132 760 000 |  | 2 138 100 000
922 |  |  | Romvirksomhet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Norsk Romsenter |  |  | 102 600 000 |  |
| 70 |  | Kontingent i European Space Agency (ESA) |  |  | 276 212 000 |  |
| 71 |  | Internasjonal romvirksomhet |  |  | 499 509 000 |  |
| 72 |  | Nasjonale følgemidler, kan overføres |  |  | 19 862 000 |  |
| 73 |  | EUs romprogrammer |  |  | 579 699 000 |  |
| 74 |  | Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter, kan overføres |  |  | 130 650 000 |  |
| 75 |  | Tilskuddsordning tilknyttet nasjonalt senter for jordobservasjon i Tromsø |  |  | 5 000 000 |  | 1 613 532 000
923 |  |  | Havforskningsinstituttet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 |  |  | 867 050 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 474 870 000 |  |
| 22 |  | Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres |  |  | 214 800 000 |  |
| 23 |  | Oppdragsutgifter forskningsfartøy, kan overføres |  |  | 211 423 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 8 151 000 |  | 1 776 294 000
924 |  |  | Internasjonale samarbeidsprogrammer: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 387 900 000 |  | 387 900 000
928 |  |  | Annen marin forskning og utvikling: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 39 550 000 |  |
| 50 |  | Tilskudd til Veterinærinstituttet |  |  | 80 120 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Nofima AS |  |  | 104 310 000 |  | 223 980 000
930 |  |  | Design og arkitektur Norge: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 28 510 000 |  | 28 510 000
935 |  |  | Patentstyret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 363 020 000 |  | 363 020 000
936 |  |  | Klagenemnda for industrielle rettigheter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 9 363 000 |  | 9 363 000
|  |  | Sum Forskning og innovasjon |  |  |  |  | 6 540 699 000
Markedsadgang og eksport
940 |  |  | Internasjonaliseringstiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 26 500 000 |  |
| 70 |  | Eksportfremmetiltak |  |  | 98 299 000 |  | 124 799 000
|  |  | Sum Markedsadgang og eksport |  |  |  |  | 124 799 000
Statlig eierskap
950 |  |  | Forvaltning av statlig eierskap: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 33 100 000 |  | 33 100 000
951 |  |  | Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til overvåkingsprogram |  |  | 500 000 |  | 500 000
952 |  |  | Investinor AS: |  |  |  |  |
| 70 |  | Forvaltningskostnader for særskilte oppdrag |  |  | 8 400 000 |  | 8 400 000
954 |  |  | Petoro AS: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til administrasjon |  |  | 434 000 000 |  | 434 000 000
|  |  | Sum Statlig eierskap |  |  |  |  | 476 000 000
|  |  | Sum Nærings- og fiskeridepartementet |  |  |  |  | 20 277 960 000
Landbruks- og matdepartementet
Administrasjon m.m.
1100 |  |  | Landbruks- og matdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 184 546 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 20 111 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - ordinære forvaltningsorganer, kan overføres, kan nyttes under post 50 |  |  | 3 026 000 |  |
| 50 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - forvaltningsorganer med særskilte fullmakter |  |  | 310 000 |  | 207 993 000
|  |  | Sum Administrasjon m.m. |  |  |  |  | 207 993 000
Matpolitikk
1112 |  |  | Veterinærinstituttet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap |  |  | 115 994 000 |  | 115 994 000
1115 |  |  | Mattilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 630 585 000 |  |
| 22 |  | Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser |  |  | 14 517 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning |  |  | 4 193 000 |  | 1 649 295 000
|  |  | Sum Matpolitikk |  |  |  |  | 1 765 289 000
Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling
1136 |  |  | Norsk institutt for bioøkonomi: |  |  |  |  |
| 50 |  | Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap |  |  | 278 450 000 |  | 278 450 000
1137 |  |  | Forskning og innovasjon: |  |  |  |  |
| 54 |  | Næringsrettet matforskning m.m. |  |  | 240 000 000 |  |
| 70 |  | Innovasjonsaktivitet m.m., kan overføres |  |  | 2 997 000 |  |
| 71 |  | Forskningsaktivitet - Norges forskningsråd, kan overføres |  |  | 204 327 000 |  |
| 72 |  | Grunnbevilgninger til forskningsinstitutt - Norges forskningsråd |  |  | 213 016 000 |  | 660 340 000
|  |  | Sum Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling |  |  |  |  | 938 790 000
Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak
1138 |  |  | Støtte til organisasjoner m.m.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Støtte til organisasjoner |  |  | 53 751 000 |  |
| 71 |  | Internasjonalt skogpolitisk samarbeid - organisasjoner og prosesser, kan overføres |  |  | 1 453 000 |  |
| 72 |  | Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk |  |  | 9 972 000 |  |
| 73 |  | Nasjonalt senter for fjellandbruk |  |  | 4 358 000 |  |
| 75 |  | Dyrsku'n |  |  | 3 000 000 |  | 72 534 000
1139 |  |  | Genressurser, miljø- og ressursregistreringer: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter - Svalbard globale frøhvelv |  |  | 12 249 000 |  |
| 50 |  | Miljøregistreringer i skog |  |  | 4 951 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til bevaring og bærekraftig bruk av husdyr-, plante- og skogtregenetiske ressurser |  |  | 7 654 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til genressursforvaltning og miljøtiltak, kan overføres |  |  | 9 681 000 |  | 34 535 000
1140 |  |  | Høstbare viltressurser - forvaltning og tilskudd til viltformål (Viltfondet) m.m.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 14 129 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 33 183 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til viltformål, kan overføres |  |  | 38 578 000 |  | 85 890 000
1141 |  |  | Høstbare viltressurser - jegerprøve, tilskudd til organisasjoner m.m.: |  |  |  |  |
| 23 |  | Jegerprøve m.m., kan overføres |  |  | 4 680 000 |  |
| 75 |  | Organisasjoner - høstbare viltressurser |  |  | 8 626 000 |  | 13 306 000
1142 |  |  | Landbruksdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 298 230 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter - Beredskapslagring av korn |  |  | 70 935 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 12 760 000 |  |
| 50 |  | Arealressurskart |  |  | 8 251 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til veterinærdekning |  |  | 201 779 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til fjellstuer |  |  | 885 000 |  |
| 71 |  | Tiltak for bærekraftig reindrift, kan overføres |  |  | 5 926 000 |  |
| 72 |  | Erstatninger ved ekspropriasjon og leie av rett til reinbeite, overslagsbevilgning |  |  | 630 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til erstatninger m.m. etter offentlige pålegg i plante- og husdyrproduksjon, overslagsbevilgning |  |  | 55 610 000 |  |
| 74 |  | Kompensasjon til dyreeiere som blir pålagt beitenekt |  |  | 1 000 000 |  |
| 75 |  | Stønad til jordbruks- og veksthusnæringen for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 59 544 000 |  |
| 77 |  | Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold, kan overføres |  |  | 150 000 000 |  |
| 79 |  | Tilskudd til reindriften for andel av verdiskaping fra vindkraft |  |  | 6 000 000 |  |
| 80 |  | Beredskapslager matmel |  |  | 1 000 000 |  |
| 81 |  | Tilskudd til næringsmiddelbedrifter i Troms og Finnmark |  |  | 14 000 000 |  | 886 550 000
1148 |  |  | Naturskade - erstatninger: |  |  |  |  |
| 71 |  | Naturskade - erstatninger, overslagsbevilgning |  |  | 136 300 000 |  | 136 300 000
1149 |  |  | Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket: |  |  |  |  |
| 51 |  | Tilskudd til Utviklingsfondet for skogbruket |  |  | 3 666 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket, kan overføres |  |  | 53 603 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres |  |  | 55 775 000 |  | 113 044 000
1150 |  |  | Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 29 500 000 |  |
| 50 |  | Tilskudd til Landbrukets utviklingsfond |  |  | 2 548 553 000 |  |
| 70 |  | Markedstiltak, kan overføres |  |  | 410 500 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd ved produksjonssvikt, overslagsbevilgning |  |  | 104 400 000 |  |
| 73 |  | Pristilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 5 792 194 000 |  |
| 74 |  | Direkte tilskudd, kan overføres |  |  | 17 566 323 000 |  |
| 77 |  | Utviklingstiltak, kan overføres |  |  | 397 391 000 |  |
| 78 |  | Velferdsordninger, kan overføres |  |  | 1 965 007 000 |  | 28 813 868 000
1151 |  |  | Til gjennomføring av reindriftsavtalen: |  |  |  |  |
| 51 |  | Tilskudd til Reindriftens utviklingsfond |  |  | 73 900 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til organisasjonsarbeid |  |  | 8 600 000 |  |
| 75 |  | Kostnadssenkende og direkte tilskudd, kan overføres |  |  | 138 400 000 |  |
| 79 |  | Velferdsordninger, kan overføres |  |  | 4 100 000 |  | 225 000 000
1152 |  |  | Bionova: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket |  |  | 173 247 000 |  | 173 247 000
1161 |  |  | Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til Statskog SFs myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver |  |  | 16 250 000 |  |
| 75 |  | Oppsyn i statsallmenninger |  |  | 18 443 000 |  | 34 693 000
|  |  | Sum Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak |  |  |  |  | 30 588 967 000
|  |  | Sum Landbruks- og matdepartementet |  |  |  |  | 33 501 039 000
Samferdselsdepartementet
Administrasjon m.m.
1300 |  |  | Samferdselsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 189 200 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 12 400 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner |  |  | 37 000 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv. |  |  | 77 300 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd for å følge opp Barnas transportplan |  |  | 7 600 000 |  | 323 500 000
1301 |  |  | Forskning og utvikling mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Pilotprosjekter for utslippsfrie anleggsplasser, kan overføres |  |  | 27 400 000 |  |
| 71 |  | Norges forskningsråd, kan overføres |  |  | 77 300 000 |  |
| 72 |  | Norges forskningsråd - NTP-formål, kan overføres |  |  | 41 000 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til Innovasjon Norge |  |  | 35 000 000 |  | 180 700 000
|  |  | Sum Administrasjon m.m. |  |  |  |  | 504 200 000
Luftfartsformål
1310 |  |  | Flytransport: |  |  |  |  |
| 70 |  | Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres |  |  | 2 427 100 000 |  | 2 427 100 000
1313 |  |  | Luftfartstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 317 800 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 9 200 000 |  | 327 000 000
1314 |  |  | Statens havarikommisjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 101 300 000 |  | 101 300 000
1315 |  |  | Tilskudd til Avinor AS: |  |  |  |  |
| 71 |  | Tilskudd til pålagte oppgaver, kan overføres |  |  | 2 516 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til null- og lavutslippsluftfart |  |  | 40 800 000 |  | 2 556 800 000
|  |  | Sum Luftfartsformål |  |  |  |  | 5 412 200 000
Veiformål
1320 |  |  | Statens vegvesen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 4 915 000 000 |  |
| 22 |  | Drift og vedlikehold av riksveier, kan overføres, kan nyttes under post 29 og post 30 |  |  | 10 791 100 000 |  |
| 28 |  | Trafikant- og kjøretøytilsyn, kan overføres |  |  | 2 496 900 000 |  |
| 29 |  | OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 22 og post 30 |  |  | 6 510 400 000 |  |
| 30 |  | Riksveiinvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 22 og post 29 og kap. 1332, post 66 |  |  | 10 807 700 000 |  |
| 61 |  | Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene |  |  | 450 700 000 |  |
| 64 |  | Utbedring på fylkesveier for tømmertransport, kan overføres |  |  | 1 500 000 |  |
| 66 |  | Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer, kan overføres |  |  | 40 000 000 |  |
| 67 |  | Militær mobilitet på fylkesveier, kan overføres |  |  | 50 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til riksveiferjedriften, kan overføres |  |  | 3 284 100 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd for reduserte bompengetakster utenfor byområdene |  |  | 768 100 000 |  | 40 115 500 000
1321 |  |  | Nye Veier AS: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd til Nye Veier AS |  |  | 6 755 000 000 |  | 6 755 000 000
1323 |  |  | Vegtilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 21 000 000 |  | 21 000 000
|  |  | Sum Veiformål |  |  |  |  | 46 891 500 000
Særskilte transporttiltak
1330 |  |  | Særskilte transporttiltak: |  |  |  |  |
| 60 |  | Utvidet TT-ordning for brukere med særskilte behov, kan overføres |  |  | 350 600 000 |  |
| 70 |  | Kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes |  |  | 1 228 400 000 |  |
| 76 |  | Reiseplanlegger og elektronisk billettering, kan overføres |  |  | 172 600 000 |  |
| 77 |  | Kjøp av tjenester fra Entur AS |  |  | 22 100 000 |  |
| 78 |  | Tettere samarbeid om data |  |  | 37 500 000 |  | 1 811 200 000
1332 |  |  | Transport i byområder mv.: |  |  |  |  |
| 63 |  | Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, kan overføres |  |  | 2 365 000 000 |  |
| 66 |  | Tilskudd til byområder, kan overføres, kan nyttes under kap. 1320, post 30 |  |  | 4 547 000 000 |  | 6 912 000 000
|  |  | Sum Særskilte transporttiltak |  |  |  |  | 8 723 200 000
Jernbaneformål
1352 |  |  | Jernbanedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 397 200 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter - utredninger, kan overføres |  |  | 146 000 000 |  |
| 70 |  | Kjøp av persontransport med tog, kan overføres, kan nyttes under post 71 |  |  | 5 982 100 000 |  |
| 71 |  | Kjøp av infrastrukturtjenester - drift og vedlikehold, kan nyttes under post 70 |  |  | 6 596 700 000 |  |
| 72 |  | Kjøp av infrastrukturtjenester - fornying og mindre investeringer |  |  | 7 445 000 000 |  |
| 73 |  | Kjøp av infrastrukturtjenester - investeringer, kan nyttes under post 74 |  |  | 11 667 200 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til togmateriell mv., kan overføres |  |  | 154 600 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til godsoverføring fra vei til jernbane |  |  | 104 800 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til kulturminner i jernbanesektoren |  |  | 40 900 000 |  | 32 534 500 000
1354 |  |  | Statens jernbanetilsyn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 112 800 000 |  | 112 800 000
|  |  | Sum Jernbaneformål |  |  |  |  | 32 647 300 000
Posttjenester
1370 |  |  | Posttjenester: |  |  |  |  |
| 70 |  | Kjøp av posttjenester, kan overføres |  |  | 1 890 500 000 |  | 1 890 500 000
|  |  | Sum Posttjenester |  |  |  |  | 1 890 500 000
|  |  | Sum Samferdselsdepartementet |  |  |  |  | 96 068 900 000
Klima- og miljødepartementet
Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.
1400 |  |  | Klima- og miljødepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 352 514 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 99 693 000 |  |
| 71 |  | Internasjonale organisasjoner |  |  | 104 283 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til AMAP, kan overføres |  |  | 5 900 000 |  |
| 76 |  | Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres |  |  | 111 244 000 |  | 673 634 000
1410 |  |  | Kunnskap om klima og miljø: |  |  |  |  |
| 21 |  | Miljødata |  |  | 517 321 000 |  |
| 23 |  | MAREANO, kan overføres |  |  | 70 622 000 |  |
| 70 |  | Nasjonale oppgaver ved miljøinstituttene |  |  | 58 007 000 |  |
| 71 |  | Grunnbevilgninger til miljøinstituttene under Norges forskningsråd |  |  | 248 021 000 |  |
| 73 |  | Norges forskningsråd, kan overføres |  |  | 444 695 000 |  | 1 338 666 000
1411 |  |  | Artsdatabanken: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 46 506 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 27 047 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til å styrke kunnskap om og formidling av naturmangfoldet, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 14 156 000 |  | 87 709 000
1412 |  |  | Meteorologiformål: |  |  |  |  |
| 50 |  | Meteorologisk institutt |  |  | 422 002 000 |  |
| 70 |  | Internasjonale samarbeidsprosjekter |  |  | 163 000 000 |  | 585 002 000
|  |  | Sum Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m. |  |  |  |  | 2 685 011 000
Klima, naturmangfold og forurensning
1420 |  |  | Miljødirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 934 095 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 729 873 000 |  |
| 23 |  | Oppdrags- og gebyrrelatert virksomhet |  |  | 249 601 000 |  |
| 30 |  | Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder, kan overføres |  |  | 23 054 000 |  |
| 31 |  | Tiltak i verneområder og naturrestaurering, kan overføres |  |  | 151 252 000 |  |
| 32 |  | Statlige erverv, vern av naturområder, kan overføres |  |  | 380 247 000 |  |
| 39 |  | Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 69 og 79 |  |  | 8 645 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til natursats - tiltak og planlegging for natur i kommunene, kan overføres |  |  | 18 226 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning, kan overføres |  |  | 173 300 000 |  |
| 62 |  | Tilskudd til grønn skipsfart, kan overføres |  |  | 34 027 000 |  |
| 63 |  | Tilskudd til returordning for kasserte fritidsbåter |  |  | 204 000 |  |
| 64 |  | Tilskudd til skrantesykeprøver fra fallvilt |  |  | 1 279 000 |  |
| 66 |  | Tilskudd til kommuner for å bedre tilgangen til strandsonen langs Oslofjorden |  |  | 3 199 000 |  |
| 69 |  | Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79 |  |  | 40 632 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til tiltak mot marin forsøpling, kan overføres |  |  | 27 363 000 |  |
| 72 |  | Erstatning for beitedyr tatt av rovvilt, overslagsbevilgning |  |  | 148 878 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til rovvilttiltak, kan overføres |  |  | 71 706 000 |  |
| 74 |  | CO2-kompensasjonsordning for industrien |  |  | 7 000 000 000 |  |
| 75 |  | Utbetaling for vrakpant til kjøretøy og tilskudd til kassering av fritidsbåter, overslagsbevilgning |  |  | 435 350 000 |  |
| 76 |  | Refusjon ved innlevering av klima- og miljøskadelige stoffer, overslagsbevilgning |  |  | 179 800 000 |  |
| 77 |  | Tilskudd til fagspesifikke miljøorganisasjoner og -stiftelser |  |  | 15 856 000 |  |
| 78 |  | Tilskudd til friluftslivsformål, kan overføres |  |  | 219 680 000 |  |
| 79 |  | Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 69 |  |  | 492 000 |  |
| 80 |  | Tilskudd til tiltak for å ta vare på natur, kan overføres |  |  | 164 908 000 |  |
| 81 |  | Tilskudd til verdiskaping basert på naturarven, kan overføres |  |  | 13 192 000 |  |
| 84 |  | Tilskudd til internasjonalt klima- og miljøsamarbeid |  |  | 9 086 000 |  |
| 85 |  | Tilskudd til besøkssenter for natur og verdensarv, kan overføres |  |  | 103 898 000 |  |
| 86 |  | Tilskudd til frivillige klima- og miljøorganisasjoner og klima- og miljøstiftelser |  |  | 59 533 000 |  |
| 87 |  | Tilskudd til natur og friluftsliv i områder berørt av landbaserte vindkraftverk |  |  | 32 176 000 |  | 11 229 552 000
1422 |  |  | Miljøvennlig skipsfart: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 9 347 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til private, kan nyttes under post 21 |  |  | 37 508 000 |  | 46 855 000
1423 |  |  | Radioaktiv forurensning i det ytre miljø: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 46 782 000 |  | 46 782 000
1425 |  |  | Fisketiltak: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 300 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til fiskeformål, kan overføres |  |  | 17 553 000 |  | 17 853 000
1428 |  |  | Enova SF: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføring til Klima- og energifondet |  |  | 6 681 575 000 |  |
| 52 |  | Tilskudd til landstrøm |  |  | 100 000 000 |  | 6 781 575 000
|  |  | Sum Klima, naturmangfold og forurensning |  |  |  |  | 18 122 617 000
Kulturmiljø
1429 |  |  | Riksantikvaren: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 163 173 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 32 985 000 |  |
| 22 |  | Flerårige prosjekt kulturmiljøforvaltning, kan overføres |  |  | 33 408 000 |  |
| 60 |  | Kulturmiljøkompetanse i kommunene |  |  | 14 406 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner, kan overføres |  |  | 41 952 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til fredet kulturmiljø i privat eie, kan overføres |  |  | 153 459 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner, kan overføres |  |  | 62 798 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring, kan overføres |  |  | 52 850 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til fartøyvern, kan overføres |  |  | 76 472 000 |  |
| 75 |  | Tilskudd til fartøyvernsentrene, kan overføres |  |  | 18 886 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til utvalgte kulturlandskap i jordbruket og kulturlandskap i verdensarvområder, kan overføres |  |  | 18 534 000 |  |
| 77 |  | Tilskudd til verdiskapingsarbeid på kulturmiljøområdet, kan overføres |  |  | 11 986 000 |  |
| 79 |  | Tilskudd til verdensarven, kan overføres |  |  | 56 785 000 |  | 737 694 000
1432 |  |  | Norsk kulturminnefond: |  |  |  |  |
| 50 |  | Til disposisjon for tiltak på kulturmiljøfeltet |  |  | 137 254 000 |  | 137 254 000
|  |  | Sum Kulturmiljø |  |  |  |  | 874 948 000
Nord- og polarområdene
1471 |  |  | Norsk Polarinstitutt: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 265 927 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 129 623 000 |  |
| 50 |  | Stipend |  |  | 597 000 |  | 396 147 000
1472 |  |  | Svalbards miljøvernfond: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføringer til Svalbards miljøvernfond |  |  | 18 632 000 |  | 18 632 000
1473 |  |  | Kings Bay AS: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 82 160 000 |  | 82 160 000
1474 |  |  | Fram - Nordområdesenter for klima- og miljøforskning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under postene 50 og 70 |  |  | 274 000 |  |
| 50 |  | Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 27 645 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 50 |  |  | 32 029 000 |  | 59 948 000
|  |  | Sum Nord- og polarområdene |  |  |  |  | 556 887 000
Internasjonalt klimaarbeid
1481 |  |  | Klimakvoter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan overføres |  |  | 2 873 000 |  |
| 22 |  | Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6, kan overføres |  |  | 300 000 000 |  | 302 873 000
1482 |  |  | Internasjonale klima- og utviklingstiltak: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 79 357 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 73 |  |  | 60 000 000 |  |
| 73 |  | Klima- og skoginitiativet, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 4 108 751 000 |  | 4 248 108 000
|  |  | Sum Internasjonalt klimaarbeid |  |  |  |  | 4 550 981 000
|  |  | Sum Klima- og miljødepartementet |  |  |  |  | 26 790 444 000
Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet
Administrasjon mv.
1500 |  |  | Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 237 765 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 59 099 000 |  |
| 51 |  | Gjennomstrømmingsmidler til forskningsinstitutter |  |  | 50 278 000 |  |
| 70 |  | Diverse formål, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 623 000 |  |
| 71 |  | Forskningsmidler til Norges forskningsråd, kan overføres |  |  | 83 240 000 |  | 431 005 000
|  |  | Sum Administrasjon mv. |  |  |  |  | 431 005 000
Fellestjenester for departementene og Statsministerens kontor
1510 |  |  | Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 675 367 000 |  |
| 22 |  | Fellesutgifter |  |  | 146 048 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 21 578 000 |  |
| 46 |  | Sikringsanlegg og sperresystemer, kan overføres |  |  | 10 667 000 |  | 853 660 000
1511 |  |  | Prosjekter tilknyttet nytt regjeringskvartal: |  |  |  |  |
| 25 |  | Prosjektstyring, kan overføres |  |  | 4 642 000 |  |
| 30 |  | Ombygging av Ring 1, kan overføres |  |  | 750 000 000 |  | 754 642 000
1512 |  |  | Diverse fellestjenester: |  |  |  |  |
| 23 |  | Husleie for fellesarealer m.m. |  |  | 134 742 000 |  |
| 27 |  | Sak- og arkivløsning, kan overføres |  |  | 44 312 000 |  | 179 054 000
1515 |  |  | Departementenes digitaliseringsorganisasjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 374 691 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 78 957 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 316 600 000 |  | 770 248 000
|  |  | Sum Fellestjenester for departementene og Statsministerens kontor |  |  |  |  | 2 557 604 000
Statsforvalterne
1520 |  |  | Statsforvalterne: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 2 388 248 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 92 431 000 |  | 2 480 679 000
|  |  | Sum Statsforvalterne |  |  |  |  | 2 480 679 000
Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning
1530 |  |  | Byggeprosjekter utenfor husleieordningen: |  |  |  |  |
| 30 |  | Prosjektering av bygg, kan overføres |  |  | 15 000 000 |  |
| 33 |  | Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 5 246 500 000 |  |
| 36 |  | Kunstnerisk utsmykking, kan overføres |  |  | 56 181 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 1 859 300 000 |  | 7 176 981 000
1531 |  |  | Eiendommer til kongelige formål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 42 667 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 44 437 000 |  | 87 104 000
1533 |  |  | Eiendommer utenfor husleieordningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 28 708 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 35 000 000 |  | 63 708 000
|  |  | Sum Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning |  |  |  |  | 7 327 793 000
Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk
1540 |  |  | Digitaliseringsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 172 923 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 14 402 000 |  |
| 22 |  | Bruk av nasjonale fellesløsninger |  |  | 200 600 000 |  |
| 23 |  | Utvikling og forvaltning av nasjonale fellesløsninger, kan overføres |  |  | 526 621 000 |  |
| 25 |  | Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter, kan overføres |  |  | 150 741 000 |  |
| 26 |  | Stimulab, kan overføres |  |  | 5 342 000 |  |
| 27 |  | Tilsyn for universell utforming av ikt |  |  | 19 860 000 |  |
| 29 |  | Tjenesteeierfinansiert drift av Altinn, kan overføres |  |  | 150 000 000 |  |
| 71 |  | IT-tilskudd |  |  | 9 661 000 |  | 1 250 150 000
1541 |  |  | IT- og ekompolitikk: |  |  |  |  |
| 22 |  | Utvikling, gjennomføring og samordning av IT- og ekompolitikken, kan overføres, kan nyttes under post 70 |  |  | 136 029 000 |  |
| 60 |  | Bredbåndsutbygging |  |  | 415 632 000 |  |
| 70 |  | Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, kan nyttes under post 22 |  |  | 26 816 000 |  | 578 477 000
1542 |  |  | Internasjonalt samarbeid: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 5 248 000 |  |
| 70 |  | Internasjonale program |  |  | 344 060 000 |  |
| 71 |  | Nasjonal medfinansiering og mobilisering, kan overføres |  |  | 20 000 000 |  | 369 308 000
1543 |  |  | Nasjonal kommunikasjonsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 273 781 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 17 646 000 |  |
| 70 |  | Telesikkerhet og -beredskap, kan overføres |  |  | 195 136 000 |  |
| 71 |  | Funksjonell internettilgang til alle, kan overføres |  |  | 5 975 000 |  | 492 538 000
|  |  | Sum Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk |  |  |  |  | 2 690 473 000
Personvern
1550 |  |  | Datatilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 84 979 000 |  | 84 979 000
1551 |  |  | Personvernnemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 2 858 000 |  | 2 858 000
|  |  | Sum Personvern |  |  |  |  | 87 837 000
Statlig arbeidsgiverpolitikk
1560 |  |  | Tariffavtalte avsetninger mv.: |  |  |  |  |
| 71 |  | Opplæring og utvikling av tillitsvalgte |  |  | 233 100 000 |  |
| 72 |  | Pensjonskostnader tjenestemannsorganisasjonene |  |  | 43 500 000 |  | 276 600 000
1565 |  |  | Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 61 000 000 |  |
| 70 |  | Tap/avskrivninger |  |  | 2 000 000 |  |
| 90 |  | Utlån, overslagsbevilgning |  |  | 7 600 000 000 |  | 7 663 000 000
1566 |  |  | Yrkesskadeforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 95 000 000 |  | 95 000 000
1567 |  |  | Gruppelivsforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 260 000 000 |  | 260 000 000
|  |  | Sum Statlig arbeidsgiverpolitikk |  |  |  |  | 8 294 600 000
|  |  | Sum Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet |  |  |  |  | 23 869 991 000
Finansdepartementet
Finansadministrasjon
1600 |  |  | Finansdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 463 902 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 67 874 000 |  |
| 71 |  | Forskning og allmennopplysning - Norges forskningsråd |  |  | 38 400 000 |  | 570 176 000
1602 |  |  | Finanstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 556 492 000 |  |
| 23 |  | Spesielle driftsutgifter - Klagenemnd |  |  | 8 900 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 33 725 000 |  | 599 117 000
1605 |  |  | Direktoratet for forvaltning og økonomistyring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 1 122 485 000 |  |
| 22 |  | Opplæringskontoret OK stat |  |  | 13 296 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 20 237 000 |  | 1 156 018 000
|  |  | Sum Finansadministrasjon |  |  |  |  | 2 325 311 000
Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon
1610 |  |  | Tolletaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 2 042 566 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 321 854 000 |  | 2 364 420 000
1618 |  |  | Skatteetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 8 152 802 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 109 000 000 |  |
| 22 |  | Større IT-prosjekter, kan overføres |  |  | 557 631 000 |  |
| 23 |  | Spesielle driftsutgifter, a-ordningen |  |  | 110 132 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 112 029 000 |  |
| 50 |  | Skatte- og avgiftsforskning |  |  | 6 142 000 |  | 9 047 736 000
1619 |  |  | Skatteklagenemnda: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 80 238 000 |  | 80 238 000
|  |  | Sum Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon |  |  |  |  | 11 492 394 000
Offisiell statistikk
1620 |  |  | Statistisk sentralbyrå: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 783 068 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 242 503 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 4 183 000 |  | 1 029 754 000
|  |  | Sum Offisiell statistikk |  |  |  |  | 1 029 754 000
Andre formål
1632 |  |  | Kompensasjon for merverdiavgift: |  |  |  |  |
| 61 |  | Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning |  |  | 35 350 000 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning |  |  | 2 850 000 000 |  | 38 200 000 000
1633 |  |  | Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 10 500 000 000 |  | 10 500 000 000
1635 |  |  | Forskuttering av erstatningskrav: |  |  |  |  |
| 70 |  | Utbetaling av erstatning, kan overføres |  |  | 20 000 000 |  | 20 000 000
|  |  | Sum Andre formål |  |  |  |  | 48 720 000 000
Statsgjeld, renter og avdrag mv.
1650 |  |  | Statsgjeld, renter mv.: |  |  |  |  |
| 89 |  | Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning |  |  | 16 426 200 000 |  | 16 426 200 000
1651 |  |  | Statsgjeld, avdrag og innløsning: |  |  |  |  |
| 98 |  | Avdrag på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning |  |  | 63 817 000 000 |  | 63 817 000 000
|  |  | Sum Statsgjeld, renter og avdrag mv. |  |  |  |  | 80 243 200 000
|  |  | Sum Finansdepartementet |  |  |  |  | 143 810 659 000
Forsvarsdepartementet
1700 |  |  | Forsvarsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 903 556 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 160 423 000 |  |
| 22 |  | IKT-virksomhet, kan overføres |  |  | 472 879 000 |  |
| 43 |  | Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres |  |  | 6 620 000 |  |
| 52 |  | Overføringer til statlige forvaltningsorganer |  |  | 6 008 000 |  |
| 53 |  | Risikokapital, NATO innovasjonsfond |  |  | 13 590 000 |  |
| 60 |  | Overføringer til kommuner og fylkeskommuner |  |  | 2 980 000 |  |
| 71 |  | Overføringer til andre, kan overføres |  |  | 94 995 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til Norges forskningsråd, kan overføres |  |  | 64 994 000 |  |
| 73 |  | Forskning og utvikling, kan overføres |  |  | 160 744 000 |  |
| 78 |  | Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter, kan overføres |  |  | 1 943 649 000 |  |
| 79 |  | Militær støtte til Ukraina, kan overføres, kan nyttes under kap. 1710, post 1 og 47, kap. 1720, post 1 og kap. 1760, post 1 og 45 |  |  | 2 006 150 000 |  |
| 90 |  | Kapitalinnskudd, NATO innovasjonsfond |  |  | 24 180 000 |  | 5 860 768 000
1710 |  |  | Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan overføres |  |  | 7 400 174 000 |  |
| 47 |  | Nybygg og nyanlegg, kan overføres |  |  | 5 892 441 000 |  | 13 292 615 000
1716 |  |  | Forsvarets forskningsinstitutt: |  |  |  |  |
| 51 |  | Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt |  |  | 352 701 000 |  | 352 701 000
1720 |  |  | Forsvaret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 46 539 225 000 |  |
| 71 |  | Overføringer til andre, kan overføres |  |  | 49 500 000 |  | 46 588 725 000
1730 |  |  | Forsvarshistorisk museum: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 176 113 000 |  |
| 71 |  | Overføringer til andre, kan overføres |  |  | 2 575 000 |  | 178 688 000
1735 |  |  | Etterretningstjenesten: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter |  |  | 4 299 296 000 |  | 4 299 296 000
1740 |  |  | Statens graderte plattformtjenester: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan overføres |  |  | 608 387 000 |  | 608 387 000
1760 |  |  | Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45 |  |  | 2 549 575 000 |  |
| 44 |  | Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres |  |  | 256 733 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 34 476 213 000 |  |
| 48 |  | Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel, kan overføres |  |  | 650 000 000 |  |
| 75 |  | Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 44 |  |  | 348 396 000 |  | 38 280 917 000
1791 |  |  | Redningshelikoptertjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 607 429 000 |  | 607 429 000
|  |  | Sum Forsvarsdepartementet |  |  |  |  | 110 069 526 000
Energidepartementet
Administrasjon
1800 |  |  | Energidepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 261 041 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 50, 71 og 72 |  |  | 39 300 000 |  |
| 50 |  | Overføring til andre forvaltningsorganer, kan overføres |  |  | 2 250 000 |  |
| 70 |  | Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv. |  |  | 10 500 000 |  |
| 71 |  | Norsk Oljemuseum |  |  | 16 800 000 |  |
| 72 |  | Tilskudd til energiformål, kan overføres, kan nyttes under post 21 |  |  | 13 000 000 |  | 342 891 000
|  |  | Sum Administrasjon |  |  |  |  | 342 891 000
Petroleum
1810 |  |  | Sokkeldirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 400 500 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 202 000 000 |  |
| 23 |  | Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres |  |  | 47 500 000 |  | 650 000 000
|  |  | Sum Petroleum |  |  |  |  | 650 000 000
Energi og vannressurser
1820 |  |  | Norges vassdrags- og energidirektorat: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 928 000 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 107 000 000 |  |
| 22 |  | Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 45 og 60 |  |  | 353 000 000 |  |
| 23 |  | Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres |  |  | 60 000 000 |  |
| 25 |  | Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser, kan nyttes under post 61 |  |  | 100 000 000 |  |
| 26 |  | Reguleringsmyndigheten for energi |  |  | 83 500 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 22 |  |  | 32 000 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under post 22 |  |  | 100 000 000 |  |
| 61 |  | Tilskudd til krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser, kan nyttes under post 25 |  |  | 100 000 000 |  |
| 62 |  | Fordeling av inntekt fra avgift på vindkraft |  |  | 371 000 000 |  |
| 73 |  | Tilskudd til utjevning av overføringstariffer |  |  | 18 000 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til museums- og kulturminnetiltak, kan overføres |  |  | 9 100 000 |  |
| 75 |  | Stønad til husholdninger for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning |  |  | 4 800 000 000 |  |
| 76 |  | Stønad til husholdningskunder av nærvarmeanlegg, kan overføres |  |  | 5 000 000 |  | 7 066 600 000
1825 |  |  | Energieffektivisering og -omlegging: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 14 000 000 |  |
| 50 |  | Klima- og energifondet, virkemidler for energieffektivisering |  |  | 1 277 000 000 |  |
| 60 |  | Tilskudd til energitiltak i kommunale bygg, kan overføres |  |  | 300 000 000 |  | 1 591 000 000
|  |  | Sum Energi og vannressurser |  |  |  |  | 8 657 600 000
Klima, industri og teknologi
1850 |  |  | Klima, industri og teknologi: |  |  |  |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 88 000 000 |  |
| 50 |  | Fond for CO2-håndtering |  |  | 80 000 000 |  |
| 70 |  | Gassnova SF |  |  | 118 000 000 |  |
| 71 |  | Teknologisenter Mongstad |  |  | 89 000 000 |  |
| 72 |  | Langskip - fangst og lagring av CO2, kan overføres |  |  | 2 160 000 000 |  |
| 73 |  | Norges forskningsråd, kan overføres |  |  | 966 000 000 |  |
| 75 |  | Norwegian Energy Partners |  |  | 28 500 000 |  | 3 529 500 000
|  |  | Sum Klima, industri og teknologi |  |  |  |  | 3 529 500 000
Sikkerhet og arbeidsmiljø
1860 |  |  | Havindustritilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 |  |  | 374 000 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 25 500 000 |  |
| 23 |  | Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres |  |  | 4 000 000 |  | 403 500 000
|  |  | Sum Sikkerhet og arbeidsmiljø |  |  |  |  | 403 500 000
|  |  | Sum Energidepartementet |  |  |  |  | 13 583 491 000
Ymse
2309 |  |  | Tilfeldige utgifter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 7 100 000 000 |  | 7 100 000 000
|  |  | Sum Ymse |  |  |  |  | 7 100 000 000
Statsbankene
2410 |  |  | Statens lånekasse for utdanning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 476 165 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1 |  |  | 51 075 000 |  |
| 50 |  | Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning |  |  | 9 222 790 000 |  |
| 70 |  | Utdanningsstipend, overslagsbevilgning |  |  | 4 116 162 000 |  |
| 71 |  | Andre stipend, overslagsbevilgning |  |  | 576 805 000 |  |
| 72 |  | Rentestøtte, overslagsbevilgning |  |  | 3 748 095 000 |  |
| 73 |  | Avskrivninger, overslagsbevilgning |  |  | 1 038 667 000 |  |
| 74 |  | Tap på utlån |  |  | 340 500 000 |  |
| 90 |  | Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning |  |  | 43 216 410 000 |  | 62 786 669 000
2412 |  |  | Husbanken: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsutgifter |  |  | 412 052 000 |  |
| 21 |  | Spesielle driftsutgifter, kan overføres |  |  | 12 431 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 73 506 000 |  |
| 71 |  | Tap på lån |  |  | 26 000 000 |  |
| 72 |  | Rentestøtte |  |  | 200 000 |  |
| 90 |  | Nye lån, overslagsbevilgning |  |  | 27 369 000 000 |  | 27 893 189 000
2421 |  |  | Innovasjon Norge: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger |  |  | 1 150 550 000 |  |
| 70 |  | Basiskostnader |  |  | 183 000 000 |  |
| 71 |  | Innovative næringsmiljøer, kan overføres |  |  | 128 700 000 |  |
| 74 |  | Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres |  |  | 596 200 000 |  |
| 75 |  | Grønn plattform, kan overføres, kan nyttes under post 50, 71 og 76 |  |  | 311 400 000 |  |
| 76 |  | Miljøteknologi, kan overføres |  |  | 423 800 000 |  |
| 90 |  | Lån fra statskassen til utlånsvirksomhet, overslagsbevilgning |  |  | 65 300 000 000 |  | 68 093 650 000
2426 |  |  | Siva SF: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd |  |  | 49 900 000 |  |
| 71 |  | Tilskudd til testfasiliteter |  |  | 218 490 000 |  |
| 90 |  | Lån, overslagsbevilgning |  |  | 60 000 000 |  | 328 390 000
2429 |  |  | Eksportkredittordningen: |  |  |  |  |
| 90 |  | Utlån |  |  | 15 800 000 000 |  | 15 800 000 000
|  |  | Sum Statsbankene |  |  |  |  | 174 901 898 000
Statlig petroleumsvirksomhet
2440 |  |  | Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten: |  |  |  |  |
| 30 |  | Investeringer |  |  | 29 600 000 000 |  | 29 600 000 000
|  |  | Sum Statlig petroleumsvirksomhet |  |  |  |  | 29 600 000 000
Statens forvaltningsbedrifter
2445 |  |  | Statsbygg: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter | -6 558 000 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter | 2 848 358 000 |  |  |  |
|  |  | 3 Avskrivninger | 1 655 000 000 |  |  |  |
|  |  | 4 Renter av statens kapital | 1 690 000 000 |  | -364 642 000 |  |
| 30 |  | Prosjektering av bygg, kan overføres |  |  | 111 000 000 |  |
| 31 |  | Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 500 000 000 |  |
| 32 |  | Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 277 000 000 |  |
| 33 |  | Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 4 489 802 000 |  |
| 34 |  | Videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter, kan overføres |  |  | 850 000 000 |  |
| 39 |  | Byggelånsrenter, kan overføres |  |  | 900 000 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 368 869 000 |  |
| 49 |  | Kjøp av eiendommer, kan overføres |  |  | 345 519 000 |  | 7 477 548 000
2460 |  |  | Eksportfinansiering Norge: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter | -224 500 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning | 330 271 000 |  | 105 771 000 |  |
| 54 |  | Tapsavsetning til risikoavlastningsordning for norsk eksport til Ukraina |  |  | 126 000 000 |  | 231 771 000
2470 |  |  | Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning | -790 000 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning | 637 000 000 |  |  |  |
|  |  | 3 Avskrivninger | 100 000 000 |  |  |  |
|  |  | 4 Renter av statens kapital | 3 000 000 |  |  |  |
|  |  | 5 Til investeringsformål | 55 000 000 |  |  |  |
|  |  | 6 Til reguleringsfond | -25 000 000 |  | -20 000 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres |  |  | 178 960 000 |  | 158 960 000
|  |  | Sum Statens forvaltningsbedrifter |  |  |  |  | 7 868 279 000
Folketrygden
Foreldrepenger mv.
2530 |  |  | Foreldrepenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning |  |  | 27 500 000 000 |  |
| 71 |  | Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning |  |  | 615 000 000 |  |
| 72 |  | Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning |  |  | 665 000 000 |  |
| 73 |  | Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning |  |  | 28 000 000 |  | 28 808 000 000
2531 |  |  | Bidragsforskott: |  |  |  |  |
| 70 |  | Forskott til utbetaling |  |  | 710 000 000 |  | 710 000 000
|  |  | Sum Foreldrepenger mv. |  |  |  |  | 29 518 000 000
Arbeidsliv
2540 |  |  | Stønad under arbeidsledighet til fiskere og fangstmenn: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tilskudd, overslagsbevilgning |  |  | 90 000 000 |  | 90 000 000
2541 |  |  | Dagpenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Dagpenger, overslagsbevilgning |  |  | 14 315 000 000 |  | 14 315 000 000
2542 |  |  | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning |  |  | 980 000 000 |  | 980 000 000
|  |  | Sum Arbeidsliv |  |  |  |  | 15 385 000 000
Sosiale formål
2620 |  |  | Stønad til enslig mor eller far: |  |  |  |  |
| 70 |  | Overgangsstønad, overslagsbevilgning |  |  | 1 660 000 000 |  |
| 72 |  | Stønad til barnetilsyn til enslig mor eller far i arbeid, overslagsbevilgning |  |  | 77 000 000 |  |
| 73 |  | Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning |  |  | 13 000 000 |  | 1 750 000 000
2650 |  |  | Sykepenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning |  |  | 62 220 000 000 |  |
| 71 |  | Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning |  |  | 1 940 000 000 |  |
| 72 |  | Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning |  |  | 3 520 000 000 |  |
| 75 |  | Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning |  |  | 3 520 000 000 |  |
| 76 |  | Tilskudd til ekspertbistand og kompetansetiltak for sykmeldte, kan overføres |  |  | 97 500 000 |  | 71 297 500 000
2651 |  |  | Arbeidsavklaringspenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning |  |  | 50 160 000 000 |  |
| 71 |  | Tilleggsstønad, overslagsbevilgning |  |  | 139 000 000 |  |
| 72 |  | Legeerklæringer |  |  | 490 000 000 |  | 50 789 000 000
2655 |  |  | Uførhet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Uføretrygd, overslagsbevilgning |  |  | 132 617 500 000 |  |
| 75 |  | Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning |  |  | 68 000 000 |  |
| 76 |  | Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning |  |  | 30 000 000 |  | 132 715 500 000
2661 |  |  | Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnstønad, overslagsbevilgning |  |  | 1 852 700 000 |  |
| 71 |  | Hjelpestønad, overslagsbevilgning |  |  | 2 522 000 000 |  |
| 72 |  | Stønad til servicehund |  |  | 10 280 000 |  |
| 73 |  | Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning |  |  | 139 240 000 |  |
| 74 |  | Tilskudd til biler |  |  | 809 700 000 |  |
| 75 |  | Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler |  |  | 5 148 100 000 |  |
| 76 |  | Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester |  |  | 490 760 000 |  |
| 77 |  | Ortopediske hjelpemidler |  |  | 2 874 800 000 |  |
| 78 |  | Høreapparater |  |  | 1 082 900 000 |  |
| 79 |  | Aktivitetshjelpemidler til personer over 26 år |  |  | 62 225 000 |  | 14 992 705 000
2670 |  |  | Alderdom: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnpensjon, overslagsbevilgning |  |  | 95 980 000 000 |  |
| 71 |  | Tilleggspensjon, overslagsbevilgning |  |  | 194 460 000 000 |  |
| 72 |  | Inntektspensjon, overslagsbevilgning |  |  | 34 790 000 000 |  |
| 73 |  | Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning |  |  | 10 363 000 000 |  | 335 593 000 000
2680 |  |  | Etterlatte: |  |  |  |  |
| 70 |  | Omstillingsstønad mv., overslagsbevilgning |  |  | 1 700 000 000 |  |
| 71 |  | Barnepensjon, overslagsbevilgning |  |  | 1 690 000 000 |  |
| 74 |  | Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning |  |  | 200 000 |  |
| 75 |  | Stønad til barnetilsyn til gjenlevende i arbeid, overslagsbevilgning |  |  | 2 500 000 |  | 3 392 700 000
2686 |  |  | Stønad ved gravferd: |  |  |  |  |
| 70 |  | Stønad ved gravferd, overslagsbevilgning |  |  | 325 000 000 |  | 325 000 000
|  |  | Sum Sosiale formål |  |  |  |  | 610 855 405 000
Helsetjenester
2711 |  |  | Spesialisthelsetjeneste mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Spesialisthjelp |  |  | 3 031 100 000 |  |
| 71 |  | Psykologhjelp |  |  | 477 900 000 |  |
| 72 |  | Tannbehandling |  |  | 3 007 000 000 |  |
| 76 |  | Private laboratorier og røntgeninstitutt |  |  | 1 506 412 000 |  | 8 022 412 000
2751 |  |  | Legemidler mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Legemidler |  |  | 15 104 900 000 |  |
| 71 |  | Legeerklæringer |  |  | 17 000 000 |  |
| 72 |  | Medisinsk forbruksmateriell |  |  | 2 490 000 000 |  | 17 611 900 000
2752 |  |  | Refusjon av egenbetaling: |  |  |  |  |
| 72 |  | Egenandelstak |  |  | 8 660 700 000 |  | 8 660 700 000
2755 |  |  | Helsetjenester i kommunene mv.: |  |  |  |  |
| 62 |  | Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71 |  |  | 637 000 000 |  |
| 70 |  | Allmennlegehjelp |  |  | 7 481 900 000 |  |
| 71 |  | Fysioterapi, kan nyttes under post 62 |  |  | 1 730 000 000 |  |
| 72 |  | Jordmorhjelp |  |  | 105 000 000 |  |
| 75 |  | Logopedisk og ortoptisk behandling |  |  | 401 000 000 |  | 10 354 900 000
2756 |  |  | Andre helsetjenester: |  |  |  |  |
| 70 |  | Helsetjenester i annet EØS-land |  |  | 7 000 000 |  |
| 71 |  | Helsetjenester i utlandet mv. |  |  | 770 000 000 |  |
| 72 |  | Helsetjenester til utenlandsboende mv. |  |  | 460 000 000 |  | 1 237 000 000
2790 |  |  | Andre helsetiltak: |  |  |  |  |
| 70 |  | Bidrag |  |  | 270 000 000 |  | 270 000 000
|  |  | Sum Helsetjenester |  |  |  |  | 46 156 912 000
|  |  | Sum Folketrygden |  |  |  |  | 701 915 317 000
Statens pensjonsfond utland
2800 |  |  | Statens pensjonsfond utland: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføring til fondet |  |  | 642 769 100 000 |  |
| 96 |  | Finansposter overført til fondet |  |  | 82 100 000 000 |  | 724 869 100 000
|  |  | Sum Statens pensjonsfond utland |  |  |  |  | 724 869 100 000
Totale utgifter: |  |  | 2 970 883 012 000

Kap. | Post |  |  | Kroner |  | Kroner
Inntekter:
Inntekter under departementene
Regjeringen
3024 |  |  | Regjeringsadvokaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Erstatning for utgifter i rettssaker |  |  | 23 082 000 |  | 23 082 000
|  |  | Sum Regjeringen |  |  |  |  | 23 082 000
Stortinget og eksterne organer
3041 |  |  | Stortinget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgsinntekter |  |  | 6 190 000 |  |
| 3 |  | Leieinntekter |  |  | 2 387 000 |  | 8 577 000
3051 |  |  | Riksrevisjonen: |  |  |  |  |
| 2 |  | Refusjon utland |  |  | 300 000 |  | 300 000
|  |  | Sum Stortinget og eksterne organer |  |  |  |  | 8 877 000
Utenriksdepartementet
3100 |  |  | Utenriksdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse gebyrer ved utenriksstasjonene |  |  | 32 185 000 |  |
| 2 |  | Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene |  |  | 274 000 000 |  |
| 5 |  | Refusjon spesialutsendinger mv. |  |  | 45 040 000 |  |
| 90 |  | Tilbakebetaling av nødlån fra utlandet |  |  | 450 000 |  | 351 675 000
|  |  | Sum Utenriksdepartementet |  |  |  |  | 351 675 000
Kunnskapsdepartementet
3200 |  |  | Kunnskapsdepartementet: |  |  |  |  |
| 3 |  | Inntekter fra fremleie |  |  | 4 500 000 |  | 4 500 000
3220 |  |  | Utdanningsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 2 685 000 |  | 2 685 000
3222 |  |  | Statlige skoler og fjernundervisningstjenester: |  |  |  |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 25 842 000 |  | 25 842 000
3223 |  |  | Diamanten skole: |  |  |  |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 742 000 |  | 742 000
3225 |  |  | Tiltak i grunnopplæringen: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 293 709 000 |  | 293 709 000
3230 |  |  | Statlig spesialpedagogisk tjeneste: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 28 234 000 |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 8 035 000 |  | 36 269 000
3242 |  |  | Norges grønne fagskole - Vea: |  |  |  |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 7 822 000 |  |
| 61 |  | Refusjon fra fylkeskommuner |  |  | 52 000 |  | 7 874 000
3256 |  |  | Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 6 939 000 |  |
| 2 |  | Inntekter fra refusjoner mv. |  |  | 34 816 000 |  | 41 755 000
3271 |  |  | Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 4 464 000 |  |
| 2 |  | Salgsinntekter mv. |  |  | 400 000 |  | 4 864 000
3275 |  |  | Tiltak for høyere utdanning og forskning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 10 000 |  | 10 000
3285 |  |  | Norges forskningsråd: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter fra oppdrag |  |  | 12 100 000 |  |
| 2 |  | Inntekter fra refusjoner mv. |  |  | 11 900 000 |  | 24 000 000
3288 |  |  | Internasjonale samarbeidstiltak: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 19 025 000 |  | 19 025 000
|  |  | Sum Kunnskapsdepartementet |  |  |  |  | 461 275 000
Kultur- og likestillingsdepartementet
3300 |  |  | Kultur- og likestillingsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 104 000 |  | 104 000
3320 |  |  | Kulturdirektoratet og Kulturrådet m.m.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 5 066 000 |  | 5 066 000
3322 |  |  | Bygg og offentlige rom: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 161 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 37 215 000 |  | 37 376 000
3323 |  |  | Musikk og scenekunst: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 403 000 |  |
| 2 |  | Billett- og salgsinntekter m.m. |  |  | 25 332 000 |  | 25 735 000
3325 |  |  | Allmenne kulturformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 2 537 000 |  | 2 537 000
3326 |  |  | Språk- og bibliotekformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 24 572 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 19 033 000 |  | 43 605 000
3327 |  |  | Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 35 903 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 4 796 000 |  | 40 699 000
3329 |  |  | Arkivformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 2 537 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 5 965 000 |  | 8 502 000
3334 |  |  | Film- og dataspillformål: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter |  |  | 6 978 000 |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 8 032 000 |  | 15 010 000
3335 |  |  | Medieformål: |  |  |  |  |
| 2 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 4 900 000 |  | 4 900 000
3339 |  |  | Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser: |  |  |  |  |
| 2 |  | Gebyr - lotterier |  |  | 8 695 000 |  |
| 4 |  | Gebyr - stiftelser |  |  | 220 000 |  |
| 7 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 15 765 000 |  | 24 680 000
3350 |  |  | Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda: |  |  |  |  |
| 85 |  | Tvangsmulkt |  |  | 1 000 000 |  | 1 000 000
|  |  | Sum Kultur- og likestillingsdepartementet |  |  |  |  | 209 214 000
Justis- og beredskapsdepartementet
3400 |  |  | Justis- og beredskapsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 6 582 000 |  | 6 582 000
3410 |  |  | Domstolene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Rettsgebyr |  |  | 217 170 000 |  |
| 2 |  | Saks- og gebyrinntekter jordskiftedomstolene |  |  | 22 903 000 |  |
| 3 |  | Diverse refusjoner |  |  | 1 907 000 |  |
| 4 |  | Vernesaker jordskiftedomstolene |  |  | 2 502 000 |  | 244 482 000
3411 |  |  | Domstoladministrasjonen: |  |  |  |  |
| 3 |  | Diverse refusjoner |  |  | 325 000 |  | 325 000
3430 |  |  | Kriminalomsorgen: |  |  |  |  |
| 2 |  | Arbeidsdriftens inntekter |  |  | 123 305 000 |  |
| 3 |  | Andre inntekter |  |  | 27 177 000 |  |
| 4 |  | Tilskudd |  |  | 26 326 000 |  | 176 808 000
3432 |  |  | Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter: |  |  |  |  |
| 3 |  | Andre inntekter |  |  | 1 271 000 |  | 1 271 000
3433 |  |  | Konfliktrådet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Refusjoner |  |  | 6 000 |  | 6 000
3440 |  |  | Politiet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyr - pass og ID-kort |  |  | 918 262 000 |  |
| 2 |  | Refusjoner mv. |  |  | 311 623 000 |  |
| 3 |  | Salgsinntekter |  |  | 54 637 000 |  |
| 4 |  | Gebyr - vaktselskap og etterkontroll av deaktiverte skytevåpen |  |  | 4 828 000 |  |
| 5 |  | Gebyr - våpenforvaltningen |  |  | 45 902 000 |  |
| 6 |  | Gebyr - utlendingssaker |  |  | 321 613 000 |  |
| 7 |  | Gebyr - sivile gjøremål |  |  | 559 196 000 |  |
| 8 |  | Refusjoner fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger |  |  | 207 500 000 |  | 2 423 561 000
3442 |  |  | Politihøgskolen: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 24 068 000 |  |
| 3 |  | Eksterne forskningsmidler |  |  | 13 587 000 |  | 37 655 000
3444 |  |  | Politiets sikkerhetstjeneste (PST): |  |  |  |  |
| 2 |  | Refusjoner |  |  | 16 768 000 |  | 16 768 000
3451 |  |  | Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyr |  |  | 130 220 000 |  |
| 2 |  | Refusjoner driftsutgifter Nødnett |  |  | 38 790 000 |  |
| 3 |  | Diverse inntekter |  |  | 40 560 000 |  |
| 4 |  | Refusjoner større utstyrsanskaffelser og vedlikehold Nødnett |  |  | 85 511 000 |  |
| 5 |  | Abonnementsinntekter og refusjoner Nødnett |  |  | 557 263 000 |  |
| 6 |  | Refusjoner |  |  | 18 046 000 |  |
| 7 |  | Refusjoner fra EU i forbindelse med variable utgifter knyttet til EUs ordning for sivil beredskap |  |  | 51 900 000 |  | 922 290 000
3453 |  |  | Sivil klareringsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 800 000 |  | 800 000
3454 |  |  | Redningshelikoptertjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner |  |  | 32 476 000 |  | 32 476 000
3457 |  |  | Nasjonal sikkerhetsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter |  |  | 37 495 000 |  | 37 495 000
3461 |  |  | Advokattilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Bidrag fra advokater og forvalterordning |  |  | 51 500 000 |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 14 000 000 |  | 65 500 000
3470 |  |  | Fri rettshjelp: |  |  |  |  |
| 1 |  | Tilkjente saksomkostninger m.m. |  |  | 4 954 000 |  |
| 2 |  | Fri rettshjelp, ODA-godkjente utgifter |  |  | 5 883 000 |  | 10 837 000
3473 |  |  | Statens sivilrettsforvaltning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 5 000 |  |
| 2 |  | Vergemåls-/representantordning, ODA-godkjente utgifter |  |  | 6 747 000 |  | 6 752 000
3481 |  |  | Samfunnet Jan Mayen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner og andre inntekter |  |  | 7 408 000 |  | 7 408 000
3490 |  |  | Utlendingsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Assistert retur fra Norge for asylsøkere med avslag, ODA-godkjente utgifter |  |  | 6 286 000 |  |
| 3 |  | Reiseutgifter for flyktninger fra utlandet, ODA-godkjente utgifter |  |  | 11 384 000 |  |
| 4 |  | Asylmottak, ODA-godkjente utgifter |  |  | 3 122 326 000 |  |
| 5 |  | Refusjonsinntekter |  |  | 2 987 000 |  |
| 6 |  | Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter |  |  | 10 128 000 |  |
| 7 |  | Tolk og oversettelse, ODA-godkjente utgifter |  |  | 31 353 000 |  |
| 8 |  | Internasjonalt migrasjonsarbeid og reintegrering i hjemlandet, ODA-godkjente utgifter |  |  | 45 664 000 |  | 3 230 128 000
|  |  | Sum Justis- og beredskapsdepartementet |  |  |  |  | 7 221 144 000
Kommunal- og distriktsdepartementet
3563 |  |  | Internasjonalt reindriftssenter: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 3 260 000 |  | 3 260 000
3585 |  |  | Husleietvistutvalget: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer |  |  | 3 366 000 |  | 3 366 000
3587 |  |  | Direktoratet for byggkvalitet: |  |  |  |  |
| 4 |  | Gebyrer |  |  | 40 875 000 |  |
| 85 |  | Diverse inntekter |  |  | 115 000 |  | 40 990 000
3595 |  |  | Statens kartverk: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter tinglysing |  |  | 464 700 000 |  |
| 2 |  | Salg og abonnement m.m. |  |  | 168 074 000 |  |
| 3 |  | Samfinansiering |  |  | 217 840 000 |  | 850 614 000
|  |  | Sum Kommunal- og distriktsdepartementet |  |  |  |  | 898 230 000
Arbeids- og inkluderingsdepartementet
3605 |  |  | Arbeids- og velferdsetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Administrasjonsvederlag |  |  | 11 481 000 |  |
| 4 |  | Tolketjenester |  |  | 4 887 000 |  |
| 5 |  | Oppdragsinntekter mv. |  |  | 21 544 000 |  | 37 912 000
3634 |  |  | Arbeidsmarkedstiltak: |  |  |  |  |
| 85 |  | Innfordring av feilutbetalinger, arbeidsmarkedstiltak |  |  | 5 000 000 |  | 5 000 000
3635 |  |  | Ventelønn mv.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjon statlig virksomhet mv. |  |  | 100 000 |  | 100 000
3640 |  |  | Arbeidstilsynet: |  |  |  |  |
| 4 |  | Kjemikaliekontroll, gebyrer |  |  | 5 580 000 |  |
| 6 |  | Refusjoner |  |  | 3 902 000 |  |
| 7 |  | Byggesaksbehandling, gebyrer |  |  | 25 678 000 |  |
| 8 |  | Refusjon utgifter regionale verneombud |  |  | 19 409 000 |  |
| 85 |  | Tvangsmulkt |  |  | 7 175 000 |  |
| 86 |  | Overtredelsesgebyrer |  |  | 29 450 000 |  | 91 194 000
3671 |  |  | Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere: |  |  |  |  |
| 4 |  | Tilskudd til integreringsprosjekter i asylmottak i regi av frivillige organisasjoner, ODA-godkjente utgifter |  |  | 13 265 000 |  | 13 265 000
3672 |  |  | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere: |  |  |  |  |
| 1 |  | Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter |  |  | 68 726 000 |  | 68 726 000
|  |  | Sum Arbeids- og inkluderingsdepartementet |  |  |  |  | 216 197 000
Helse- og omsorgsdepartementet
3700 |  |  | Helse- og omsorgsdepartementet: |  |  |  |  |
| 3 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter fra Utenriksdepartementet |  |  | 208 200 000 |  | 208 200 000
3704 |  |  | Norsk helsearkiv: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 3 008 000 |  | 3 008 000
3710 |  |  | Vaksiner mv.: |  |  |  |  |
| 3 |  | Vaksinesalg |  |  | 340 486 000 |  | 340 486 000
3714 |  |  | Folkehelse: |  |  |  |  |
| 4 |  | Gebyrinntekter |  |  | 24 396 000 |  | 24 396 000
3732 |  |  | Regionale helseforetak: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter på investeringslån |  |  | 1 545 000 000 |  |
| 85 |  | Avdrag på investeringslån f.o.m. 2008 |  |  | 1 151 000 000 |  |
| 87 |  | Avdrag på tilskudd til Helseplattformen |  |  | 91 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på investeringslån t.o.m. 2007 |  |  | 504 300 000 |  | 3 291 300 000
3740 |  |  | Helsedirektoratet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 35 104 000 |  |
| 4 |  | Gebyrinntekter |  |  | 30 986 000 |  |
| 5 |  | Helsetjenester til utenlandsboende mv. |  |  | 66 000 000 |  | 132 090 000
3741 |  |  | Norsk pasientskadeerstatning: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 7 923 000 |  |
| 50 |  | Premie fra private |  |  | 26 018 000 |  | 33 941 000
3742 |  |  | Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten: |  |  |  |  |
| 50 |  | Premie fra private |  |  | 5 880 000 |  | 5 880 000
3745 |  |  | Folkehelseinstituttet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 280 244 000 |  | 280 244 000
3746 |  |  | Direktoratet for medisinske produkter: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 37 166 000 |  |
| 4 |  | Registreringsgebyr |  |  | 83 152 000 |  |
| 85 |  | Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt |  |  | 2 750 000 |  | 123 068 000
3747 |  |  | Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 15 026 000 |  |
| 4 |  | Gebyrinntekter |  |  | 47 163 000 |  | 62 189 000
3748 |  |  | Statens helsetilsyn: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 1 084 000 |  | 1 084 000
|  |  | Sum Helse- og omsorgsdepartementet |  |  |  |  | 4 505 886 000
Barne- og familiedepartementet
3841 |  |  | Samliv og konfliktløsning: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter for fastsettelse av bidrag |  |  | 26 259 000 |  | 26 259 000
3842 |  |  | Familievern: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 898 000 |  | 898 000
3847 |  |  | EUs ungdomsprogram: |  |  |  |  |
| 1 |  | Tilskudd fra Europakommisjonen |  |  | 5 964 000 |  | 5 964 000
3853 |  |  | Barneverns- og helsenemndene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 850 000 |  | 850 000
3855 |  |  | Statlig forvaltning av barnevernet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 3 676 000 |  |
| 2 |  | Barnetrygd |  |  | 3 959 000 |  |
| 60 |  | Kommunale egenandeler |  |  | 2 690 308 000 |  | 2 697 943 000
3856 |  |  | Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 277 278 000 |  |
| 60 |  | Kommunale egenandeler |  |  | 2 805 000 |  | 280 083 000
3858 |  |  | Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 590 000 |  | 590 000
3868 |  |  | Forbrukertilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 3 000 000 |  |
| 2 |  | Tilskudd |  |  | 2 849 000 |  | 5 849 000
3883 |  |  | Kirkebevaringsfondet: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overført fra Kirkebevaringsfondet |  |  | 100 000 000 |  | 100 000 000
|  |  | Sum Barne- og familiedepartementet |  |  |  |  | 3 118 436 000
Nærings- og fiskeridepartementet
3900 |  |  | Nærings- og fiskeridepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Ymse inntekter og refusjoner knyttet til ordinære driftsutgifter |  |  | 204 000 |  |
| 3 |  | Inntekter fra forvaltning av grunneiendom på Svalbard |  |  | 10 877 000 |  | 11 081 000
3902 |  |  | Justervesenet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 22 630 000 |  |
| 3 |  | Inntekter fra salg av tjenester |  |  | 27 315 000 |  |
| 4 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 109 000 |  | 50 054 000
3903 |  |  | Norsk akkreditering: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter og andre inntekter |  |  | 59 691 000 |  | 59 691 000
3904 |  |  | Brønnøysundregistrene: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 644 614 000 |  |
| 2 |  | Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter |  |  | 35 854 000 |  | 680 468 000
3905 |  |  | Norges geologiske undersøkelse: |  |  |  |  |
| 3 |  | Oppdragsinntekter og andre inntekter |  |  | 81 248 000 |  | 81 248 000
3906 |  |  | Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard: |  |  |  |  |
| 1 |  | Leie av bergrettigheter og eiendommer |  |  | 100 000 |  |
| 2 |  | Behandlingsgebyrer |  |  | 1 500 000 |  |
| 86 |  | Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt |  |  | 1 000 000 |  | 2 600 000
3909 |  |  | Tiltak for sysselsetting av sjøfolk: |  |  |  |  |
| 1 |  | Tilbakeføring av tilskudd |  |  | 3 000 000 |  | 3 000 000
3910 |  |  | Sjøfartsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR |  |  | 260 707 000 |  |
| 2 |  | Maritime personellsertifikater |  |  | 22 903 000 |  |
| 3 |  | Diverse inntekter |  |  | 542 000 |  |
| 4 |  | Gebyrer for skip i NIS |  |  | 72 037 000 |  |
| 86 |  | Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt |  |  | 4 800 000 |  | 360 989 000
3911 |  |  | Konkurransetilsynet: |  |  |  |  |
| 3 |  | Refusjoner og andre inntekter |  |  | 217 000 |  |
| 86 |  | Lovbruddsgebyr |  |  | 100 000 |  | 317 000
3912 |  |  | Klagenemndssekretariatet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Klagegebyr |  |  | 715 000 |  |
| 2 |  | Refusjoner og andre inntekter |  |  | 217 000 |  |
| 87 |  | Overtredelsesgebyr |  |  | 100 000 |  | 1 032 000
3916 |  |  | Kystverket: |  |  |  |  |
| 2 |  | Andre inntekter |  |  | 11 529 000 |  | 11 529 000
3917 |  |  | Fiskeridirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 1 301 000 |  |
| 5 |  | Saksbehandlingsgebyr |  |  | 41 571 000 |  |
| 86 |  | Forvaltningssanksjoner |  |  | 4 000 000 |  | 46 872 000
3923 |  |  | Havforskningsinstituttet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 481 816 000 |  |
| 2 |  | Oppdragsinntekter forskningsfartøy |  |  | 211 226 000 |  | 693 042 000
3935 |  |  | Patentstyret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter av informasjonstjenester |  |  | 5 228 000 |  |
| 2 |  | Inntekter knyttet til NPI |  |  | 5 386 000 |  |
| 3 |  | Gebyrer immaterielle rettigheter |  |  | 148 045 000 |  | 158 659 000
3936 |  |  | Klagenemnda for industrielle rettigheter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer |  |  | 559 000 |  | 559 000
3950 |  |  | Forvaltning av statlig eierskap: |  |  |  |  |
| 50 |  | Tilbakeføring av tapsavsetning for lån til Norwegian Air Shuttle ASA |  |  | 1 214 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på lån |  |  | 1 214 000 000 |  |
| 96 |  | Salg av aksjer |  |  | 25 000 000 |  | 2 453 000 000
3951 |  |  | Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS: |  |  |  |  |
| 90 |  | Avdrag |  |  | 19 900 000 |  | 19 900 000
|  |  | Sum Nærings- og fiskeridepartementet |  |  |  |  | 4 634 041 000
Landbruks- og matdepartementet
4100 |  |  | Landbruks- og matdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjoner m.m. |  |  | 146 000 |  | 146 000
4115 |  |  | Mattilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyr m.m. |  |  | 225 795 000 |  |
| 2 |  | Driftsinntekter og refusjoner m.m. |  |  | 6 651 000 |  |
| 85 |  | Gebyr og tvangsmulkt, m.m. |  |  | 7 000 000 |  | 239 446 000
4136 |  |  | Norsk institutt for bioøkonomi: |  |  |  |  |
| 30 |  | Husleie |  |  | 21 437 000 |  | 21 437 000
4141 |  |  | Høstbare viltressurser - jegerprøve, tilskudd til organisasjoner m.m.: |  |  |  |  |
| 1 |  | Jegerprøve, gebyr m.m. |  |  | 4 680 000 |  | 4 680 000
4142 |  |  | Landbruksdirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter, refusjoner m.m. |  |  | 52 381 000 |  | 52 381 000
4150 |  |  | Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.: |  |  |  |  |
| 85 |  | Markedsordningen for korn |  |  | 50 000 |  | 50 000
4162 |  |  | Statskog SF - forvaltning av statlig eierskap: |  |  |  |  |
| 90 |  | Avdrag på lån |  |  | 10 000 000 |  | 10 000 000
|  |  | Sum Landbruks- og matdepartementet |  |  |  |  | 328 140 000
Samferdselsdepartementet
4300 |  |  | Samferdselsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjon fra Utenriksdepartementet |  |  | 850 000 |  | 850 000
4313 |  |  | Luftfartstilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 154 700 000 |  | 154 700 000
4320 |  |  | Statens vegvesen: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgsinntekter m.m. |  |  | 166 700 000 |  |
| 2 |  | Diverse gebyrer |  |  | 475 900 000 |  |
| 3 |  | Refusjoner fra forsikringsselskaper |  |  | 136 300 000 |  |
| 4 |  | Billettinntekter fra riksveiferjedriften |  |  | 735 000 000 |  | 1 513 900 000
4330 |  |  | Særskilte transporttiltak: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer |  |  | 22 100 000 |  | 22 100 000
4352 |  |  | Jernbanedirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 6 100 000 |  | 6 100 000
4354 |  |  | Statens jernbanetilsyn: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer for tilsyn med tau- og kabelbaner og fornøyelsesinnretninger |  |  | 15 600 000 |  | 15 600 000
|  |  | Sum Samferdselsdepartementet |  |  |  |  | 1 713 250 000
Klima- og miljødepartementet
4400 |  |  | Klima- og miljødepartementet: |  |  |  |  |
| 3 |  | Refusjon fra Utenriksdepartementet |  |  | 37 405 000 |  | 37 405 000
4420 |  |  | Miljødirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Oppdrag og andre diverse inntekter |  |  | 6 976 000 |  |
| 4 |  | Gebyrer, forurensningsområdet hos Miljødirektoratet |  |  | 89 045 000 |  |
| 6 |  | Gebyrer, forurensningsområdet hos statsforvalterembetene |  |  | 53 590 000 |  |
| 7 |  | Gebyrer, kvotesystemet |  |  | 47 625 000 |  |
| 9 |  | Internasjonale oppdrag |  |  | 41 048 000 |  | 238 284 000
4423 |  |  | Radioaktiv forurensning i det ytre miljø: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer, radioaktiv forurensning |  |  | 1 170 000 |  | 1 170 000
4429 |  |  | Riksantikvaren: |  |  |  |  |
| 2 |  | Refusjoner og diverse inntekter |  |  | 763 000 |  |
| 9 |  | Internasjonale oppdrag |  |  | 4 360 000 |  | 5 123 000
4471 |  |  | Norsk Polarinstitutt: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgs- og utleieinntekter |  |  | 7 605 000 |  |
| 3 |  | Inntekter fra diverse tjenesteyting |  |  | 75 737 000 |  |
| 21 |  | Inntekter, Antarktis |  |  | 16 658 000 |  | 100 000 000
4481 |  |  | Salg av klimakvoter: |  |  |  |  |
| 1 |  | Salgsinntekter |  |  | 3 135 116 000 |  | 3 135 116 000
|  |  | Sum Klima- og miljødepartementet |  |  |  |  | 3 517 098 000
Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet
4510 |  |  | Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 45 376 000 |  |
| 3 |  | Brukerbetaling |  |  | 43 037 000 |  | 88 413 000
4515 |  |  | Departementenes digitaliseringsorganisasjon: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse inntekter |  |  | 600 000 |  |
| 2 |  | Brukerbetalinger |  |  | 33 200 000 |  | 33 800 000
4520 |  |  | Statsforvalterne: |  |  |  |  |
| 1 |  | Inntekter ved oppdrag |  |  | 92 431 000 |  | 92 431 000
4533 |  |  | Eiendommer utenfor husleieordningen: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse inntekter |  |  | 5 570 000 |  | 5 570 000
4540 |  |  | Digitaliseringsdirektoratet: |  |  |  |  |
| 3 |  | Diverse inntekter |  |  | 2 372 000 |  |
| 5 |  | Bruk av nasjonale fellesløsninger |  |  | 200 600 000 |  |
| 7 |  | Tjenesteeierfinansiert drift av Altinn |  |  | 150 000 000 |  | 352 972 000
4542 |  |  | Internasjonalt samarbeid: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refusjon fra Utenriksdepartementet |  |  | 3 335 000 |  | 3 335 000
4543 |  |  | Nasjonal kommunikasjonsmyndighet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Diverse gebyrer |  |  | 334 000 |  |
| 70 |  | Inntekter fra gjennomførte frekvensauksjoner |  |  | 887 100 000 |  | 887 434 000
4565 |  |  | Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter, lån |  |  | 46 000 000 |  |
| 90 |  | Tilbakebetaling av lån |  |  | 15 500 000 000 |  | 15 546 000 000
4566 |  |  | Yrkesskadeforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Premieinntekter |  |  | 89 000 000 |  | 89 000 000
4567 |  |  | Gruppelivsforsikring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Premieinntekter |  |  | 146 000 000 |  | 146 000 000
|  |  | Sum Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet |  |  |  |  | 17 244 955 000
Finansdepartementet
4600 |  |  | Finansdepartementet: |  |  |  |  |
| 2 |  | Diverse refusjoner |  |  | 50 000 |  | 50 000
4602 |  |  | Finanstilsynet: |  |  |  |  |
| 3 |  | Saksbehandlingsgebyr |  |  | 18 700 000 |  |
| 86 |  | Vinningsavståelse og overtredelsesgebyr mv. |  |  | 500 000 |  | 19 200 000
4605 |  |  | Direktoratet for forvaltning og økonomistyring: |  |  |  |  |
| 1 |  | Økonomitjenester og andre driftsinntekter |  |  | 282 112 000 |  |
| 2 |  | Opplæringskontoret OK stat |  |  | 20 080 000 |  | 302 192 000
4610 |  |  | Tolletaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Særskilt vederlag for tolltjenester |  |  | 6 950 000 |  |
| 2 |  | Andre inntekter |  |  | 2 492 000 |  |
| 4 |  | Diverse refusjoner |  |  | 1 193 000 |  |
| 5 |  | Refusjon fra Avinor AS |  |  | 31 430 000 |  |
| 85 |  | Tvangsmulkt og overtredelsesgebyr |  |  | 12 500 000 |  | 54 565 000
4618 |  |  | Skatteetaten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr |  |  | 23 500 000 |  |
| 3 |  | Andre inntekter |  |  | 7 044 000 |  |
| 5 |  | Gebyr for utleggsforretninger |  |  | 64 000 000 |  |
| 7 |  | Gebyr for bindende forhåndsuttalelser |  |  | 5 000 000 |  |
| 11 |  | Gebyr på kredittdeklarasjoner |  |  | 3 360 000 |  |
| 85 |  | Inngått på tapsførte lån mv. |  |  | 300 000 000 |  |
| 86 |  | Bøter, inndragninger mv. |  |  | 2 000 000 000 |  |
| 87 |  | Trafikantsanksjoner |  |  | 70 000 000 |  |
| 88 |  | Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret |  |  | 300 000 000 |  |
| 89 |  | Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt |  |  | 5 000 000 |  | 2 777 904 000
4620 |  |  | Statistisk sentralbyrå: |  |  |  |  |
| 2 |  | Oppdragsinntekter |  |  | 247 103 000 |  |
| 85 |  | Tvangsmulkt |  |  | 10 000 000 |  | 257 103 000
|  |  | Sum Finansdepartementet |  |  |  |  | 3 411 014 000
Forsvarsdepartementet
4700 |  |  | Forsvarsdepartementet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 13 245 000 |  | 13 245 000
4710 |  |  | Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 6 246 013 000 |  |
| 47 |  | Salg av eiendom |  |  | 97 690 000 |  | 6 343 703 000
4720 |  |  | Forsvaret: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 1 042 384 000 |  | 1 042 384 000
4730 |  |  | Forsvarshistorisk museum: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 12 500 000 |  | 12 500 000
4740 |  |  | Statens graderte plattformtjenester: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 212 776 000 |  | 212 776 000
4760 |  |  | Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 36 324 000 |  |
| 45 |  | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter |  |  | 1 592 839 000 |  |
| 48 |  | Fellesfinansierte investeringer, inntekter |  |  | 650 000 000 |  | 2 279 163 000
4791 |  |  | Redningshelikoptertjenesten: |  |  |  |  |
| 1 |  | Driftsinntekter |  |  | 482 425 000 |  | 482 425 000
4799 |  |  | Militære bøter: |  |  |  |  |
| 86 |  | Militære bøter |  |  | 500 000 |  | 500 000
|  |  | Sum Forsvarsdepartementet |  |  |  |  | 10 386 696 000
Energidepartementet
4800 |  |  | Energidepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Garantiprovisjon, Gassco |  |  | 2 200 000 |  | 2 200 000
4810 |  |  | Sokkeldirektoratet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 31 900 000 |  |
| 2 |  | Oppdrags- og samarbeidsinntekter |  |  | 47 500 000 |  | 79 400 000
4820 |  |  | Norges vassdrags- og energidirektorat: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 10 000 000 |  |
| 2 |  | Oppdrags- og samarbeidsinntekter |  |  | 60 000 000 |  |
| 40 |  | Flom- og skredforebygging |  |  | 20 000 000 |  | 90 000 000
4860 |  |  | Havindustritilsynet: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrinntekter |  |  | 89 000 000 |  |
| 2 |  | Oppdrags- og samarbeidsinntekter |  |  | 4 000 000 |  | 93 000 000
|  |  | Sum Energidepartementet |  |  |  |  | 264 600 000
Ymse inntekter
5309 |  |  | Tilfeldige inntekter: |  |  |  |  |
| 29 |  | Ymse |  |  | 400 000 000 |  | 400 000 000
5310 |  |  | Statens lånekasse for utdanning: |  |  |  |  |
| 4 |  | Refusjon av ODA-godkjente utgifter |  |  | 2 000 000 |  |
| 29 |  | Termingebyrer |  |  | 1 870 000 |  |
| 89 |  | Purregebyrer |  |  | 109 229 000 |  |
| 90 |  | Redusert lån og rentegjeld |  |  | 14 754 325 000 |  |
| 93 |  | Omgjøring av utdanningslån til stipend |  |  | 8 651 746 000 |  | 23 519 170 000
5312 |  |  | Husbanken: |  |  |  |  |
| 1 |  | Gebyrer m.m. |  |  | 6 100 000 |  |
| 11 |  | Diverse inntekter |  |  | 91 344 000 |  |
| 90 |  | Avdrag |  |  | 15 106 000 000 |  | 15 203 444 000
5325 |  |  | Innovasjon Norge: |  |  |  |  |
| 70 |  | Låneprovisjoner |  |  | 70 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på utestående fordringer |  |  | 64 100 000 000 |  |
| 92 |  | Låneordning for pakkereisearrangører - avdrag |  |  | 30 000 000 |  | 64 200 000 000
5326 |  |  | Siva SF: |  |  |  |  |
| 70 |  | Låne- og garantiprovisjoner |  |  | 7 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på utestående fordringer |  |  | 60 000 000 |  | 67 000 000
5329 |  |  | Eksportkredittordningen: |  |  |  |  |
| 70 |  | Gebyrer m.m. |  |  | 30 000 000 |  |
| 90 |  | Avdrag på utestående fordringer |  |  | 7 200 000 000 |  | 7 230 000 000
5341 |  |  | Avdrag på utestående fordringer: |  |  |  |  |
| 98 |  | Avdrag på egenbeholdning statsobligasjoner |  |  | 6 000 000 000 |  | 6 000 000 000
5351 |  |  | Overføring fra Norges Bank: |  |  |  |  |
| 85 |  | Overføring |  |  | 18 974 000 000 |  | 18 974 000 000
|  |  | Sum Ymse inntekter |  |  |  |  | 135 593 614 000
|  |  | Sum Inntekter under departementene |  |  |  |  | 194 107 424 000
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet
5440 |  |  | Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten: |  |  |  |  |
| 24 |  | Driftsresultat: |  |  |  |  |
|  |  | 1 Driftsinntekter | 300 600 000 000 |  |  |  |
|  |  | 2 Driftsutgifter | -42 600 000 000 |  |  |  |
|  |  | 3 Lete- og feltutviklingsutgifter | -2 000 000 000 |  |  |  |
|  |  | 4 Avskrivninger | -32 100 000 000 |  |  |  |
|  |  | 5 Renter av statens kapital | -4 900 000 000 |  | 219 000 000 000 |  |
| 30 |  | Avskrivninger |  |  | 32 100 000 000 |  |
| 80 |  | Renter av statens kapital |  |  | 5 000 000 000 |  | 256 100 000 000
|  |  | Sum Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet |  |  |  |  | 256 100 000 000
Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forvaltningsbedrifter i samband med nybygg, anlegg mv.
5460 |  |  | Eksportfinansiering Norge: |  |  |  |  |
| 57 |  | Tilbakeføring av tapsavsetning for investeringer i og eksport til Ukraina |  |  | 126 000 000 |  |
| 71 |  | Tilbakeføring fra avviklede garantiordninger |  |  | 28 800 000 |  |
| 85 |  | Inntekter fra avviklede midlertidige ordninger |  |  | 21 650 000 |  | 176 450 000
5470 |  |  | Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 30 |  | Avsetning til investeringsformål |  |  | 55 000 000 |  | 55 000 000
5491 |  |  | Avskrivning på statens kapital i statens forvaltningsbedrifter: |  |  |  |  |
| 30 |  | Avskrivninger |  |  | 1 755 000 000 |  | 1 755 000 000
|  |  | Sum Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forvaltningsbedrifter i samband med nybygg, anlegg mv. |  |  |  |  | 1 986 450 000
Skatter og avgifter
5501 |  |  | Skatter på formue og inntekt: |  |  |  |  |
| 70 |  | Trinnskatt og formuesskatt mv. |  |  | 136 185 500 000 |  |
| 72 |  | Fellesskatt mv. fra personlige skattytere |  |  | 151 487 500 000 |  |
| 74 |  | Selskapsskatter mv. fra upersonlige skattytere utenom petroleum |  |  | 129 100 000 000 |  |
| 76 |  | Kildeskatt på utbytte |  |  | 13 250 000 000 |  |
| 77 |  | Kildeskatt på rentebetalinger |  |  | 25 000 000 |  |
| 78 |  | Kildeskatt på royaltybetalinger |  |  | 300 000 |  |
| 79 |  | Kildeskatt på leiebetalinger for visse fysiske eiendeler |  |  | 15 000 000 |  | 430 063 300 000
5502 |  |  | Finansskatt: |  |  |  |  |
| 70 |  | Skatt på lønn |  |  | 2 704 000 000 |  |
| 71 |  | Skatt på overskudd |  |  | 2 400 000 000 |  | 5 104 000 000
5507 |  |  | Skatt og avgift på utvinning av petroleum: |  |  |  |  |
| 71 |  | Ordinær skatt på formue og inntekt |  |  | 119 500 000 000 |  |
| 72 |  | Særskatt på oljeinntekter |  |  | 259 700 000 000 |  |
| 74 |  | Arealavgift mv. |  |  | 1 300 000 000 |  | 380 500 000 000
5508 |  |  | Avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen: |  |  |  |  |
| 70 |  | CO2-avgift i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen |  |  | 8 000 000 000 |  | 8 000 000 000
5509 |  |  | Avgift på utslipp av NOX i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift |  |  | 1 000 000 |  | 1 000 000
5511 |  |  | Tollavgiftsinntekter: |  |  |  |  |
| 70 |  | Tollavgift |  |  | 3 550 000 000 |  |
| 71 |  | Auksjonsinntekter fra tollkvoter |  |  | 300 000 000 |  | 3 850 000 000
5521 |  |  | Merverdiavgift: |  |  |  |  |
| 70 |  | Merverdiavgift |  |  | 409 258 000 000 |  | 409 258 000 000
5526 |  |  | Avgift på alkohol: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på alkohol |  |  | 16 800 000 000 |  | 16 800 000 000
5531 |  |  | Avgift på tobakksvarer mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på tobakksvarer mv. |  |  | 7 600 000 000 |  | 7 600 000 000
5536 |  |  | Avgift på motorvogner mv.: |  |  |  |  |
| 71 |  | Engangsavgift |  |  | 6 500 000 000 |  |
| 72 |  | Avgift på trafikkforsikring |  |  | 10 190 000 000 |  |
| 73 |  | Vektårsavgift |  |  | 290 000 000 |  |
| 75 |  | Omregistreringsavgift |  |  | 1 850 000 000 |  | 18 830 000 000
5538 |  |  | Veibruksavgift på drivstoff: |  |  |  |  |
| 70 |  | Veibruksavgift på bensin |  |  | 3 280 000 000 |  |
| 71 |  | Veibruksavgift på autodiesel |  |  | 6 520 000 000 |  |
| 72 |  | Veibruksavgift på naturgass og LPG |  |  | 4 000 000 |  | 9 804 000 000
5541 |  |  | Avgift på elektrisk kraft: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på elektrisk kraft |  |  | 10 803 000 000 |  | 10 803 000 000
5542 |  |  | Avgift på mineralolje mv.: |  |  |  |  |
| 71 |  | Avgift på smøreolje mv. |  |  | 120 000 000 |  | 120 000 000
5543 |  |  | Miljøavgift på mineralske produkter mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | CO2-avgift |  |  | 18 437 000 000 |  |
| 71 |  | Svovelavgift |  |  | 10 000 000 |  | 18 447 000 000
5546 |  |  | Avgift på avfallsforbrenning: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på avfallsforbrenning |  |  | 695 000 000 |  | 695 000 000
5548 |  |  | Miljøavgift på visse klimagasser: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på hydrofluorkarboner (HFK) og perfluorkarboner (PFK) |  |  | 355 000 000 |  |
| 71 |  | Avgift på SF6 |  |  | 60 000 000 |  | 415 000 000
5549 |  |  | Avgift på NOX: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på NOX |  |  | 30 000 000 |  | 30 000 000
5550 |  |  | Miljøavgift på plantevernmidler: |  |  |  |  |
| 70 |  | Miljøavgift på plantevernmidler |  |  | 65 000 000 |  | 65 000 000
5551 |  |  | Avgifter knyttet til mineralvirksomhet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på undersjøisk utnyttelse mv. av kalkstein |  |  | 1 300 000 |  |
| 71 |  | Årsavgift knyttet til mineraler |  |  | 20 000 000 |  | 21 300 000
5552 |  |  | Avgift på oppdrettsfisk: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på oppdrettsfisk |  |  | 1 350 000 000 |  | 1 350 000 000
5553 |  |  | Avgift på viltlevende marine ressurser: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på viltlevende marine ressurser |  |  | 130 000 000 |  | 130 000 000
5554 |  |  | Avgift på vindkraft: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på vindkraft |  |  | 395 000 000 |  | 395 000 000
5557 |  |  | Avgift på sukker mv.: |  |  |  |  |
| 70 |  | Avgift på sukker mv. |  |  | 200 000 000 |  | 200 000 000
5559 |  |  | Avgift på drikkevareemballasje: |  |  |  |  |
| 70 |  | Grunnavgift på engangsemballasje |  |  | 3 000 000 000 |  |
| 71 |  | Miljøavgift på kartong |  |  | 60 000 000 |  |
| 72 |  | Miljøavgift på plast |  |  | 55 000 000 |  |
| 73 |  | Miljøavgift på metall |  |  | 10 000 000 |  |
| 74 |  | Miljøavgift på glass |  |  | 5 000 000 |  | 3 130 000 000
5561 |  |  | Flypassasjeravgift: |  |  |  |  |
| 70 |  | Flypassasjeravgift |  |  | 1 850 000 000 |  | 1 850 000 000
5565 |  |  | Dokumentavgift: |  |  |  |  |
| 70 |  | Dokumentavgift |  |  | 12 200 000 000 |  | 12 200 000 000
5568 |  |  | Sektoravgifter under Kultur- og likestillingsdepartementet: |  |  |  |  |
| 71 |  | Årsavgift - stiftelser |  |  | 29 850 000 |  |
| 73 |  | Refusjon - Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS |  |  | 47 882 000 |  |
| 75 |  | Kino- og videogramavgift |  |  | 30 000 000 |  | 107 732 000
5572 |  |  | Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Legemiddeldetaljistavgift |  |  | 75 985 000 |  |
| 72 |  | Avgift utsalgssteder utenom apotek |  |  | 3 000 000 |  |
| 73 |  | Legemiddelleverandøravgift |  |  | 240 000 000 |  |
| 74 |  | Tilsynsavgift |  |  | 3 770 000 |  |
| 75 |  | Sektoravgift tobakk |  |  | 18 952 000 |  | 341 707 000
5574 |  |  | Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet: |  |  |  |  |
| 71 |  | Avgifter immaterielle rettigheter |  |  | 213 000 000 |  |
| 72 |  | Kontroll- og tilsynsavgift akvakultur |  |  | 33 100 000 |  |
| 73 |  | Årsavgift Merkeregisteret |  |  | 3 900 000 |  |
| 74 |  | Fiskeriforskningsavgift |  |  | 340 900 000 |  |
| 75 |  | Tilsynsavgift Justervesenet |  |  | 35 700 000 |  |
| 76 |  | Kontrollavgift fiskeflåten |  |  | 44 400 000 |  |
| 77 |  | Sektoravgifter Kystverket |  |  | 1 061 771 000 |  | 1 732 771 000
5576 |  |  | Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Forskningsavgift på landbruksprodukter |  |  | 240 000 000 |  |
| 72 |  | Jeger- og fellingsavgifter |  |  | 97 500 000 |  | 337 500 000
5578 |  |  | Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Sektoravgifter under Svalbards miljøvernfond |  |  | 18 632 000 |  |
| 72 |  | Fiskeravgifter |  |  | 19 074 000 |  | 37 706 000
5579 |  |  | Sektoravgifter under Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Sektoravgifter Nasjonal kommunikasjonsmyndighet |  |  | 295 614 000 |  | 295 614 000
5580 |  |  | Sektoravgifter under Finansdepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Finanstilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene |  |  | 606 417 000 |  | 606 417 000
5582 |  |  | Sektoravgifter under Energidepartementet: |  |  |  |  |
| 70 |  | Bidrag til kulturminnevern i regulerte vassdrag |  |  | 12 400 000 |  |
| 71 |  | Konsesjonsavgifter fra vannkraftutbygging |  |  | 198 500 000 |  |
| 72 |  | Sektoravgifter under Norges vassdrags- og energidirektorat |  |  | 160 500 000 |  |
| 73 |  | Påslag på nettariffen til Klima- og energifondet |  |  | 690 000 000 |  |
| 74 |  | Sektoravgifter under Sokkeldirektoratet |  |  | 45 000 000 |  |
| 75 |  | Sektoravgifter under Havindustritilsynet |  |  | 145 000 000 |  | 1 251 400 000
5583 |  |  | Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser: |  |  |  |  |
| 70 |  | Frekvens- og nummeravgift |  |  | 675 000 000 |  | 675 000 000
|  |  | Sum Skatter og avgifter |  |  |  |  | 1 345 047 447 000
Renter og utbytte mv.
5600 |  |  | Overføring fra Statens pensjonsfond Norge: |  |  |  |  |
| 85 |  | Overføring fra Statens pensjonsfond Norge |  |  | 11 700 000 000 |  | 11 700 000 000
5603 |  |  | Renter av statens kapital i statens forvaltningsbedrifter: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter av statens faste kapital |  |  | 2 593 000 000 |  | 2 593 000 000
5605 |  |  | Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer: |  |  |  |  |
| 80 |  | Av statskassens foliokonto i Norges Bank |  |  | 10 465 000 000 |  |
| 81 |  | Av verdipapirer og bankinnskudd i utenlandsk valuta |  |  | 200 000 |  |
| 82 |  | Av innenlandske verdipapirer |  |  | 1 859 300 000 |  |
| 83 |  | Av alminnelige fordringer |  |  | 60 000 000 |  |
| 84 |  | Av driftskreditt til statsbedrifter |  |  | 3 163 200 000 |  | 15 547 700 000
5607 |  |  | Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 3 944 000 000 |  | 3 944 000 000
5609 |  |  | Renter under Norwegian Air Shuttle ASA: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 96 000 000 |  | 96 000 000
5612 |  |  | Renter fra Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 33 200 000 |  | 33 200 000
5613 |  |  | Renter fra Siva SF: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 10 200 000 |  | 10 200 000
5615 |  |  | Husbanken: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 7 636 000 000 |  | 7 636 000 000
5616 |  |  | Kommunalbanken AS: |  |  |  |  |
| 85 |  | Aksjeutbytte |  |  | 700 000 000 |  | 700 000 000
5617 |  |  | Renter fra Statens lånekasse for utdanning: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 13 837 239 000 |  | 13 837 239 000
5625 |  |  | Renter og utbytte fra Innovasjon Norge: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter på lån fra statskassen |  |  | 720 000 000 |  |
| 81 |  | Rentemargin, innovasjonslåneordningen |  |  | 23 000 000 |  |
| 82 |  | Låneordning for pakkereisearrangører - renter |  |  | 1 500 000 |  |
| 85 |  | Utbytte, lavrisikolåneordningen |  |  | 70 000 000 |  | 814 500 000
5626 |  |  | Renter av lån til Institutt for energiteknikk: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 4 800 000 |  | 4 800 000
5629 |  |  | Renter fra eksportkredittordningen: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 1 040 000 000 |  | 1 040 000 000
5631 |  |  | Aksjer i AS Vinmonopolet: |  |  |  |  |
| 85 |  | Statens overskuddsandel |  |  | 79 500 000 |  |
| 86 |  | Utbytte |  |  | 2 000 |  | 79 502 000
5635 |  |  | Electronic Chart Centre AS: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 3 000 000 |  | 3 000 000
5652 |  |  | Statskog SF - renter og utbytte: |  |  |  |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 14 800 000 |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 29 000 000 |  | 43 800 000
5656 |  |  | Aksjer under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 28 699 000 000 |  | 28 699 000 000
5680 |  |  | Statnett SF: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 1 660 000 000 |  | 1 660 000 000
5685 |  |  | Aksjer i Equinor ASA: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 27 768 100 000 |  | 27 768 100 000
5692 |  |  | Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte |  |  | 64 400 000 |  | 64 400 000
5693 |  |  | Utbytte av aksjer i diverse selskaper mv.: |  |  |  |  |
| 85 |  | Utbytte fra Folketrygdfondet |  |  | 1 652 000 |  | 1 652 000
|  |  | Sum Renter og utbytte mv. |  |  |  |  | 116 276 093 000
Folketrygden
5700 |  |  | Folketrygdens inntekter: |  |  |  |  |
| 71 |  | Trygdeavgift |  |  | 197 314 500 000 |  |
| 72 |  | Arbeidsgiveravgift |  |  | 269 420 000 000 |  | 466 734 500 000
5701 |  |  | Diverse inntekter: |  |  |  |  |
| 71 |  | Refusjon ved yrkesskade |  |  | 768 500 000 |  |
| 80 |  | Renter |  |  | 1 000 000 |  |
| 86 |  | Innkreving feilutbetalinger |  |  | 1 492 000 000 |  |
| 87 |  | Diverse inntekter |  |  | 26 069 000 |  |
| 88 |  | Hjelpemiddelsentraler mv. |  |  | 110 000 000 |  | 2 397 569 000
5704 |  |  | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs: |  |  |  |  |
| 70 |  | Dividende |  |  | 230 000 000 |  | 230 000 000
5705 |  |  | Refusjon av dagpenger: |  |  |  |  |
| 70 |  | Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs |  |  | 27 000 000 |  |
| 71 |  | Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge |  |  | 700 000 |  |
| 72 |  | Innkreving av forskutterte dagpenger |  |  | 45 000 000 |  | 72 700 000
5706 |  |  | Bidragsforskott: |  |  |  |  |
| 70 |  | Refusjon fra bidragspliktige |  |  | 182 000 000 |  | 182 000 000
|  |  | Sum Folketrygden |  |  |  |  | 469 616 769 000
Statens pensjonsfond utland
5800 |  |  | Statens pensjonsfond utland: |  |  |  |  |
| 50 |  | Overføring fra fondet |  |  | 413 647 646 000 |  | 413 647 646 000
|  |  | Sum Statens pensjonsfond utland |  |  |  |  | 413 647 646 000
Statslånemidler
5999 |  |  | Statslånemidler: |  |  |  |  |
| 90 |  | Lån |  |  | 174 101 183 000 |  | 174 101 183 000
|  |  | Sum Statslånemidler |  |  |  |  | 174 101 183 000
Totale inntekter: |  |  | 2 970 883 012 000

Statslån o.a.

II

Andre fullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2025 kan:

ta opp nye langsiktige innenlandske statslån til et beløp inntil 150 000 mill. kroner.

ha utestående kortsiktige markedslån til et beløp inntil 75 000 mill. kroner.

ta imot innskudd i form av kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, og fra institusjoner som kan bli pålagt å plassere likviditet som kontolån til staten.

inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler, samt foreta sikkerhetsplasseringer knyttet til slike avtaler.

Utenriksdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakt

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 100 post 01 | kap. 3100 post 05

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under kap. 100 Utenriksdepartementet, post 90 Lån til norske borgere i utlandet, ved behov for bistand fra aktuelle transportselskaper ved evakuering av norske borgere i kriserammede land. Fullmakten gjelder i de tilfeller og på de betingelser som gjelder for denne typen bistand.

overskride bevilgningene under kap. 117 EØS-finansieringsordningene, post 77 EØS- finansieringsordningen 2014–2021, og post 78 Den norske finansieringsordningen 2014–2021, med en samlet øvre ramme på 62,9 mill. kroner som følge av usikkerhet i fremdrift og valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser gjennom avtale inngått med EU.

overskride bevilgningen under kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 70 Verdensbanken med inntil 7 mill. kroner som følge av valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser som dekkes av bevilgningen på posten.

overskride bevilgningen under kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond med inntil 25 mill. kroner som følge av valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser som dekkes av bevilgningen på posten.

overskride bevilgningen under kap. 159 Regionbevilgninger, post 73 Ukraina og naboland angående kapitaløkningene i Den europeiske banken for gjenoppbygging og utvikling (EBRD) og Europarådets utviklingsbank (CEB) med inntil 16 mill. kroner som følge av valutakursjusteringer, dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser som dekkes av bevilgningen på posten.

IV

Valutatap (disagio)/ Valutagevinst (agio)

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2025 gis fullmakt til å utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning valutatap (disagio)/valutagevinst (agio) som følge av justering av midlene ved utenriksstasjonene under kap. 100/3100 Utenriksdepartementet, postene 89 Valutatap (disagio)/Valutagevinst (agio).

V

Bruk av opptjente rentemidler

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt kan benyttes til tiltak som avtales mellom Utenriksdepartementet og den enkelte mottaker.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2025 kan gi tilsagn om:

støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
117 |  | EØS-finansieringsordningene |
| 77 | EØS-finansieringsordningen 2014–2021 | 1 154 mill. kroner
| 78 | Den norske finansieringsordningen 2014–2021 | 1 043 mill. kroner
118 |  | Utenrikspolitiske satsinger |
| 77 | Norges forskningsråd – utenriksområdet | 219,5 mill. kroner
159 |  | Regionbevilgninger |
| 75 | Afrika | 35 mill. kroner
161 |  | Utdanning, forskning og offentlige institusjoner |
| 74 | Norges forskningsråd – utviklingsområdet | 709,9 mill. kroner
162 |  | Næringsutvikling, matsystemer og fornybar energi |
| 70 | Bærekraftig jobbskaping, næringsutvikling og handel | 100 mill. kroner
| 72 | Fornybar energi | 100 mill. kroner

tilskudd til Vaksinekoalisjonen CEPI med inntil 1 000 mill. kroner samlet i perioden 2022–2026 under kap. 160 Helse, post 70 Helse.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation (IFFlm) med inntil 2 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Tilsagnet skal finansiere epidemi- og pandemibekjempelse gjennom Vaksinekoalisjonen CEPI.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) med inntil 4 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Tilsagnet gjelder Vaksinealliansen Gavis arbeid i perioden 2021–2025.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisitation (IFFIm) med inntil 1 000 mill. kroner i perioden 2021–2030 under kap. 160 Helse, post 70 Helse, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån. Tilsagnet gjelder Vaksinealliansen Gavis covid-19-innsats.

tilskudd til Education Cannot Wait (ECW) for utdanning i krise og konflikt med inntil 500 mill. kroner samlet, fordelt på 380 mill. kroner under kap. 161 Utdanning, forskning og offentlige institusjoner, post 70 Utdanning i perioden 2023–2026 og 120 mill. kroner under kap. 150 Humanitær bistand, post 70 Nødhjelp og humanitær bistand i perioden 2023–2025.

tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) med inntil 3 200 mill. kroner i perioden 2024–2027 under kap. 163 Klima, miljø og hav, post 70 Miljø og klima.

VII

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2025 kan inngå avtaler om forsikringsansvar for utstillinger ved visningsinstitusjoner i utlandet innenfor en total ramme for gamle og nye garantier på inntil 500 mill. kroner. Forsikringsansvaret omfatter tap og skade under transport, lagring og i visningsperioden.

VIII

Toårige budsjettvedtak

Stortinget samtykker i at Norge kan slutte seg til toårige budsjettvedtak i FAO, WHO, ILO, UNIDO, OECD, WTO, IAEA, IEA, Havbunnsmyndigheten, Den internasjonale havrettsdomstolen, Mekanismen for internasjonale straffedomstoler (MICT) og for regulært bidrag til FN.

Andre fullmakter

IX

Ettergivelse av fordringer

Stortinget samtykker i at Kongen i 2025 kan ettergi statlige fordringer på utviklingsland i samsvar med kriteriene i handlingsplanen av 2004 Om gjeldslette for utvikling innenfor den resterende ramme på 829 mill. kroner under Eksportfinansiering Norges (Eksfin) gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp på ettergivelsestidspunktet inklusive påløpte renter, belastes gjeldsplanens ramme og ettergis uten bevilgning over bistandsbudsjettet. Rammen belastes ikke ved en eventuell ettergivelse av statlige fordringer på Sudan som stammer fra den norske skipseksportkampanjen (1976–1980), jf. Prop. 110 S (2012–2013).

X

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2025 gis unntak fra forutsetningene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av norske medlemskapskontingenter, pliktige bidrag og andre bidrag til internasjonale organisasjoner Norge er medlem av, kan foretas en gang i året.

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året dersom avtaler om samfinansiering med andre givere innenfor utviklingssamarbeidet tilsier det.

Eventuelle utbetalinger av regjeringens gave til TV-aksjoner kan i sin helhet utbetales som et engangsbeløp.

Utbetalinger av tilskudd til Climate Investment Funds (CIF) kan foretas i samsvar med fondets prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger av tilskudd til fond forvaltet av Verdensbankgruppen, Det internasjonale pengefondet (IMF), Afrikabanken, Asiabanken, Den interamerikanske utviklingsbanken, Den europeiske bank for gjenoppbygging og utvikling (EBRD), Nordisk utviklingsfond (NDF) og Det internasjonale fond for jordbruksutvikling (IFAD) kan foretas i henhold til regelverket til det enkelte fond.

Utbetalinger av tilskudd til Ukraine Trust Fund for Military Career Transition forvaltet av NATO, kan foretas i henhold til fondets regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til akutt nødhjelpsarbeid kan i enkelte tilfeller foretas for opptil ett år frem i tid når dette er påkrevd for å sikre raske og nødvendige investeringer.

Utbetalinger til Vaksinealliansen Gavi, Vaksinekoalisjonen CEPI og Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM) kan foretas årlig i tråd med organisasjonens finanseringsstrategi og regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) kan foretas i samsvar med fondets strategi og prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger under kap. 162 Næringsutvikling, matsystemer og fornybar energi, post 72 Fornybar energi av samlet tilskudd på inntil 300 mill. kroner til garantiinstrumenter for fornybar energi i utviklingsland kan skje i samsvar med regelverket til den enkelte garantiinstitusjonen.

Tilskudd under kap. 162 Næringsutvikling, matsystemer og fornybar energi, post 70 Bærekraftig jobbskaping, næringsutvikling og handel, post 71 Matsikkerhet, fisk og landbruk, post 72 Fornybar energi og kap. 163 Klima, miljø og hav, post 70 Miljø og klima og post 71 Bærekraftige hav og tiltak mot marin forsøpling, kan utbetales til avsetning for tap ved utlåns-, egenkapital- eller garantiinstrumenter hos tilskuddsmottaker.

Utbetalinger av tilskudd til fondsforvalter for fellesfond i FN kan skje i henhold til regelverket for det enkelte fond.

XI

Bruk av gjeldsbrev og raskere trekk på gjeldsbrev

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2025 kan fravike Bevilgningsreglementet § 3 annet ledd ved utstedelse av gjeldsbrev i forbindelse med fondspåfyllinger under Det internasjonale utviklingsfondet, Det asiatiske utviklingsfondet, Det afrikanske utviklingsfondet og Den globale miljøfasiliteten.

XII

Deltakelse i kapitaløkninger og fondspåfyllinger i internasjonale banker og fond

Stortinget samtykker i at:

Norge deltar i den 13. kapitalpåfyllingen i Det internasjonale fondet for jordbruksutvikling (IFAD-13) med et bidrag på inntil 972 mill. kroner for perioden 2025–2027, innbetalt i tre bidrag på 324 mill. kroner per år. Innbetalingene belastes kap. 162 Næringsutvikling, matsystemer og fornybar energi, post 71 Matsikkerhet, fisk og landbruk.

Norge deltar i den syvende generelle kapitaløkningen i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av UA 56,78 mill. (UA tilsvarer IMFs spesielle trekkrettigheter SDR) i perioden 2020–2027. Innbetalingene foretas i åtte like årlige beløp og belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond. Kapitaløkningen innebærer også en økning i den norske statsgarantien i AfDB med UA 889,52 mill. Garantiøkningen ble i sin helhet utløst ved første innbetaling av kapitaløkning i 2020. Forpliktelser inngås i SDR og kronebeløpet må valutajusteres i forbindelse med årlige utbetalinger.

Norge deltar i den 14. påfyllingen av giverlandsbidraget til Den asiatiske utviklingsbankens fond for de fattigste landene, Asiafondet (ADF-14), med et bidrag på til sammen inntil 262,15 mill. kroner for perioden 2025–2028, innbetalt i fire like årlige beløp. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den femte kapitalpåfyllingen i Nordisk utviklingsfond (Nordic Development Fund, NDF) med totalt 97,3 mill. euro, innbetalt i ti årlige bidrag tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet, for perioden 2022–2031.

Norge deltar i kapitaløkningen til Europarådets utviklingsbank (CEB) med 15,3 mill. euro, gjennom innbetaling av 7,7 mill. euro i 2024 og 3,8 mill. euro i hhv. 2025 og 2026. Innbetalingene belastes kap. 159 Regionbevilgninger, post 73 Ukraina og naboland. Kapitaløkningen innebærer også en økning i den norske statsgarantien i CEB med 38,9 mill. euro. Garantiøkningen ble i sin helhet utløst ved første innskudd til kapitaløkningen i 2024.

Norge deltar i kapitaløkningen til Den europeiske banken for gjenoppbygging og utvikling (EBRD) med 50,42 mill. euro, innbetalt i fem like årlige bidrag i perioden 2025–2029. Innbetalingene belastes kap. 159 Regionbevilgninger, post 73 Ukraina og naboland.

Norge deltar i kapitalpåfylling av IDB Invest, Den interamerikanske utviklingsbankens privatsektorarm, med totalt 19,488 mill. USD for perioden 2025–2031.

Norge deltar i en generell garantikapitaløkning i Afrikabanken med et nivå som tilsvarer en økning i den norske statsgarantien på UA 996,18 mill. (UA tilsvarer IMFs spesielle trekkrettigheter SDR). Garantiøkningen blir utløst ved avtaleinngåelse.

XIII

Det internasjonale gjeldsletteinitiativet (MDRI)

Stortinget samtykker i at:

Norge deltar, i forbindelse med den 16. påfyllingen av AfDF for perioden 2023–2025, i Det internasjonale gjeldsletteinitiativet (MDRI), med et bidrag på til sammen 373,7 mill. kroner. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

Norge deltar i forbindelse med kapitalpåfyllingen i det internasjonale utviklingsfondet (IDA 20) for perioden 2023–2025, i det internasjonale gjeldsletteinitiativet, Multilateral Debt Relief Initiative (MDRI) med til sammen 691,8 mill. kroner. Innbetalingene belastes kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette, post 73 Gjeldslette.

XIV

Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2025 kan:

føre utlegg som skal viderefaktureres kunde og tilhørende innbetalinger mot mellomværende med statskassen.

føre utbetalinger knyttet til refunderbart depositum for utenriksstasjonenes leide eiendommer og refunderbart depositum ved opptak til skole eller barnehage i utlandet som dekkes av arbeidsgiver mot mellomværende med statskassen. Fullmakten gis for inntil 50 mill. kroner for Utenriksdepartementets totale føringer av depositum, for å ta høyde for pris- og kurssvingninger i stedlige markeder.

XV

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2025 kan gi Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad) fullmakt til å gi tilsagn om nye statsgarantier for inntil 5 mrd. kroner til fornybarinvesteringer i utviklingsland.

XVI

Nansen-programmet for Ukraina

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet og Forsvarsdepartementet kan pådra forpliktelser om sivil og militær støtte gjennom Nansen-programmet for Ukraina innenfor en samlet ramme på 134,5 mrd. kroner i perioden 2023–2030.

Kunnskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 200 post 01 | kap. 3200 post 02
kap. 220 post 01 | kap. 3220 post 02
kap. 222 post 01 | kap. 3222 post 02
kap. 223 post 01 | kap. 3223 post 02
kap. 230 post 01 | kap. 3230 post 02
kap. 242 post 01 | kap. 3242 post 02 og 61
kap. 256 post 01 | kap. 3256 post 02
kap. 271 post 01 | kap. 3271 post 02
kap. 285 post 01 | kap. 3285 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633 post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningene til oppdragsvirksomhet på 21-postene mot tilsvarende merinntekter.

avhende fast eiendom, jf. Instruks om avhending av statlig eiendom mv., og bruke inntekter fra salg av eiendommer ved de selvforvaltende universitetene til kjøp, vedlikehold og bygging av andre lokaler til undervisnings- og forskningsformål ved den samme virksomheten.

gi Norges forskningsråd fullmakt til å kjøpe og avhende eiendommer. Salgsinntektene blir ført til eiendomsfondet til Norges forskningsråd.

III

Omdisponeringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2025 kan omdisponere midler fra kap. 285 Norges forskningsråd, post 75 Avsetning til usikker framdrift, til dekning av uventede merutgifter som overstiger bevilgningene på tilskuddsposter med midler forvaltet av Norges forskningsråd. Fullmakten gjelder ikke poster med gjennomstrømningsmidler.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2025 kan:

gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
201 |  | Analyse og kunnskapsgrunnlag |
| 70 | Norges forskningsråd – forskning om utdanning og forskning | 799,9 mill. kroner
220 |  | Utdanningsdirektoratet |
| 70 | Tilskudd til læremidler mv. | 90 mill. kroner
224 |  | Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre |
| 70 | Freds- og menneskerettighetssentre | 85 mill. kroner
226 |  | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 13 mill. kroner
| 22 | Videreutdanning for lærere og skoleledere | 332 mill. kroner
240 |  | Fagskoler |
| 60 | Driftstilskudd til fagskoler | 106,1 mill. kroner
270 |  | Studentvelferd |
| 75 | Tilskudd til bygging av studentboliger | 832,5 mill. kroner
285 |  | Norges forskningsråd |
| 71 | Strategiske forskningsprioriteringer | 11 212,6 mill. kroner
| 72 | Langsiktig, grunnleggende forskning | 6 025,1 mill. kroner

gi tilsagn om å utbetale 20 pst. av tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen over kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 68 Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen påfølgende budsjettår, når endelig regnskap foreligger.

gi tilsagn om å utbetale utdanningsstøtte for første halvår 2026 (andre halvdelen av undervisningsåret 2025–26) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2025 (første halvdelen av undervisningsåret 2025–26), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 70 Utdanningsstipend, 71 Andre stipend, 72 Rentestøtte og 90 Økt lån og rentegjeld samt kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning, post 80 Renter.

gi tilsagn om å omgjøre lån til stipend første halvår 2026 (andre halvdelen av undervisningsåret 2025–26) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2025 (første halvdelen av undervisningsåret 2025–26), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 50 Avsetning til utdanningsstipend.

Andre fullmakter

V

Gebyr for privatisteksamen

Stortinget samtykker i at privatister som melder seg opp til eksamen, og kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3-5, skal betale et gebyr per prøve. Gebyret skal betales til fylkeskommunen. Privatister som melder seg opp til eksamen, skal betale 1 356 kroner dersom privatisten ikke har prøvd seg i faget tidligere som privatist eller elev, og 2 713 kroner ved forbedringsprøver. Kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3-5, skal betale 1 155 kroner per prøve dersom kandidaten ikke har gått opp tidligere, og 2 317 kroner ved senere forsøk.

VI

Fullmakt for universitet og høyskoler til å delta i selskap

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2025 kan gi universitet og høyskoler fullmakt til å:

opprette nye selskap og delta i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke overskudd av oppdragsvirksomhet til kapitalinnskudd ved opprettelse av nye selskap eller ved deltagelse i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke utbytte fra selskap som virksomheten har kjøpt aksjer i eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

bruke inntekt fra salg av aksjer i selskap som virksomheten har ervervet med overskudd fra oppdragsvirksomhet eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

VII

Foreldrebetaling i barnehage

Stortinget samtykker i at:

maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud blir fastsatt til 2 000 kroner per måned fra 1. januar 2025 og til 22 000 kroner per år fra 1. januar 2025.

For kommunene Alstahaug, Alvdal, Andøy, Aremark, Askvoll, Aukra, Aure, Aurland, Austevoll, Austrheim, Averøy, Balsfjord, Bardu, Beiarn, Bindal, Bokn, Bremanger, Brønnøy, Bygland, Bykle, Bø, Bømlo, Dovre, Drangedal, Dyrøy, Dønna, Eidfjord, Engerdal, Etne, Etnedal, Evenes – Evenássi, Fedje, Fitjar, Fjaler, Fjord, Flakstad, Flatanger, Flå, Folldal, Frosta, Frøya, Fyresdal, Gildeskål, Gjemnes, Gjerstad, Gloppen, Grane, Gratangen, Grong, Grue, Gulen, Hadsel, Hamarøy, Haram, Hattfjelldal, Heim, Hemnes, Hemsedal, Herøy (Møre og Romsdal), Herøy (Nordland), Hitra, Hjartdal, Hjelmeland, Hol, Holtålen, Hustadvika, Hyllestad, Hægebostad, Høyanger, Høylandet, Ibestad, Indre Fosen, Iveland, Kinn, Krødsherad, Kvinesdal, Kvinnherad, Kviteseid, Kvitsøy, Kvæfjord, Leirfjord, Leka, Lesja, Lierne, Loabák – Lavangen, Lom, Lund, Lurøy, Luster, Lærdal, Lødingen, Masfjorden, Meløy, Meråker, Midtre Gauldal, Modalen, Moskenes, Målselv, Namsskogan, Nesbyen, Nesna, Nissedal, Nord-Fron, Nore og Uvdal, Nærøysund, Oppdal, Os, Osen, Overhalla, Rauma, Rendalen, Rennebu, Rindal, Ringebu, Rollag, Rødøy, Røros, Røst, Raarvihke – Røyrvik, Salangen, Saltdal, Sande, Sauda, Sel, Selbu, Seljord, Senja, Sigdal, Sirdal, Skjåk, Smøla, Snåase – Snåsa, Sogndal, Sokndal, Solund, Stad, Steigen, Stor-Elvdal, Stranda, Stryn, Suldal, Sunndal, Sunnfjord, Surnadal, Sømna, Sør-Aurdal, Sørfold, Sør-Fron, Sørreisa, Tingvoll, Tinn, Tjeldsund, Tokke, Tolga, Trysil, Træna, Tydal, Tynset, Tysnes, Ullensvang, Ulvik, Utsira, Vaksdal, Valle, Vang, Vanylven, Vega, Vegårshei, Vestnes, Vestre Slidre, Vestvågøy, Vevelstad, Vik, Vindafjord, Vinje, Værøy, Vågan, Vågå, Våler (Innlandet), Øksnes, Ørland, Øystre Slidre, Åfjord, Ål, Åmli, Åmot, Årdal, Åseral og Åsnes blir maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud fastsatt til 1 500 kroner per måned fra 1. januar 2025 og 16 500 kroner per år fra 1. januar 2025.

For kommunene i Finnmark og noen kommuner i Nord-Troms (Kåfjord, Skjervøy, Nordreisa, Kvænangen, Karlsøy, Lyngen og Storfjord) blir maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud fastsatt til 0 kroner fra 1. januar 2025

Dette er i samsvar med forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 1.

inntektsgrensen for fritak fra foreldrebetalingen i barnehage for 20 timer settes til 669 050 kroner per år fra 1. august 2025, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 3.

VIII

Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2025 kan gi Statens lånekasse for utdanning fullmakt til å inntektsføre utestående midler mot Konverteringsfondet i samme periode som konvertering av lån til stipend blir gjort, og mot Lånekassens mellomværende med statskassen. Mellomværendet utlignes i påfølgende periode når oppgjøret blir overført fra Konverteringsfondet.

IX

Rentekompensasjonsordning

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2025 kan gi nye tilsagn om rentekompensasjon slik at gamle og nye tilsagn tilsvarer en investeringsramme på totalt 2 000 mill. kroner over kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 61 Rentekompensasjon for investeringer i læringsarenaer og større utstyr som bidrar til mer praktisk og variert opplæring.

Andre vedtak

X

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 554, 28. mars 2023 blir opphevet.

Kultur- og likestillingsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kultur- og likestillingsdepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 300 post 01 | kap. 3300 post 01
kap. 320 post 01 | kap. 3320 postene 01 og 03
kap. 322 post 01 | kap. 3322 post 01
kap. 322 post 21 | kap. 3322 post 02
kap. 323 post 01 | kap. 3323 post 01
kap. 323 post 21 | kap. 3323 post 02
kap. 325 post 01 | kap. 3325 post 01
kap. 326 post 01 | kap. 3326, post 01
kap. 326 post 21 | kap. 3326, post 02
kap. 327 post 01 | kap. 3327 post 01
kap. 327 post 21 | kap. 3327 post 02
kap. 329 post 01 | kap. 3329 post 01
kap. 329 post 21 | kap. 3329 post 02
kap. 334 post 01 | kap. 3334 post 01
kap. 334 post 21 | kap. 3334 post 02
kap. 335 post 21 | kap. 3335 post 02
kap. 339 post 01 | kap. 3339 postene 02 og 04
kap. 339 post 01 | kap. 5568 post 71
kap. 339 post 21 | kap. 3339 post 07

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kultur- og likestillingsdepartementet i 2025 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
322 |  | Bygg og offentlige rom |
| 50 | Kunst i offentlige rom | 5,6 mill. kroner
| 70 | Nasjonale kulturbygg | 588,5 mill. kroner
325 |  | Allmenne kulturformål |
| 70 | Norges forskningsråd | 123,2 mill. kroner
334 |  | Film- og dataspillformål |
| 72 | Insentivordningen for film- og serieproduksjoner | 130,0 mill. kroner

Andre fullmakter

IV

Fastsetting av fordelingsnøkler for visse tilskudd

Stortinget samtykker i at:

det ordinære offentlige driftstilskuddet til musikk- og scenekunstinstitusjoner på kap. 323 Musikk og scenekunst, post 70 Musikk- og scenekunstinstitusjoner, skal fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen.

fordelingsnøkkelen ikke gjelder tilskuddet til Teater Manu, Dansens hus, Den Nationale Scene, Den Norske Opera og Ballett, Det Norske Teatret, Musikkselskapet Harmonien, Nationaltheatret og Oslo-filharmonien.

V

Fastsetting av gebyrer og avgifter m.m.

Stortinget samtykker i at for 2025 skal avgiften per videogram for omsetning i næring være 3,50 kroner.

Justis- og beredskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 61 post 01 | kap. 3061 post 03
kap. 400 post 01 | kap. 3400 post 01
kap. 410 post 01 | kap. 3410 postene 02 og 03
kap. 410 post 22 | kap. 3410 post 04
kap. 411 post 01 | kap. 3411 post 03
kap. 430 post 01 | kap. 3430 postene 03 og 04
kap. 430 post 21 | kap. 3430 post 02
kap. 431 post 01 | kap. 3430 postene 03 og 04
kap. 432 post 01 | kap. 3430, post 04 og kap. 3432 post 03
kap. 433 post 01 | kap. 3433 post 02
kap. 440 post 01 | kap. 3440 postene 02, 03 og 04
kap. 441 post 01 | kap. 3440 post 02
kap. 442 post 01 | kap. 3442 postene 02 og 03
kap. 443 post 01 | kap. 3440 post 02
kap. 444 post 01 | kap. 3444 post 02
kap. 451 post 01 | kap. 3451 postene 02, 03 og 06
kap. 451 post 22 | kap. 3451 post 05
kap. 451 post 23 | kap. 3451 post 07
kap. 451 post 45 | kap. 3451 post 04
kap. 453 post 01 | kap. 3453 post 01
kap. 454 post 01 | kap. 3454 post 01
kap. 455 post 01 | kap. 3455 post 01
kap. 457 post 01 | kap. 3457 post 01
kap. 461 post 01 | kap. 3461, post 01
kap. 461, post 21 | kap. 3461, post 02
kap. 473 post 01 | kap. 3473 post 01
kap. 481 post 01 | kap. 3481 post 01
kap. 490 post 01 | kap. 3490 post 05
kap. 491 post 01 | kap. 3491 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 01 Driftsutgifter med inntil 75 pst. av inntekter ved salg av sivilforsvarsanlegg og fast eiendom. Inntekter inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 kan overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 21 Spesielle driftsutgifter, dersom det oppstår en situasjon med ekstraordinær skogbrannfare og/eller mange skogbranner, og det i den forbindelse er nødvendig med innsats for slokking og beredskap ut over det som må beregnes i et normalår. Bevilgningen på posten kan også overskrides ved ekstraordinære hendelser som har medført eller kan medføre tap av liv eller skade på helse, kritiske samfunnsfunksjoner eller kritisk infrastruktur, når øvrige nasjonale helikopterressurser ikke er tilstrekkelig. Fullmakten gjelder uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke. Overskridelser på posten kan ikke overstige 40 mill. kroner.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 kan bestille varer utover den gitte bevilgning, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
440 |  | Politiet |
| 01 | Driftsutgifter | 250,0 mill. kroner
444 |  | Politiets sikkerhetstjeneste (PST) |
| 01 | Driftsutgifter | 25,0 mill. kroner
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 25,0 mill. kroner

V

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret i Svalbardbudsjettet, jf. kap. 480 Svalbardbudsjettet, post 50 Tilskudd, knyttet til inngåelse av ny avtale om leie av tjenestefartøy for Sysselmesteren på Svalbard med virkning fra 2026 til og med 2030. Samlede forpliktelser / utbetalinger kan ikke overskride en ramme på 425,3 mill. kroner (2026-kroner).

VI

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 kan gi tilsagn om støtte utover gitte bevilgninger på kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 76 Internasjonalt migrasjonsarbeid, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

VII

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger på kap. 400 Justis- og beredskapsdepartementet, post 73 Tilskudd til Norges forskningsråd, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 217,8 mill. kroner.

VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 under kap. 430 Kriminalomsorgen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å anskaffe brukerutstyr til investeringsprosjektet utvidelse av Romerike fengsel, Ullersmo avdeling. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen for brukerutstyr på 102,4 mill. kroner (2025-kroner). Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

IX

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 under kap. 440 Politiet, post 46 Investeringer i Schengen IT-systemer og kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 46 Investeringer i Schengen IT-systemer, kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret, i investeringsprosjekter for implementering av Schengen IT-systemer, som Norge har forpliktet seg til gjennom Schengen-avtalen og Dublinavtalen. Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen på 2 187 mill. kroner. Kostnadsrammen er oppgitt i 2023-kroner. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

X

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre anskaffelse av nye redningshelikoptre mv. under kap. 454 Redningshelikoptertjenesten, post 01 Driftsutgifter og post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen på 17 439 mill. kroner (2025-kroner). Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å pris- og valutajustere kostnadsrammen i senere år.

XI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 kan starte opp, bestille og forplikte staten utover budsjettåret i investeringer knyttet til modernisering av utlendingsforvaltningens IKT-systemer under kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, innenfor en kostnadsramme på 2 065 mill. kroner (2023-kroner). Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår. Samlede forpliktelser og utbetalinger skal til enhver tid holdes innenfor den vedtatte kostnadsrammen. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

XII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å bygge en ny redningshelikopterbase ved ny lufthavn i Bodø under kap. 454 Redningshelikoptertjenesten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen på 609 mill. kroner (2025-kroner). Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

XIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at ny kostnadsramme for prosjektet Rehabilitering av Bergen tinghus er 1 271,5 mill. kroner, i prisnivå per 1.7.2025.

XIV

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 under kap. 410 Domstolene, post 01 Driftsutgifter kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å anskaffe brukerutstyr til prosjektet Rehabilitering av Bergen tinghus innenfor en kostnadsramme på 201,8 mill. kroner (2025-kroner). Samlede utbetalinger og gjenstående forpliktelser skal til enhver tid holdes innenfor den vedtatte kostnadsrammen. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

Andre fullmakter

XV

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Domstolsadministrasjonen i 2025 kan postere sideutgifter som forskutteres i henhold til rettsgebyrloven, mot mellomværendet med statskassen.

XVI

Avhending av sivilforsvarsanlegg

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 kan overdra sivilforsvarsanlegg til en verdi av inntil 500 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

XVII

Videreføring av bobehandling

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 kan bestemme at det under ordningen med utgifter til fortsatt bobehandling pådras forpliktelser utover gitt bevilgning under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 10 mill. kroner, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 33 mill. kroner.

XVIII

Nettobudsjetteringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 kan:

trekke politiets direkte utgifter til oppbevaring, tilsyn og salg av beslag fra salgsinntekten, før det overskytende inntektsføres under kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

trekke salgsomkostninger ved salg av faste eiendommer fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 473 Statens sivilrettsforvaltning, post 01 Driftsutgifter, inntektene ved avholdelse av kurs og konferanser i regi av Konkursrådet, samt inntekter fra rådets øvrige virksomhet.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, tilbakebetalte inntekter under ordningen med utgifter til bobehandling.

XIX

Stortingets rettferdsvederlagsordning

Stortingets utvalg for rettferdsvederlag får i 2025 fullmakt til å tilstå rettferdsvederlag av statskassen med inntil 250 000 kroner for hver enkelt søknad, men slik at grensen er 500 000 kroner for HIV-ofre og 300 000 kroner for tidligere barn i barnehjem, offentlige fosterhjem og spesialskoler. Søknader der utvalget anbefaler å innvilge erstatning som er høyere enn nevnte beløp, fremmes for Stortinget til avgjørelse. Det samme gjelder søknader som etter utvalgets vurdering reiser spørsmål av særlig prinsipiell art.

XX

Innkvartering av utlendinger som søker beskyttelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2025 kan inngå avtaler med varighet utover 2025 om midlertidig drift av innkvartering for utlendinger som søker beskyttelse i Norge. Dersom behovet for innkvartering av asylsøkere og flyktninger blir større enn forutsatt i statsbudsjettet for 2025 eller det oppstår behov for å gjennomføre tiltak for forsvarlig innkvartering utover det som der er lagt til grunn, samtykker Stortinget i at Justis- og beredskapsdepartementet kan øke innkvarteringskapasiteten eller iverksette nødvendige tiltak, selv om dette medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak eller post 70 Stønader til beboere i asylmottak. Summen av overskridelser på postene kan ikke overstige 3,0 mrd. kroner i 2025, og forpliktelsene utover 2025 skal ikke overstige en samlet ramme på 3,0 mrd. kroner.

Kommunal- og distriktsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 500 post 01 | kap. 3500 post 01
kap. 554 post 01 | kap. 3554 post 01
kap. 563 post 21 | kap. 3563 post 02
kap. 585 post 01 | kap. 3585 post 01
kap. 587 post 01 | kap. 3587 post 04
kap. 595 post 01 | kap. 3595 postene 02 og 03
kap. 595 post 21 | kap. 3595 postene 02 og 03
kap. 595 post 45 | kap. 3595 post 04

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Forskudd på rammetilskudd

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2025 kan utgiftsføre uten bevilgning:

inntil 500 mill. kroner på kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2026 til kommuner.

inntil 200 mill. kroner på kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2026 til fylkeskommuner.

IV

Samfinansiering

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2025 kan gi Statens kartverk fullmakt til å sette i gang samfinansierte prosjekter før finansieringen i sin helhet er innbetalt til Statens kartverk, forutsatt at det er inngått en bindende avtale med betryggende sikkerhet om innbetaling mellom partene. Fullmakten begrenses oppad til 90 mill. kroner og gjelder utgifter ført på kap. 595 Statens kartverk, post 21 Spesielle driftsutgifter mot inntekter ført på kap. 3595 Statens kartverk, post 03 Samfinansiering.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2025 kan gi Statens kartverk fullmakt til å foreta bestillinger av kartgrunnlag utover gitt bevilgning under kap. 595 Statens kartverk, post 21 Spesielle driftsutgifter, men slik at rammen for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 40 mill. kroner.

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2025 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
500 |  | Kommunal- og distriktsdepartementet |
| 72 | Norges forskningsråd | 236,5 mill. kroner
567 |  | Nasjonale minoriteter |
| 74 | Kultur- og ressurssenter for norske romer | 4,3 mill. kroner
581 |  | Bolig- og bomiljøtiltak |
| 76 | Utleieboliger | 26,7 mill. kroner
| 78 | Boligtiltak | 27,3 mill. kroner
590 |  | Planlegging og byutvikling |
| 72 | Bolig- og områdeutvikling i byer | 22,6 mill. kroner

Andre fullmakter

VII

Husbankens låneramme

Stortinget samtykker i at Husbanken i 2025 kan gi tilsagn om lån for 29 mrd. kroner. Lånene vil bli utbetalt i 2025 og senere år.

VIII

Tilskudd uten krav om tilbakebetaling

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2025 kan:

tildele midler til fylkeskommunene som tilskudd uten krav om tilbakebetaling under kap. 553 Regional- og distriktsutvikling, post 60 Kompetanse og arbeidskraft i distriktene, post 61 Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling, post 63 Interreg, Arktis 2030 og det norske Barentssekretariatet, post 65 Omstilling og utvikling i områder med særlige distriktsutfordringer og post 69 Mobilisering til forskningsbasert innovasjon.

tildele midler til Innovasjon Norge som tilskudd uten krav om tilbakebetaling under kap. 553 Regional- og distriktsutvikling, post 71 Investeringstilskudd for store grønne investeringer.

IX

Overføring av udisponert beløp

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet gis fullmakt til å overføre udisponert beløp på kap. 567 Nasjonale minoriteter, post 75 Romanifolket/taterne fra 2025 til 2026.

X

Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen i Husbanken

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2025 kan gi Husbanken fullmakt til å føre utbetalinger knyttet til utlegg i låne- og tilskuddsforvaltningen samt tilhørende refusjoner mot mellomværendet med statskassen.

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 605 post 01 | kap. 3605 postene 01, 04 og 05
kap. 640 post 01 | kap. 3640 postene 06 og 07
kap. 640 post 21 | kap. 3640 post 08
kap. 670 post 01 | kap. 3670 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2025 kan:

omdisponere inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 01 Driftsutgifter til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634, post 78 Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser på inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, post 78.

omdisponere fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634, post 79 Funksjonsassistanse i arbeidslivet på inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, post 79.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2025 kan overskride bevilgningen under kap. 2470 Statens pensjonskasse, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med inntil 50 mill. kroner mot dekning i reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2025 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
601 |  | Utredningsvirksomhet, forskning mv. |
| 74 | Tilskudd til Norges forskningsråd | 561,5 mill. kroner
634 |  | Arbeidsmarkedstiltak |
| 76 | Tiltak for arbeidssøkere | 3 138,3 mill. kroner
| 77 | Varig tilrettelagt arbeid | 1 265,7 mill. kroner
| 79 | Funksjonsassistanse i arbeidslivet | 65,7 mill. kroner

Andre fullmakter

VI

Fullmakt til postering mot mellomværet med statskassen

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2025 kan gi Arbeids- og velferdsetaten fullmakt til å:

postere utgifter som Arbeids- og velferdsetaten betaler på vegne av Statens pensjonskasse mot mellomværendet konto 715510 Statens pensjonskasse. Konto 715510 utlignes ved at Statens pensjonskasse resultatfører og rapporterer de utbetalte ytelsene i sitt regnskap.

postere utgifter som Arbeids- og velferdsetaten betaler på vegne av ikke-statlige aktører knyttet til AFP-ordningen og kommunal tilleggspensjon mot mellomværendet med statskassen.

Folketrygden

Andre fullmakter

II

Stortinget samtykker i at med virkning fra 1. januar 2025 skal følgende ytelser i folketrygden gis etter disse satsene¹:

|  | kroner
1a. | Grunnstønad for ekstrautgifter grunnet varig sykdom, skade eller lyte etter lovens § 6-3 (laveste sats) | 9 024
1b. | Ved ekstrautgifter utover laveste sats, kan grunnstønaden forhøyes til | 13 752
1c. | eller til | 18 024
1d. | eller til | 26 544
1e. | eller til | 35 964
1f. | eller til | 44 928
2a. | Hjelpestønad etter lovens § 6-4 til de som må ha særskilt tilsyn og pleie grunnet varig sykdom, skade eller lyte | 16 152
2b. | Forhøyet hjelpestønad etter lovens § 6-5 til barn under 18 år som må ha særskilt tilsyn og pleie | 32 304
2c. | eller til | 64 608
2d. | eller til | 96 912
3. | Behovsprøvet gravferdsstønad opptil | 29 853
4. | Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-10 første ledd bokstav a)² |
| for første barn | 57 480
| for to barn | 74 976
| for tre og flere barn | 84 972

¹ Satsene under 1, 2 og 4 er årsbeløp for ytelsene.

² Beløpene i tabellen er maksimale refusjonssatser. Stønaden er inntektsprøvet.

Helse- og omsorgsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 704 post 21 | kap. 3704 post 02
kap. 710 post 22 | kap. 3710 post 03
kap. 710 post 23 | kap. 3710 post 03
kap. 714 post 22 | kap. 3714 post 04
kap. 740 postene 01 og 21 | kap. 3740 postene 02 og 04
kap. 741 post 01 | kap. 3741 postene 02 og 50
kap. 742 post 01 | kap. 3742 post 50
kap. 745 post 01 | kap. 3710 post 03
kap. 745 post 01 | kap. 3714 post 04
kap. 745 postene 01 og 21 | kap. 3745 post 02
kap. 746 postene 01 og 21 | kap. 3746 post 02 og 04
kap. 747 postene 01 og 21 | kap. 3747 postene 02 og 04
kap. 748 post 01 | kap. 3748 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til å overskride bevilgning

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2025 kan overskride bevilgningen under kap. 745 Folkehelseinstituttet, post 21 Spesielle driftsutgifter i forbindelse med gjennomføringen av bestemte oppdragsprosjekter, mot tilsvarende kontraktsfestede innbetalinger til disse prosjektene under kap. 3745 Folkehelseinstituttet, post 02 Diverse inntekter. Ved beregning av beløp som kan overføres til 2026 under de nevnte utgiftsbevilgninger, skal alle ubrukte merinntekter og mindreinntekter regnes med, samt eventuell inndekning av foregående års overskridelse på posten.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2025 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at rammen for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
710 |  | Vaksiner mv. |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 173,1 mill. kroner
| 22 | Salgs- og beredskapsprodukter m.m. | 47,4 mill. kroner
| 23 | Vaksinasjonsprogram for voksne og risikogrupper | 675 mill. kroner

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2025 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap | Post | Betegnelse | Samlet ramme
760 |  | Kommunale helse- og omsorgstjenester |
| 63 | Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser | 5 944,6 mill. kroner
| 70 | Tilskudd | 1,0 mill. kroner
780 |  | Forskning |
| 70 | Norges forskningsråd | 1 126,0 mill. kroner

Andre fullmakter

VI

Investeringslån og driftskredittramme til regionale helseforetak

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2025 aktiverer investeringslån og driftskredittrammen til regionale helseforetak i statens kapitalregnskap.

VII

Oppgjørsordninger under Helfo (nettoføring)

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2025 i tilknytning til oppgjørsordninger som forvaltes av Helfo, kan føre utgifter og inntekter uten bevilgninger over kap. 740 Helsedirektoratet på følgende poster:

post 60 Oppgjørsordning gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger

post 61 Oppgjørsordning covid-19-vaksinering

post 70 Oppgjørsordning helsetjenester i annet EØS-land

post 71 Oppgjørsordning h-reseptlegemidler

post 72 Oppgjørsordning fritt behandlingsvalg

post 73 Oppgjørsordning Statens pensjonskasse

Netto mellomregning føres ved årets slutt i kapitalregnskapet for hver av ordningene.

VIII

Fullmakt til føring mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet kan gi Folkehelseinstituttet fullmakt til regnskapsføring av legemiddeldetaljistavgiften mot mellomværendet med statskassen.

IX

Fullmakt til å donere eller kassere koronavaksiner

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2025 får fullmakt til at vaksinedoser som ikke er planlagt brukt i Norge og som det ikke vurderes som hensiktsmessig å beholde i et beredskapslager, kan doneres eller kasseres.

Andre vedtak

X

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 9, 6. oktober 2020, nr. 702, 25. februar 2021 og 987, 25. mai 2021 oppheves.

Barne- og familiedepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Barne- og familiedepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekt under
kap. 842 post 01 | kap. 3842 post 01
kap. 847 post 01 | kap. 3847 post 01
kap. 853 post 01 | Kap. 3853 post 01
kap. 855 post 01 | kap. 3855 postene 01, 02 og 60
kap. 856 post 01 | kap. 3856 post 01
kap. 858 post 01 | kap. 3858 post 01
kap. 868 post 01 | kap. 3868 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen og gjelder derfor også kap. 1633, post 01, for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i utregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Barne- og familiedepartementet i 2025 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Benevnelse | Samlet ramme
800 |  | Barne- og familiedepartementet |
| 70 | Norges forskningsråd | 157,2 mill. kroner

IV

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser til bevaringsstrategi for kulturhistoriske verdifulle kirkebygg

Stortinget samtykker i at Barne- og familiedepartementet kan pådra forpliktelser om tilskudd til bevaringsstrategi for kulturhistorisk verdifulle kirkebygg innenfor en samlet ramme på 9 963 mill. kroner (i 2025-kroner) med årlige utbetalinger på inntil 521 mill. kroner i perioden 2025 til 2054.

Andre fullmakter

V

Satser for barnetrygd

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet i henhold til lov 8. mars 2002 nr. 4 om barnetrygd § 10 for 2025 kan betale ut barnetrygd til barn i alderen 0 år til og med måneden før fylte 18 år med 21 192 kroner per år.

Arbeids- og velferdsdirektoratet betaler ut utvidet barnetrygd med 30 192 kroner per år.

Enslige forsørgere som fyller vilkårene for rett til utvidet stønad etter barnetrygdloven og full overgangsstønad etter folketrygdloven, og som har barn i alderen 0–3 år, har rett til et småbarnstillegg på 8 352 kroner per år. Dette tillegget gjelder per enslige forsørger, uavhengig av hvor mange barn i alderen 0–3 år vedkommende faktisk forsørger.

VI

Satser for kontantstøtte

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2025 i henhold til lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre § 7 kan betale ut kontantstøtte med følgende beløp for barn i alderen 13–19 måneder:

Avtalt oppholdstid i barnehage per uke | Kontantstøtte i prosent av full sats | Kontantstøtte per barn per måned
Ikke bruk av barnehageplass | 100 | 7 500
Til og med 8 timer | 80 | 6 000
Fra 9 til og med 16 timer | 60 | 4 500
Fra 17 til og med 24 timer | 40 | 3 000
Fra 25 til og med 32 timer | 20 | 1 500
33 timer eller mer | 0 | 0

VII

Sats for engangsstønad ved fødsel og adopsjon

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2024 i henhold til lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd § 14-17 kan betale ut 92 648 kroner per barn i engangsstønad ved fødsel og adopsjon.

Nærings- og fiskeridepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 900 post 01 | kap. 3900 post 01
kap. 900 post 26 | kap. 3900 post 03
kap. 902 post 01 | kap. 3902 postene 01 og 03 og kap. 5574 post 75
kap. 902 post 21 | kap. 3902 post 04
kap. 903 post 01 | kap. 3903 post 01
kap. 904 post 01 | kap. 3904 post 02
kap. 904 post 21 | kap. 3904 post 02
kap. 905 post 21 | kap. 3905 post 03
kap. 910 post 01 | kap. 3910 post 03
kap. 912 post 01 | kap. 3912 post 01
kap. 916 post 01 | kap. 3916 post 02
kap. 916 post 22 | kap. 5574 post 77
kap. 916 post 45 | kap. 3916 post 02
kap. 916 post 46 | kap. 5574 post 77
kap. 917 post 01 | kap. 3917 post 01
kap. 923 post 21 | kap. 3923 post 01
kap. 923 post 23 | kap. 3923 post 02
kap. 935 post 01 | kap. 3935 post 04

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 917, post 22, kap. 919, post 76 og kap. 923, post 22, slik at summen av overskridelser tilsvarer merinntekter under kap. 5574, post 74.

nytte inntil 10 mill. kroner av salgsinntekter fra salg av fiskerihavner under kap. 3916, post 02 til følgende formål under kap. 916, post 30:

dekning av salgsomkostninger forbundet med salget.

oppgradering og vedlikehold av fiskerihavner.

III

Utbetalinger under garantiordninger (trekkfullmakter)

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan:

foreta utbetalinger til Eksportfinansiering Norge uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under Alminnelig garantiordning overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 8 000 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 90 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – Alminnelig garantiordning.

foreta utbetalinger til Eksportfinansiering Norge uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under Byggelånsgarantiordningen overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 600 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 91 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – Byggelånsgarantiordning.

foreta utbetalinger til Eksportfinansiering Norge uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under Garantiordning for kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge (Skipsgarantiordningen) overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 150 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 92 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – Skipsgarantiordning.

IV

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 71 Miljøtiltak Raufoss, for miljøtiltak innenfor gitt garantiramme på 168 mill. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorarer og utgifter til faglig bistand ved salg av statlige aksjeposter, samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i selskapene.

overskride bevilgningen under kap. 2429 Eksportkredittordningen, post 90 Utlån, men slik at utlån i 2025 ikke overstiger 26 mrd. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 905 Norges geologiske undersøkelse, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 923 Havforskningsinstituttet, post 21 Spesielle driftsutgifter og post 23 Oppdragsutgifter forskningsfartøy i forbindelse med gjennomføringen av bestemte oppdragsprosjekter, mot tilsvarende kontraktsfestede innbetalinger til disse prosjektene under henholdsvis kap. 3905 Norges geologiske undersøkelse, post 03 Oppdragsinntekter og andre inntekter og kap. 3923 Havforskningsinstituttet, post 01 Oppdragsinntekter og post 02 Oppdragsinntekter forskningsfartøy. Ved beregning av beløp som kan overføres til 2026 under de nevnte utgiftsbevilgninger, skal alle ubrukte merinntekter og mindreinntekter regnes med, samt eventuell inndekning av foregående års overskridelse på posten.

overskride bevilgningen under kap. 916 Kystverket, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 70 mill. kroner per aksjon dersom det er nødvendig å sette i verk tiltak mot akutt forurensing uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

overskride bevilgningen under kap. 912 Klagenemndssekretariatet, post 21 Spesielle driftsutgifter for å dekke eventuelle saksomkostninger knyttet til endring av påklagde vedtak til fordel for en part i medhold av forvaltningsloven § 36, i saker som behandles av klagenemndene som Klagenemndssekretariatet betjener.

overskride bevilgningen under kap. 911 Konkurransetilsynet, post 21 Spesielle driftsutgifter for å dekke eventuelt erstatningsansvar for staten etter inngrep som følge av en markedsetterforskning.

overskride bevilgningen under kap. 911 Konkurransetilsynet, post 21 Spesielle driftsutgifter dersom Konkurransetilsynet må tilbakebetale renter på et overtredelsesgebyr gitt i medhold av konkurranselovens § 29 femte ledd som enten er satt ned eller frafalt etter klage eller søksmål.

V

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Kongen i 2025 kan overskride bevilgningen under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (SDØE) med inntil 5 mrd. kroner ved utøvelse av statens forkjøpsrett ved overdragelser av andeler i utvinningstillatelser på norsk kontinentalsokkel.

VI

Fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan utgiftsføre uten bevilgning under:

kap. 954 Petoro AS, post 71 Erstatninger, erstatning til Norges Bank som omfatter netto rentetap og andre dokumenterte kostnader grunnet avvik i varslet og faktisk innbetaling av valuta fra SDØE til Norges Bank, jf. avtale om overføring og kjøp av valuta fra SDØE til Norges Bank.

kap. 2440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, post 90 Lån til Norpipe Oil AS, inntil 25 mill. kroner til utlån til Norpipe Oil AS.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan:

inngå forpliktelser for inntil 7,5 mill. kroner til utredninger og lignende ut over bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

gi Norsk nukleær dekommisjonering og Institutt for energiteknikk fullmakt til å foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger innenfor en samlet ramme på inntil 800 mill. kroner under kap. 907 Norsk nukleær dekommisjonering, post 21 Spesielle driftsutgifter.

gi Norsk nukleær dekommisjonering fullmakt til å inngå kontrakter for inntil 36 mill. kroner til opprydding ved Søve gruver under kap. 907 Norsk nukleær dekommisjonering, post 30 Opprydding Søve.

gi Kystverket fullmakt til å forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning under kap. 916 Kystverket, post 30 Nyanlegg og større vedlikehold for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget med samlet ramme for gamle og nye forpliktelser med inntil 648 mill. kroner.

gi Kystverket fullmakt til å inngå forpliktelser for inntil 90 mill. kroner utover bevilgningen under kap. 916 Kystverket, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold til ombygging av fartøyene OV Bøkfjord, OV Skomvær og OV Utvær slik at de får hybrid fremdrift.

VIII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
907 |  | Norsk nukleær dekommisjonering |
| 60 | Tilskudd til kommuner | 14,1 mill. kroner
| 70 | Tilskudd til organisasjoner | 2,6 mill. kroner
916 |  | Kystverket |
| 60 | Tilskudd til fiskerihavneanlegg | 85,2 mill. kroner
| 71 | Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner | 176 mill. kroner
920 |  | Norges forskningsråd |
| 70 | Tilskudd til næringsrettet forskning | 2 838 mill. kroner
| 72 | Tilskudd til marin og maritim forskning | 1 361,5 mill. kroner
951 | Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS |
| 70 | Tilskudd til overvåkingsprogram | 9,5 mill. kroner
2421 | Innovasjon Norge |
| 50 | Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger | 1 000 mill. kroner
| 71 | Innovative næringsmiljøer | 120 mill. kroner
| 75 | Grønn plattform | 700 mill. kroner
| 76 | Miljøteknologi | 655 mill. kroner
2426 | Siva SF |
| 71 | Tilskudd til testfasiliteter | 43 mill. kroner

gi tilsagn om tilskudd på 170 mill. euro i tillegg til foreslått bevilgning, for å delta i de industrirettede programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA. Samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar skal likevel ikke overstige 210 mill. euro.

gi tilsagn om tilskudd til tapsavsetning for norsk deltakelse i InvestEU med inntil 978,9 mill. kroner under kap. 924 Internasjonale samarbeidsprogrammer, post 70 Tilskudd, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene.

IX

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier for inntil 350 mill. kroner for lån til realinvesteringer og driftskapital, men slik at total ramme for nytt og gammelt ansvar ikke overstiger 1 280 mill. kroner.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om garantier for inntil 1 000 mill. kroner for lån innenfor ordningen med Grønn industrifinansiering, men slik at total ramme for garantier og lån ikke overstiger 5 000 mill. kroner for ordningen.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 155 000 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utlandet innenfor Alminnelig garantiordning og inkludert Gammel alminnelig ordning. Videre gis departementet fullmakt til midlertidig å kunne øke garantirammen med ytterligere 10 000 mill. kroner dersom det blir nødvendig som følge av valutasvingninger.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 3 150 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utviklingsland, samt innenfor en øvre rammebegrensning på syv ganger det til enhver tid innestående beløp på ordningens grunnfond.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 7 000 mill. kroner ved byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 20 000 mill. kroner ved etablering av langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 10 000 mill. kroner ved kjøp av skip fra verft i Norge når disse skipene skal brukes i Norge.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 630 mill. kroner under risikoavlastningsordningen for norsk eksport til Ukraina.

X

Garantifullmakt og fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan inngå standardavtaler for leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard med garantier overfor långiver som har pant i bygg som står på statens grunn. Garantiansvar kan kun utløses dersom staten sier opp avtalen eller nekter overføring av leierett. Samlet garantiramme for avtalene begrenses oppad til 25 mill. kroner. Det kan utgiftsføres utbetalinger knyttet til garantiene uten bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 86 Lånesikringsordning, bolig- og næringsformål på Svalbard, innenfor en ramme på 10 mill. kroner.

XI

Dekning av forsikringstilfeller

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan:

gi tilsagn til Institutt for energiteknikk og Statsbygg om dekning av forsikringsansvar for inntil 80 mill. euro overfor tredjeperson for instituttets og Statsbyggs ansvar etter lov av 12. mai 1972 nr. 28 om atomenergivirksomhet, kapittel III.

inngå avtaler om forsikringsansvar under beredskapsordningen for statlig varekrigsforsikring innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 2 000 mill. kroner.

XII

Utlånsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende innovasjonslån innenfor en ramme på 3 000 mill. kroner, herav inntil 400 mill. kroner til låneordning for bygging av miljøvennlige skip og inntil 900 mill. kroner til grønne vekstlån.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye lån under lavrisikolåneordningen innenfor en ramme på 3 500 mill. kroner.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om lån under eksportkredittordningen uten en øvre ramme.

gi tilsagn om lån til Institutt for energiteknikk på inntil 10 mill. kroner ut over bevilgning under kap. 908 Institutt for energiteknikk, post 72 Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur. Utbetaling av lånet aktiveres i statens kapitalregnskap.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om lån innenfor ordningen for Grønn industrifinansiering innenfor en samlet øvre ramme av utestående og forpliktede lån og garantier på inntil 5 000 mill. kroner.

XIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til særskilte prosjekter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan:

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 190 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak på Løkken.

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 225 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak i gruveområdet i Folldal.

XIV

Fullmakt til å overføre ubrukte midler i reguleringsfond

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å overføre eventuelt mindreforbruk til forvaltning av eksportkredittordningen til et reguleringsfond, begrenset slik at maksimalt innestående på reguleringsfondet ved utløpet av budsjettåret er 5 pst. av bevilgningen på kap. 2460 Eksportfinansiering Norge, post 24 Driftsresultat i 2025.

XV

Forpliktelser under avsetningsinstruksen og øvrige driftsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, knyttet til:

løpende forretningsvirksomhet i interessentskapene, samt deltakelse i annen virksomhet som har tilknytning til leting og utvinning av petroleum.

avsetning av statens petroleum etter avsetningsinstruksen gitt Equinor ASA.

XVI

Utbyggingsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, hvor øvre grense for statens forholdsmessige andel for det enkelte prosjekt/fase utgjør inntil 5 mrd. kroner knyttet til deltakelse i:

utbyggingsprosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel.

utviklingsprosjekter under Gassled eller andre interessentskap.

XVII

Forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift og for anlegg og drift er behandlet

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan pådra staten forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten knyttet til kontraktsmessige forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift er godkjent eller før tillatelse til anlegg og drift er gitt, herunder forpliktelser knyttet til en pre-interessentskapsfase.

Andre fullmakter

XVIII

Fullmakt til å bortfeste

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan bortfeste hjemfalte gruveeiendommer til museale formål vederlagsfritt.

XIX

Fullmakt til å erverve og avhende aksjer og opsjoner

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan gi Eksportfinansiering Norge anledning til å erverve og avhende aksjer og opsjoner med formål å få dekning for krav i misligholds- og gjenvinningssaker. Eierskapet skal være midlertidig.

XX

Endringer i statlige eier- og låneposter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan:

gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner redusere eierskapet i Akastor ASA helt eller delvis

gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner redusere eierskapet i Aker Solutions ASA helt eller delvis.

gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner redusere eierskapet i Mesta AS delvis.

redusere deltakelsen i hybridlån og obligasjonslån utstedt av Norwegian Air Shuttle ASA helt eller delvis.

delta i en eventuell egenkapitalemisjon i Akastor ASA og utgiftsføre uten bevilgning under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 96 Aksjer for å opprettholde eierandelen på 12,08 pst. dersom det vurderes verdiskapende.

utøve forkjøpsrett og utgiftsføre uten bevilgning under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 96 Aksjer, og dermed erverve 30 pst. av aksjene i Telenor Fiber AS dersom Telenor ASA ikke ønsker å benytte denne retten og retten overføres til Nærings- og fiskeridepartementet, ved et eventuelt fremtidig salg av minoritetsandelen i Telenor Fiber AS.

XXI

Salgsfullmakt og nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan avhende ikke-aktive gruveeiendommer. Utgifter knyttet til eventuell avhending kan trekkes fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 3900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 30 Inntekter fra salg av gruveeiendom.

XXII

Overføring av eiendomsrett mot bruksrett

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan godkjenne overføring av eiendomsrett fra en rettighetshavergruppe hvor Petoro AS som forvalter av SDØE er en av rettighetshaverne, til en annen rettighetshavergruppe. Det forutsettes at Petoro AS som forvalter av SDØE er sikret tilstrekkelig bruksrett. Denne fullmakt vil gjelde for de prosjekter hvor Energidepartementet har fullmakt til å godkjenne plan for utbygging/anlegg og drift, samt ved mindre endringer for prosjekter hvor plan for utbygging/anlegg og drift allerede er godkjent. Fullmakten gis under forutsetning av at overføring av eiendomsrett ikke har prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

XXIII

Overdragelse av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan godkjenne overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler for Petoro AS som forvalter av SDØE der det antas at ressursene i utvinningstillatelsen på tidspunkt for overdragelsen er mindre enn 3 millioner Sm³ oljeekvivalenter.

XXIV

Overdragelse og samordning av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan godkjenne at Petoro AS kan delta i:

overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler i interessentskap hvor en rettighetshaver velger å tre ut av interessentskapet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

forenklet samordning av utvinningstillatelser med SDØE-andeler.

ny/endret plan for utbygging og drift av forekomster innenfor et samordnet område med SDØE-deltakelse.

overdragelse av deltakerandeler for å oppnå fortsatt harmonisering av deltakerandeler i utvinningstillatelser som er samordnet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

XXV

Overdragelse av andeler i rørledninger mv.

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan godkjenne nødvendige transaksjoner for overdragelse av andeler for Petoro AS som forvalter av SDØE for å innlemme rørledninger og transportrelaterte anlegg med SDØE-andel i Gassled eller andre interessentskap. Statens andel i Gassled eller andre interessentskap skal justeres for å gjenspeile innlemmelsen.

XXVI

Regnskapsføring av kontantinnkallinger mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan gi Petoro AS fullmakt til å postere inn- og utbetalinger for SDØE mot mellomværendet med statskassen. Mellomværendet omfatter over-/underinnkalling av kontanter fra operatørselskapene (differansen mellom kontantinnkalling og avregning fra operatør), arbeidskapital, avregning fra operatør, merverdiavgift og mellomværende med betalingsformidler m.m.

XXVII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan gi:

Kystverket fullmakt til å postere a konto innbetalinger som Kystverket mottar knyttet til oljevernaksjoner mv. mot mellomværendet med statskassen. Når endelig oppgjør er avklart, gjøres mellomværendet opp og inntektsføres på kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

Eksportfinansiering Norge fullmakt til å føre inntekter fra garantiordningene mot mellomværende med statskassen. Mellomværendet utlignes i påfølgende periode når inntektene blir overført til de enkelte garantiordningene

XXVIII

Fullmakt til å inngå avtaler om skadesløsholdelse

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2025 kan gi Havforskningsinstituttet fullmakt til, i de tilfeller det anses operasjonelt nødvendig, å inngå avtaler som innebærer at en part selv er ansvarlig for egen eiendom og personale i skadetilfeller hvor det etter alminnelig erstatningsrett vil være en annen part som er ansvarlig, med unntak for tilfeller der skaden er forvoldt ved grov uaktsomhet eller forsett (knock-for-knock-prinsippet).

Landbruk- og matdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 1115 post 01 | kap. 4115 post 02
kap. 1137 post 54 | kap. 5576 post 70
kap. 1141 post 23 | kap. 4141 post 01
kap. 1142 post 01 | kap. 4142 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – ordinære forvaltningsorganer, med et beløp som tilsvarer merinntektene fra salg av eiendom, avgrenset oppad til 25,0 mill. kroner. Ubenyttede merinntekter fra salg av eiendom kan regnes med ved utregning av overførbart beløp under bevilgningen.

III

Forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2025 kan overskride bevilgningen under kap. 1142 Landbruksdirektoratet, post 01 Driftsutgifter, med opp til 500 000 kroner i forbindelse med forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2025 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1137 |  | Forskning og innovasjon |
| 71 | Forskningsaktivitet – Norges forskningsråd | 556,7 mill. kroner
1139 |  | Genressurser, miljø- og ressursregistreringer |
| 70 | Tilskudd til bevaring og bærekraftig bruk av husdyr-, plante- og skogtregenetiske ressurser | 8,0 mill. kroner
1142 |  | Landbruksdirektoratet |
| 77 | Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold | 92,7 mill. kroner
1148 |  | Naturskade – erstatninger |
| 71 | Naturskade – erstatninger | 159,1 mill. kroner
1149 |  | Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket |
| 71 | Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket | 59,1 mill. kroner
1152 |  | Bionova |
| 70 | Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket | 309,0 mill. kroner

V

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2025 kan gi Landbruksdirektoratet fullmakt til å forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning under kap. 1142 Landbruksdirektoratet, post 21 spesielle driftsutgifter – Beredskapslagring av korn, med samlet ramme for gamle og nye forpliktelser på inntil 1 800,0 mill. kroner.

Andre fullmakter

VI

Fullmakter eiendom

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2025 kan:

selge statseiendom for inntil 25,0 mill. kroner. Departementet kan trekke utgifter ved salget fra salgsinntektene før disse inntektsføres.

inngå festekontrakter på de eiendommene departementet forvalter.

VII

Fullmakt til postering mot mellomværende med statskassen

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2025 kan gi Landbruksdirektoratet fullmakt til regnskapsføring av a konto forskudd til slakteri og meieri, og til forskningsavgift, omsetningsavgift og overproduksjonsavgift, mot mellomværendet med statskassen.

Samferdselsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekt under
kap. 1313 post 01 | kap. 4313 post 02
kap. 1320 postene 01, 22, 28 og 30 | kap. 4320 post 01
kap. 1320 post 28 | kap. 4320 post 02
kap. 1320 post 22 | kap. 4320 post 03
kap. 1320 post 72 | kap. 4320 post 04
kap. 1352 post 01 | kap. 4352 post 01
kap. 1354 post 01 | kap. 4354 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2025 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1301 |  | Forskning og utvikling mv. |
| 70 | Pilotprosjekter for utslippsfrie anleggsplasser | 15 mill. kroner
| 71 | Norges forskningsråd | 210 mill. kroner
| 72 | Norges forskningsråd – NTP-formål | 358 mill. kroner
1320 |  | Statens vegvesen |
| 66 | Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer | 20 mill. kroner
| 67 | Militær mobilitet på fylkesveier | 50 mill. kroner
1352 |  | Jernbanedirektoratet |
| 74 | Tilskudd til togmateriell mv. | 725 mill. kroner

IV

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2025 kan:

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd inntil følgende beløp:

|  |  | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
Kap. | Post | Betegnelse | 2026 | 2027 | 2028 | 2029
1352 |  | Jernbanedirektoratet |  |  |  |  |
| 72 | Kjøp av infrastrukturtjenester – fornying og mindre investeringer | 24 570 mill. kroner | 6 700 mill. kroner | 6 330 mill. kroner | 5 960 mill. kroner | 5 580 mill. kroner
| 73 | Kjøp av infrastrukturtjenester – investeringer | 38 500 mill. kroner | 10 500 mill. kroner | 9 920 mill. kroner | 9 330 mill. kroner | 8 750 mill. kroner

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn, for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget inntil følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
1320 |  | Statens vegvesen |  |
| 30 | Riksveiinvesteringer: Prosjekter uten kostnadsramme | 9 840 mill. kroner | 4 430 mill. kroner

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn, for planlegging mv. av prosjekter med kostnadsanslag over 1 000 mill. kroner, men der kostnadsramme ikke er lagt frem for Stortinget inntil følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser
1320 |  | Statens vegvesen |
| 30 | Riksveiinvesteringer: Planlegging, forberedende arbeider og grunnerverv | 500 mill. kroner

V

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drift- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2025 kan:

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning, herunder foreta bestillinger og gi tilsagn, inntil følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
1320 |  | Statens vegvesen |  |
| 22 | Drift og vedlikehold av riksveier | 21 580 mill. kroner | 7 550 mill. kroner

forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd, inntil følgende beløp:

|  |  | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
Kap. | Post | Betegnelse | 2026 | 2027 | 2028 | 2029
1352 |  | Jernbanedirektoratet |  |  |  |  |
| 71 | Kjøp av infrastrukturtjenester – drift og vedlikehold | 21 780 mill. kroner | 5 940 mill. kroner | 5 610 mill. kroner | 5 280 mill. kroner | 4 950 mill. kroner

VI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for kjøp av transporttjenester

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2025 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd inntil følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
1320 |  | Statens vegvesen |  |
| 72 | Tilskudd til riksveiferjedriften | 34 750 mill. kroner | 3 600 mill. kroner
1352 |  | Jernbanedirektoratet |  |
| 70 | Kjøp av persontransport med tog | 34 790 mill. kroner | 6 520 mill. kroner

VII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for Nye Veier AS

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2025 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning og gi tilsagn om tilskudd inntil følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser | Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år
1321 |  | Nye Veier AS |  |
| 70 | Tilskudd til Nye Veier AS | 27 000 mill. kroner | 6 750 mill. kroner

Andre fullmakter

VIII

Salg og bortfeste av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2025 kan selge og bortfeste fast eiendom inntil en verdi av 50 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle.

IX

Restverdisikring for eksisterende materiell, oppgraderinger av eksisterende materiell og investeringer i nytt materiell

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2025 for det togmateriellet som inngår i statens kjøp av persontransporttjenester med tog på kap. 1352 Jernbanedirektoratet, post 70 Kjøp av persontransport med tog, kan:

gi en restverdigaranti for bokførte verdier på inntil 8 300 mill. kroner

gi ytterligere restverdigaranti til oppgraderinger og nyinvesteringer innenfor en ramme på inntil 14 300 mill. kroner. Det legges til grunn 75 pst. restverdigaranti.

X

Statlig delgaranti i bompengeprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2025 kan gi Statens vegvesen fullmakt til å gi tilsagn om statlig selvskyldnergaranti:

for inntil 684 mill. kroner til finansiering av utbyggingen av E134 Røldal–Seljestad i Vestland fylke

for inntil 3 964 mill. kroner til finansiering av utbyggingen av E134 Oslofjordforbindelsen byggetrinn 2 i Akershus fylke

Det er et vilkår for garantistillelse at Vestland fylkeskommune og Akershus fylkeskommune stiller samme type garanti for den resterende delen av det maksimale garantibeløpet på henholdsvis 1 367 mill. kroner og 7 928 mill. kroner. Det kreves ikke garantiprovisjon for den statlige delgarantien.

XI

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2025 kan gi Statens vegvesen fullmakt knyttet til forpliktelser ved forskutteringer som skal føres opp i statens kapitalregnskap konto 840013 Deposita og avsetninger under Samferdselsdepartementet med motpostering mellomværende med statskassen.

XII

Fullmakt til å nettopostere i statsregnskapet og postere mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2025 kan gi Statens vegvesen fullmakt til å:

nettoføre innbetalte midler fra bompengeselskaper og tilskudd fra eksterne til riksveiprosjekter på kap. 1320 Statens vegvesen, post 01 Driftsutgifter, post 29 OPS-prosjekter og post 30 Riksveiinvesteringer. For kap. 1320, post 01 Driftsutgifter, gjelder fullmakten utgifter i forbindelse med utvikling av innkrevingssystemer for bompenger.

føre i mellomværendet med statskassen overskytende bompenger frem til de blir brukt og blir nettoført på kap. 1320, post 30 Riksveiinvesteringer.

XIII

Oslopakke 3

Stortinget samtykker i at Fjellinjen AS i 2025 får fullmakt til å ta opp lån på inntil 1 250 mill. kroner til investeringer og drift innenfor Oslopakke 3.

Andre vedtak

XIV

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 830, 20. juni 2024, oppheves.

Klima- og miljødepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 1420 post 01 | kap. 4420 postene 01, 50 og 85
kap. 1420 post 23 | kap. 4420 postene 04, 06 og 09
kap. 1420 post 30 | kap. 4420 post 40
kap. 1420 post 32 | kap. 4420 post 41
kap. 1423 post 01 | kap. 4423 post 01
kap. 1429 post 01 | kap. 4429 postene 02 og 09
kap. 1471 post 01 | kap. 4471 postene 01 og 03
kap. 1471 post 21 | kap. 4471 post 21
kap. 1472 post 50 | kap. 5578 post 70

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 01 Driftsutgifter, til dekning av honorarer, transaksjonskostnader og utgifter til faglig bistand i forbindelse med salg av klimakvoter.

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6, med et beløp som svarer til inntekter fra salg av klimakvoter under statens kvotekjøpsprogram som er regnskapsført på kap. 4481 Salg av klimakvoter, post 01 Salgsinntekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Kjøp av klimakvoter under Parisavtalens artikkel 6

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2025 kan inngå avtaler om kjøp av klimakvoter innenfor en samlet ramme på 8 200 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser under kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6. Deler av midlene kan også benyttes til programutvikling og målrettet kapasitetsbygging i vertsland. I tillegg kan Klima- og miljødepartementet gi tilsagn om kjernestøtte til Global Green Growth Institute (GGGI) fra kvotekjøpsprogrammet.

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2025 kan foreta bestillinger av materiell o.l. utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1411 |  | Artsdatabanken |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 17,3 mill. kroner
1420 |  | Miljødirektoratet |
| 31 | Tiltak i verneområder og naturrestaurering | 10 mill. kroner
| 32 | Statlige erverv, vern av naturområder | 384,6 mill. kroner
1471 |  | Norsk Polarinstitutt |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 227 mill. kroner

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2025 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1410 |  | Kunnskap om klima og miljø |
| 73 | Norges forskningsråd | 1 370,8 mill. kroner
1411 |  | Artsdatabanken |
| 70 | Tilskudd til å styrke kunnskap om og formidling av naturmangfoldet | 30,7 mill. kroner
1420 |  | Miljødirektoratet |
| 30 | Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder | 45 mill. kroner
| 61 | Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning | 437,2 mill. kroner
| 62 | Tilskudd til grønn skipsfart | 423,2 mill. kroner
| 71 | Tilskudd til tiltak mot marin forsøpling | 15 mill. kroner
| 78 | Tilskudd til friluftslivsformål | 3 mill. kroner
| 87 | Tilskudd til natur og friluftsliv i områder berørt av landbaserte vindkraftverk | 10 mill. kroner
1428 |  | Enova SF |
| 50 | Overføring til Klima- og energifondet | 400 mill. kroner
1429 |  | Riksantikvaren |
| 70 | Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner | 61 mill. kroner
| 71 | Tilskudd til fredet kulturmiljø i privat eie | 15 mill. kroner
| 72 | Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner | 10 mill. kroner
| 73 | Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring | 17 mill. kroner
| 74 | Tilskudd til fartøyvern | 10 mill. kroner
| 75 | Tilskudd til fartøyvernsentrene | 1,5 mill. kroner
| 77 | Tilskudd til verdiskapingsarbeid på kulturmiljøområdet | 4 mill. kroner
| 79 | Tilskudd til verdensarven | 15 mill. kroner
1482 |  | Internasjonale klima- og utviklingstiltak |
| 73 | Klima- og skoginitiativet | 2 315 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2025 kan pådra staten forpliktelser for fremtidige år til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger under kap. 1420 Miljødirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 5 mill. kroner.

Andre fullmakter

VIII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2025 gis unntak fra forutsetningene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas én gang i året for FNs klima- og skogprogram, FNs kontor for narkotika og kriminalitet (UNODC), Verdensbankens Forest Carbon Partnership Facility, Forest Investment Program, BioCarbon Fund plus og Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).

Utbetalinger av kjernebidrag til Global Green Growth Institute kan foretas i henhold til organisasjonens regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til Det grønne klimafondet (GCF) og til fond forvaltet av FNs Multi Partner Trust Fund, Inter-American Development Bank (IDB) og Perus nasjonale miljøfond Profonanpe kan foretas i henhold til regelverket for det enkelte fond.

IX

Utbetaling for fremtidige utslippsreduksjoner

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2025 gis unntak fra forutsetningene i stortingsvedtaket fra 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger gjennom at tilskudd til Emergent Forest Financing Accelerator kan utbetales med det formål å betale for fremtidige verifiserte utslippsreduksjoner.

X

Utbetaling av tilskudd til risikoavlastning av private investeringer

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2025 gis unntak fra forutsetningene i stortingsvedtaket av 8. november 1984 om at utbetaling av gitte bevilgninger kun skal skje ved behov, slik at det kan utbetales tilskudd til risikoreduksjon for investeringer i avskogingsfri og bærekraftig økonomi i tråd med kriteriene for kap. 1482 Internasjonale klima- og utviklingstiltak, post 73 Klima- og skogintiativet.

XI

Utbetaling av renter på tilskudd

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalte fra Norge under Klima- og skoginitiativet på kap. 1482, post 73, kan benyttes til tiltak etter avtale mellom Klima- og miljødepartementet og den enkelte mottaker.

XII

Omgjøring av betingede lån til tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2025 kan gi Enova SF fullmakt til å omgjøre betingede lån fra Klima- og energifondet til tilskudd etter forhåndsdefinerte og forutsigbare vilkår.

XIII

Fullmakt til å avhende areal innkjøpt for verneformål eller friluftslivsformål og for makeskifte i forbindelse med gjennomføring av skogvern

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2025 kan godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som Miljødirektoratet forvalter, for inntil 25 mill. kroner.

XIV

Fullmakt for kjøp av skogkreditter og utslippsenheter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2025 kan inngå avtaler og intensjonsavtaler om kjøp av skogkreditter og utslippsenheter innenfor en samlet ramme på 3 000 mill. kroner under kap. 1481 Klimakvoter, post 25 Fleksible mekanismer under klimasamarbeidet med EU.

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 1500 post 01 | kap. 4500 post 01
kap. 1510 post 01 | kap. 4510 postene 02 og 03
kap. 1515 post 01 | kap. 4515 postene 01 og 02
kap. 1520 post 01 | kap. 4520 post 02
kap. 1520 post 21 | kap. 4520 post 01
kap. 1533 post 01 | kap. 4533 post 02
kap. 1540 post 01 | kap. 4540 post 03
kap. 1540 post 21 | kap. 4540 post 03
kap. 1540 post 22 | kap. 4540 post 05
kap. 1540 post 23 | kap. 4540 post 03
kap. 1540 post 27 | kap. 4540 post 04
kap. 1540 post 29 | kap. 4540 post 07

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2025 kan:

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med inntil 250 mill. kroner, mot dekning i reguleringsfondet.

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med beløp som tilsvarar netto gevinst fra salg av eiendommer.

IV

Fullmakt til å omdisponere bevilgninger til investeringstiltak

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2025 kan omdisponere:

under kap. 1530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, mellom postene 31 og 33.

under kap. 1531 Eiendommer til kongelige formål, fra post 01 til 45.

under kap. 1533 Eiendommer utenfor husleieordningen, fra post 01 til 45.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 30, 31, 33, 45 og 49.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 32 og 34, og post 49 i de tilfeller det er aktuelt å kjøpe en eiendom som ledd i gjennomføringen av brukerfinansierte byggeprosjekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2025 kan følge opp allerede igangsatte byggeprosjekter ved å:

Bestille og forplikte staten ut over budsjettåret i disse prosjektene: | Budsjettkapittel og post | innenfor tidligere vedtatte kostnadsrammer på:
NTNU Campussamling | kap. 1530, post 33 | 7 792,5 mill. kroner
Rehabilitering av Bergen tinghus | kap. 2445, post 33 | 1 260,4 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som blir inngått i senere budsjettår. Samlede utbetalinger og gjenstående forpliktelser skal til enhver tid holdes innenfor den vedtatte kostnadsrammen for det enkelte prosjektet. Kostnadsrammene er oppgitt i prisnivå per 1. juli 2025, og er uten kunstnerisk utsmykking. Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

VI

Brukerfinansierte byggeprosjekter

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2025 kan:

sette i gang byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter, uten at de er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, når leietakeren har dee husleiemidlene det er behov for innenfor gjeldende budsjettrammer.

foreta bestillinger og pådra staten forpliktelser ut over budsjettåret, innenfor en samlet ramme på 1 400 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser, ved gjennomføring av brukerfinansierte byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av brukerfinansierte byggeprosjekter og post 34 Videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter.

VII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2025 kan gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1500 |  | Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet |
| 71 | Forskningsmidler til Norges forskningsråd | 231,2 mill. kroner
1540 |  | Digitaliseringsdirektoratet |
| 25 | Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter | 160,6 mill. kroner

Andre fullmakter

VIII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen i Statsbygg

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2025 kan gi Statsbygg fullmakt til å:

postere til og fra reguleringsfondet som del av mellomværendet med statskassen.

føre inn- og utbetalinger knyttet til bruksavhengige driftskostnader og tilleggsavtaler mot mellomværendet med statskassen.

føre utlegg som skal viderefaktureres og tilhørende innbetalinger mot mellomværendet med statskassen.

føre innbetalinger fra oppdragsgiver som delfinansierer innbetalinger mot mellomværendet med statskassen. Innbetalingene blir nettoført på investeringspostene i takt med når investeringskostnadene påløper.

IX

Diverse fullmakter som gjelder eiendom

Stortinget samtykker i at Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet i 2025 kan:

godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Statsbygg eller av statlige virksomheter som ikke har egen salgsfullmakt, for inntil 750 mill. kroner.

godkjenne kjøp av eiendom finansiert ved salgsinntekter, innsparte midler eller midler fra reguleringsfondet for inntil 300 mill. kroner totalt, utover bevilgningen på kap. 2445 Statsbygg, post 49.

korrigere Statsbyggs balanse i de tilfellene hvor prosjekterings- og investeringsmidler ført på kap. 2445 Statsbygg blir overført til andre budsjettkapitler eller prosjektene ikke blir realisert.

Finansdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 41 post 01 | kap. 3041 post 01
kap. 51 post 01 | kap. 3051 post 02
kap. 1600 postene 01 og 21 | kap. 4600 post 02
kap. 1605 post 01 | kap. 4605 post 01
kap. 1605 postene 01 og 22 | kap. 4605 post 02
kap. 1610 post 01 | kap. 4610 postene 01, 04 og 05
kap. 1618 post 01 | kap. 4618 post 03
kap. 1620 post 21 | kap. 4620 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2025 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1610 |  | Tolletaten |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 125 mill. kroner
1618 |  | Skatteetaten |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 35 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2025 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1600 |  | Finansdepartementet |
| 71 | Forskning og allmennopplysning – Norges forskningsråd | 157,8 mill. kroner

V

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2025 kan gjennomføre investeringsprosjekter, herunder gjøre bestillinger, innenfor kostnadsrammer som vist nedenfor:

Betegnelse | Etat | Samlet ramme
Modernisering av innkreving – steg 1 | Skatteetaten m.fl. | 2 125,1 mill. kroner
Modernisering av innkreving – steg 2 | Skatteetaten m.fl. | 1 805,0 mill. kroner
Treff-prosjektet | Skatteetaten m.fl. | 867,6 mill. kroner

Fullmaktene gjelder også forpliktelser som pådras for senere budsjettår og innenfor kostnadsrammene for prosjektene. Finansdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammene i senere år.

VI

Garantifullmakt

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2025 kan gi garanti for grunnkapitalen til Den nordiske investeringsbank innenfor en samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 1 617 872 455 euro.

VII

Fullmakt til å dekke utgifter til videre bobehandling

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2025 kan bestemme at det under ordningen med oppfølging av statens krav i konkursbo pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 65,8 mill. kroner. Utbetalinger dekkes av bevilgningen under kap. 1618 Skatteetaten, post 21 Spesielle driftsutgifter.

VIII

Fullmakt til å yte likviditetslån til Bankenes sikringsfond

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2025 kan yte likviditetslån til Bankenes sikringsfond med en løpetid på inntil 5 år, dersom Bankenes sikringsfond ber om slikt lån for å ivareta innskuddsgarantiordningens formål. Samlet utestående sum for slikt lån, enten de er tatt opp i 2025 eller tidligere, kan ikke overstige 1 prosent av de til enhver tid samlede garanterte innskudd, avgrenset oppad til 20 mrd. kroner.

IX

Fullmakt til å videreføre forpliktelser i IMFs multilaterale låneordning

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet godkjenner at Norge viderefører sine forpliktelser i IMFs multilaterale låneordning «New Arrangements to Borrow» (NAB) når ordningen fornyes 1. januar 2026.

X

Fullmakt til å forlenge den bilaterale låneavtalen med IMF

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet godkjenner at Norges Bank kan forlenge den bilaterale låneavtalen med IMF, som gir IMF en trekkrettighet på inntil 2,6 mrd. SDR, inntil kvoteøkningen i IMFs 16. kvotevisjon trer i kraft, eller senest til utgangen av 2027.

Andre fullmakter

XI

Fullmakt til å rette opp uoppklarte differanser og feilposteringer i tidligere års statsregnskap

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2025 i enkeltsaker kan korrigere uoppklarte differanser i regnskapene og feilposteringer i statsregnskapet som gjelder tidligere års regnskaper, ved postering over konto for forskyvninger i balansen i statsregnskapet i det inneværende års regnskap. Fullmakten gjelder inntil 1 mill. kroner.

XII

Nettoposteringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2025 kan gi Tolletaten fullmakt til å trekke direkte utgifter i forbindelse med auksjonssalg fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 4610 Tolletaten, post 02 Andre inntekter.

XIII

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2025 kan gi Skatteetaten fullmakt til å:

inntektsføre statens andel av skatteinngangen i statsregnskapet i samme periode som dette blir rapportert fra skatteregnskapet, og mot skatteregnskapets mellomværende med statskassen. Mellomværendet utlignes i påfølgende periode når oppgjøret blir overført fra skatteregnskapet.

føre uplasserte innbetalinger mot mellomværendet mot statskassen. Etter at kravene er fastsatt og registrert i regnskapssystemet, blir innbetalingene resultatført i statsregnskapet og mellomværendet utlignet.

føre midler Skatteetaten har krevet inn på vegne av andre aktører, mot mellomværendet med statskassen i de tilfeller Skatteetaten sender midlene videre. Mellomværendet utlignes i perioden Skatteetaten sender midlene videre til aktuell aktør.

Forsvarsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2025 kan benytte alle merinntekter til å overskride enhver utgiftsbevilgning under Forsvarsdepartementet, med følgende unntak:

Inntekter fra militære bøter kan ikke benyttes som grunnlag for overskridelse.

Inntekter ved salg av større materiell kan benyttes med inntil 75 pst. til overskridelse av bevilgningen under kapittel 1760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kapittel 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser ut over gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2025 kan:

foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1700 |  | Forsvarsdepartementet |
| 01 | Driftsutgifter | 34 mill. kroner
1720 |  | Forsvaret |
| 01 | Driftsutgifter | 14 650 mill. kroner
1760 |  | Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold |
| 01 | Driftsutgifter | 1 100 mill. kroner
| 44 | Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel | 370 mill. kroner
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 143 820 mill. kroner
| 48 | Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel | 870 mill. kroner
1791 |  | Redningshelikoptertjenesten |
| 01 | Driftsutgifter | 60 mill. kroner

gi Forsvarets forskningsinstitutt fullmakt til å ha økonomiske forpliktelser på inntil 60 mill. kroner ut over det som dekkes av egne avsetninger.

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2025 kan gi tilsagn om tilskudd ut over gitt bevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1700 |  | Forsvarsdepartementet |
| 72 | Tilskudd til Norges forskningsråd | 238 mill. kroner
| 73 | Forskning og utvikling | 380 mill. kroner
| 78 | Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter | 120 mill. kroner

V

Investeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2025 kan:

starte opp følgende nye investeringsprosjekter:

Prosjekt | Kostnadsramme
7621 Bakkebasert luftvern | 4 630 mill. kroner

og endre omfang og kostnadsramme for følgende investeringsprosjekter:

Prosjekt | Kostnadsramme
2559 Landbasert transportstøtte |   3 164 mill. kroner
6192 Oppgradering av luftvernmissil til FN klasse fregatter | 4 405 mill. kroner
Program felles IKT-tjenester i departementsfellesskapet, endringstrinn 1,2 og 3 | 2 242 mill. kroner

Fullmaktene under punkt 1 gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektene. Forsvarsdepartementet gis fullmakt til å pris- og valutajustere kostnadsrammene i senere år.

endre tidligere godkjente prosjekter som anført i Prop. 1 S (2024–2025), herunder endrede kostnadsrammer.

starte opp og gjennomføre materiellinvesteringsprosjekter med en kostnadsramme under 1 000 mill. kroner.

starte opp og gjennomføre eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) med en kostnadsramme under 500 mill. kroner.

nytte bevilgningen på den enkelte investeringspost, hhv. post 44, 45, 47 og 48 fritt mellom formål, bygg- og eiendomskategorier, anskaffelser og prosjekter som presentert i Prop. 1 S (2024–2025).

gjennomføre konsept- og definisjonsfasen av planlagte materiellanskaffelser.

igangsette planlegging og prosjektering av eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) innenfor rammen av bevilgningen på de respektive poster.

inkludere gjennomføringskostnader i eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter på post 47.

Andre fullmakter

VI

Nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2025 kan trekke salgsomkostninger ved salg av materiell og fast eiendom fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kapittel 4760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter og kapittel 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg, post 47 Salg av eiendom.

VII

Personell

Stortinget samtykker i at:

Forsvarsdepartementet i 2025 kan fastsette lengden på førstegangstjenesten, repetisjonstjenesten og heimevernstjenesten slik det går frem av Prop. 1 S (2024–2025).

enheter oppsatt med frivillig heimevernspersonell kan overføres til forsvarsgrener og fellesinstitusjoner, og benyttes i operasjoner i utlandet.

VIII

Fullmakter vedrørende fast eiendom

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2025 kan:

avhende fast eiendom uansett verdi til markedspris når det ikke foreligger annet statlig behov for eiendommen. Eiendommene skal normalt legges ut for salg i markedet, men kan selges direkte til fylkeskommuner eller kommuner til markedspris, innenfor EØS-avtalens bestemmelser. Dersom eiendommene er aktuelle for frilufts- eller kulturformål kan de selges på samme vilkår til Statskog SF hvis ikke fylkeskommuner eller kommuner ønsker å kjøpe eiendommene. Likeledes kan eiendommer som er nødvendige for å oppfylle samfunnets målsetting om å opprettholde en selvfinansiert sivil luftfart, selges direkte til Avinor AS. Dette gjelder følgende eiendomskategorier:

rullebaner, taksebaner med tilhørende sikkerhetsområder, flyoppstillingsplasser og andre arealer og infrastruktur for flyoperasjoner

terminal innrettet mot det service- og tjenestebehov som forbrukere og myndigheter har bruk for

områder for kollektiv og privat tilbringertjeneste

kontorer og lignende

eiendommer for fremtidig utbygging

avhende fast eiendom til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Tidspunkt for belastning av utgiftsbevilgninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2025 kan belaste utgiftsbevilgninger for bestillinger gjennom NSPA (NATO Support and Procurement Agency), andre internasjonale organisasjoner eller andre lands myndigheter fra det tidspunkt materiell blir bestilt, selv om levering først skjer senere i budsjettåret eller i et etterfølgende budsjettår.

X

Uttak fra lager av materiell som er utgiftsført tidligere år

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2025 kan fravike Bevilgningsreglementets bestemmelser om kontant- og ettårsprinsippet ved uttak fra lager som er utgiftsført på kapittel 1720 i tidligere budsjettår til anvendelse på Forsvarsdepartementets kapitler 1700, 1735 og 1791, samt Justis- og beredskapsdepartementets kapittel 481.

XI

Kjøp/innløsing av boliger med fellesgjeld

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet gjennom Forsvarsbygg i 2025 kan kjøpe/innløse boliger med fellesgjeld, slik at samlet gjeld knyttet til eierskap av slike boliger ikke overstiger 100 mill. kroner.

XII

Militær støtte til Ukraina

Stortinget samtykker til at Forsvarsdepartementet i 2025, innenfor rammen av Nansen-programmet, kan foreta donasjoner av materiell fra forsvarssektoren som anses som særlig viktig for Ukrainas forsvarskamp. Helhetlige vurderinger av konsekvensene for Forsvarets operative evne og nasjonal beredskap skal ligge til grunn for regjeringens beslutninger om slike donasjoner. Innenfor gjeldende samtykke skal beslutninger om donasjoner fra forsvarssektoren ikke gå ut over en tilstrekkelig nasjonal responsevne.

Energidepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Energidepartementet i 2025 kan:

overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under
kap. 1810 post 23 | kap. 4810 post 02
kap. 1820 post 23 | kap. 4820 post 02
kap. 1820 post 45 | kap. 4820 post 03
kap. 1860 post 01 | kap. 4860 post 10
kap. 1860 post 23 | kap. 4860 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Energidepartementet i 2025 kan pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1800 |  | Energidepartementet |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 15 mill. kroner
1810 |  | Sokkeldirektoratet |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 50 mill. kroner
1820 |  | Norges vassdrags- og energidirektorat |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 50 mill. kroner
| 22 | Flom- og skredforebygging | 330 mill. kroner
| 25 | Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser | 200 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Energidepartementet i 2025 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme
1800 |  | Energidepartementet |
| 72 | Tilskudd til energiformål | 10 mill. kroner
1820 |  | Norges vassdrags- og energidirektorat |
| 60 | Tilskudd til flom- og skreforebygging | 350 mill. kroner
1850 |  | Klima, industri og teknologi |
| 70 | Gassnova SF | 20 mill. kroner
| 73 | Norges forskningsråd | 4 150 mill. kroner

V

Støtteprogram for flytende havvind i Vestavind F og Vestavind B

Stortinget samtykker i at Energidepartementet kan inngå forpliktelser om støtte til flytende havvind i Vestavind F og Vestavind B, men slik at de samlede statlige forpliktelsene ikke overstiger en kostnadsramme på 35 mrd. kroner (2025-kroner). Energidepartementet får fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen.

Andre fullmakter

VI

Utbyggingsprosjekter på norsk kontinentalsokkel

Stortinget samtykker i at Energidepartementet i 2025 kan godkjenne prosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel under følgende forutsetninger:

Prosjektet må ikke ha prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

Øvre grense for de samlede investeringer per prosjekt utgjør 15 mrd. kroner.

Hvert enkelt prosjekt må vise akseptabel samfunnsøkonomisk lønnsomhet og være rimelig robust mot endringer i prisutviklingen for olje og naturgass.

Vedlegg 1
Oversikt over utgifter og inntekter i statsbudsjettet for budsjetterminen 2025

|  |  |  |  | 1 000 kroner
Utgifter
| Samlede utgifter | Driftsutgifter | Nybygg, anlegg mv. | Overføringer til andre | Utlån, gjelds- avdrag mv.
Det kongelige hus | 316 825 | 28 521 | - | 288 304 | -
Regjeringen | 461 217 | 461 217 | - | - | -
Stortinget og eksterne organer | 2 586 945 | 2 100 461 | 175 247 | 311 237 | -
Høyesterett | 140 344 | 140 344 | - | - | -
Utenriksdepartementet | 54 144 154 | 9 852 941 | 111 979 | 42 188 920 | 1 990 314
Kunnskapsdepartementet | 81 931 965 | 7 459 756 | 43 408 | 74 428 801 | -
Kultur- og likestillingsdepartementet | 25 762 858 | 2 793 654 | 64 900 | 22 904 304 | -
Justis- og beredskapsdepartementet | 58 398 365 | 52 325 025 | 1 922 888 | 4 150 452 | -
Kommunal- og distriktsdepartementet | 262 600 078 | 2 248 484 | 33 300 | 260 318 294 | -
Arbeids- og inkluderingsdepartementet | 76 114 747 | 31 259 033 | 363 520 | 44 492 194 | -
Helse- og omsorgsdepartementet | 248 109 015 | 7 396 957 | 21 116 | 240 690 942 | -
Barne- og familiedepartementet | 46 089 895 | 11 703 565 | 30 261 | 34 356 069 | -
Nærings- og fiskeridepartementet | 20 277 960 | 8 612 297 | 1 506 585 | 10 159 078 | -
Landbruks- og matdepartementet | 33 501 039 | 2 312 665 | 15 786 | 31 172 588 | -
Samferdselsdepartementet | 96 068 900 | 26 020 300 | 10 807 700 | 59 240 900 | -
Klima- og miljødepartementet | 26 790 444 | 4 151 321 | 563 198 | 22 075 925 | -
Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet | 23 869 991 | 6 467 061 | 8 372 909 | 1 430 021 | 7 600 000
Finansdepartementet | 143 810 659 | 24 810 889 | 492 028 | 54 690 742 | 63 817 000
Forsvarsdepartementet | 110 069 526 | 63 717 057 | 41 282 007 | 5 046 282 | 24 180
Energidepartementet | 13 583 491 | 3 087 341 | 32 000 | 10 464 150 | -
Ymse | 7 100 000 | 7 100 000 | - | - | -
Statsbankene | 174 901 898 | 900 648 | 124 581 | 22 131 259 | 151 745 410
Statlig petroleumsvirksomhet | 29 600 000 | - | 29 600 000 | - | -
Statens forvaltningsbedrifter | 7 868 279 | -278 871 | 8 021 150 | 126 000 | -
Folketrygden | 701 915 317 | - | - | 701 915 317 | -
Statens pensjonsfond utland | 724 869 100 | - | - | 642 769 100 | 82 100 000
Sum utgifter | 2 970 883 012 | 274 670 666 | 103 584 563 | 2 285 350 879 | 307 276 904
| Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet | Folke-trygden | Statsbudsjettet medregnet folketrygden
1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføringer fra Statens pensjonsfond utland) | 1 780 341 693 | 469 616 769 | 2 249 958 462
2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.) | 1 961 690 791 | 701 915 317 | 2 663 606 108
Driftsutgifter | 274 670 666 | - | 274 670 666
Nybygg, anlegg mv. | 103 584 563 | - | 103 584 563
Overføringer til andre | 940 666 462 | 701 915 317 | 1 642 581 779
Overføringer til Statens pensjonsfond utland | 642 769 100 | - | 642 769 100
3. Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2) | -181 349 098 | -232 298 548 | -413 647 646
4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland | 413 647 646 | - | 413 647 646
5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4) | 232 298 548 | -232 298 548 | -

|  |  |  |  | 1 000 kroner
Inntekter
| Samlede inntekter | Drifts- inntekter | Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv. | Skatter, avgifter og andre overføringer | Tilbake- betalinger mv.
Skatter på formue og inntekt | 435 167 300 | - | - | 435 167 300 | -
Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift | 466 734 500 | - | - | 466 734 500 | -
Tollavgiftsinntekter | 3 850 000 | - | - | 3 850 000 | -
Merverdiavgift | 409 258 000 | - | - | 409 258 000 | -
Avgifter på alkohol | 16 800 000 | - | - | 16 800 000 | -
Avgifter på tobakksvarer | 7 600 000 | - | - | 7 600 000 | -
Avgifter på motorvogner | 18 830 000 | - | - | 18 830 000 | -
Andre avgifter | 65 041 147 | - | - | 65 041 147 | -
Sum skatter og avgifter | 1 423 280 947 | - | - | 1 423 280 947 | -
Renter av statens forvaltningsbedrifter | 2 593 000 | - | - | 2 593 000 | -
Øvrige inntekter av statens forvaltningsbedrifter | 1 986 450 | - | 1 810 000 | 176 450 | -
Sum inntekter av statens forvaltningsbedrifter | 4 579 450 | - | 1 810 000 | 2 769 450 | -
Renter fra statsbankene | 23 267 939 | - | - | 23 267 939 | -
Renter av kontantbeholdning og andre fordringer | 21 186 500 | - | - | 21 186 500 | -
Utbytte ekskl. Equinor ASA | 31 306 554 | - | - | 31 306 554 | -
Overføring fra Statens pensjonsfond Norge | 11 700 000 | - | - | 11 700 000 | -
Sum renteinntekter og utbytte mv. (ekskl. statens forvaltningsbedrifter og Equinor ASA) | 87 460 993 | - | - | 87 460 993 | -
Inntekter under departementene | 43 293 972 | 28 883 105 | 2 381 966 | 12 028 901 | -
Overføring fra Norges Bank | 18 974 000 | - | - | 18 974 000 | -
Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond | - | - | - | - | -
Sum andre inntekter | 62 267 972 | 28 883 105 | 2 381 966 | 31 002 901 | -
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet | 256 100 000 | 219 000 000 | 32 100 000 | 5 000 000 | -
Skatt og avgift på utvinning av petroleum | 388 501 000 | - | - | 388 501 000 | -
Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 27 768 100 | - | - | 27 768 100 | -
Sum petroleumsinntekter | 672 369 100 | 219 000 000 | 32 100 000 | 421 269 100 | -
Tilbakebetalinger | 133 175 721 | - | - | - | 133 175 721
Statens pensjonsfond utland | 413 647 646 | - | - | 413 647 646 | -
Sum inntekter | 2 796 781 829 | 247 883 105 | 36 291 966 | 2 379 431 037 | 133 175 721
|  |  | Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet | Folketrygden | Statsbudsjettet medregnet folketrygden
Lånetransaksjoner: |  |  |
6. Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt | 307 276 904 | - | 307 276 904
Utlån til statsbanker | 151 745 410 | - | 151 745 410
Gjeldsavdrag | 63 817 000 | - | 63 817 000
Andre utlån, aksjetegning mv. | 91 714 494 | - | 91 714 494
7. Tilbakebetalinger mv. | 133 175 721 | - | 133 175 721
8. Utlån mv. (netto) (6 - 7) | 174 101 183 | - | 174 101 183
9. Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8 - 5) | -58 197 365 | 232 298 548 | 174 101 183

Vedlegg 2
Statsbudsjettet

Tabell 2.1 Hovedtallene i statsbudsjettet for perioden 2019–2025

Mill. kroner
| Regnskap | Saldert budsjett 2024 | Anslag regn-skap 2024 | Forslag 2025
| 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023
Driftsutgifter og investeringer ekskl. petroleumsvirksomhet | 226 495 | 233 088 | 249 851 | 275 869 | 293 342 | 307 987 | 320 937 | 348 934
Driftsresultat statens forvaltningsbedrifter | -335 | -549 | -2 821 | -1 114 | -284 | -247 | -247 | -279
Renter av statsgjeld | 9 796 | 10 463 | 9 760 | 7 993 | 11 130 | 12 454 | 13 975 | 16 426
Overføringer til andre | 1 115 829 | 1 281 925 | 1 302 654 | 1 354 809 | 1 472 216 | 1 546 767 | 1 561 661 | 1 626 156
Utgifter ekskl. lån og petroleumsvirksomhet | 1 351 785 | 1 524 928 | 1 559 444 | 1 637 557 | 1 776 404 | 1 866 961 | 1 896 326 | 1 991 237
Inntekter ekskl. lån, oljeskatter og petroleumsvirksomhet | 1 124 162 | 1 154 402 | 1 190 476 | 1 354 815 | 1 485 940 | 1 530 477 | 1 548 518 | 1 577 589
Oljekorrigert overskudd | -227 623 | -370 525 | -368 969 | -282 742 | -290 463 | -336 484 | -347 808 | -413 648
Overført fra Statens pensjonsfond utland | 228 564 | 417 426 | 390 066 | 309 875 | 286 217 | 336 484 | 347 808 | 413 648
Overskudd før lånetransaksjoner | 941 | 46 901 | 21 097 | 27 133 | -4 246 | 0 | 0 | 0
Oljeskatter | 140 379 | 35 408 | 91 849 | 720 931 | 623 245 | 491 600 | 416 598 | 388 501
Utbytte fra Equinor ASA | 20 057 | 15 030 | 10 494 | 35 258 | 78 309 | 38 265 | 63 381 | 27 768
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet | 122 809 | 83 988 | 209 902 | 557 412 | 306 906 | 328 300 | 230 500 | 256 100
Utgifter til statlig petroleumsvirksomhet | -26 331 | -27 601 | -24 732 | -28 378 | -30 396 | -26 000 | -30 100 | -29 600
Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten | 256 915 | 106 825 | 287 513 | 1 285 223 | 978 064 | 832 166 | 680 379 | 642 769
Overskudd før overføring til Statens pensjonsfond utland | 29 292 | -263 701 | -81 456 | 1 002 480 | 687 601 | 495 681 | 332 570 | 229 121
Utlån og avdrag, brutto | 187 253 | 207 255 | 221 288 | 245 527 | 308 244 | 225 977 | 282 819 | 307 277
Tilbakebetalinger | 115 117 | 141 342 | 137 931 | 144 127 | 290 457 | 124 103 | 165 530 | 133 176
Utlån, netto | 72 137 | 65 913 | 83 358 | 101 399 | 17 787 | 101 874 | 117 289 | 174 101
Overskudd før lånetransaksjoner | 941 | 46 901 | 21 097 | 27 133 | -4 246 | 0 | 0 | 0
Samlet finansieringsbehov | 71 195 | 19 012 | 62 261 | 74 267 | 22 033 | 101 874 | 117 289 | 174 101

Tabell 2.2 Samlede utgifter etter departement 2019–2025

Mill. kroner
Departement ³ | Regnskap | Budsjett
2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 ¹ | 2025 ²
Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett | 3 242 | 2 813 | 2 864 | 3 522 | 3 096 | 3 297 | 3 505
Utenriksdepartementet | 40 729 | 44 104 | 44 645 | 56 173 | 67 431 | 54 731 | 54 144
Kunnskapsdepartementet | 78 913 | 77 379 | 78 380 | 73 623 | 76 819 | 80 565 | 81 932
Kultur- og likestillingsdepartementet | 12 979 | 23 206 | 25 867 | 23 554 | 24 011 | 24 588 | 25 763
Justis- og beredskapsdepartementet | 41 450 | 42 053 | 44 305 | 50 456 | 53 220 | 53 337 | 58 398
Kommunal- og distriktsdepartementet | 198 397 | 225 179 | 224 391 | 233 467 | 277 539 | 247 409 | 262 600
Arbeids- og inkluderingsdepartementet | 43 653 | 40 478 | 48 355 | 53 899 | 60 792 | 71 525 | 76 115
Helse- og omsorgsdepartementet | 177 147 | 192 370 | 214 729 | 216 024 | 231 174 | 234 483 | 248 109
Barne- og familiedepartementet | 31 197 | 31 991 | 33 894 | 33 972 | 39 125 | 43 340 | 46 090
Nærings- og fiskeridepartementet | 12 344 | 24 966 | 27 744 | 20 815 | 24 940 | 20 242 | 20 278
Landbruks- og matdepartementet | 19 765 | 20 609 | 20 920 | 28 094 | 29 360 | 31 372 | 33 501
Samferdselsdepartementet | 72 503 | 81 750 | 86 470 | 82 281 | 85 262 | 91 325 | 96 069
Klima- og miljødepartementet | 14 183 | 17 540 | 16 476 | 19 841 | 22 659 | 26 781 | 26 790
Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 33 140 | 23 870
Finansdepartementet | 121 740 | 140 983 | 134 913 | 72 608 | 169 154 | 140 964 | 143 811
Forsvarsdepartementet | 60 181 | 61 851 | 67 591 | 78 493 | 85 619 | 90 849 | 110 070
Energidepartementet | 4 056 | 4 008 | 5 691 | 33 225 | 23 097 | 18 319 | 13 583
Ymse | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 6 950 | 7 100
Statsbankene | 124 802 | 136 150 | 150 030 | 143 117 | 150 898 | 157 166 | 174 902
Statlig petroleumsvirksomhet | 26 331 | 27 601 | 24 732 | 28 378 | 30 396 | 26 000 | 29 600
Statens forvaltningsbedrifter | 4 301 | 23 249 | 4 602 | 12 207 | 9 380 | 10 884 | 7 868
Folketrygden | 477 454 | 532 396 | 548 867 | 564 215 | 611 998 | 651 670 | 701 915
Statens pensjonsfond utland | 256 915 | 115 935 | 287 513 | 1 368 719 | 1 017 135 | 832 166 | 724 869
Utgifter i alt | 1 822 283 | 1 866 608 | 2 092 977 | 3 196 685 | 3 093 108 | 2 951 103 | 2 970 883

¹ Saldert budsjett 2024.

² Forslag 2025 Prop. 1 S (2024–2025).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.3 Driftsutgifter (postene 1–29) etter departement 2019–2025

Mill. kroner
Departement ³ | Regnskap | Budsjett
2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 1 | 2025 2
Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett | 2 223 | 2 157 | 2 179 | 2 363 | 2 439 | 2 570 | 2 731
Utenriksdepartementet | 5 226 | 5 016 | 5 023 | 9 547 | 9 680 | 9 397 | 9 853
Kunnskapsdepartementet | 6 662 | 7 168 | 7 353 | 6 989 | 7 032 | 6 801 | 7 460
Kultur- og likestillingsdepartementet | 2 264 | 2 242 | 2 291 | 2 423 | 2 562 | 2 620 | 2 794
Justis- og beredskapsdepartementet | 36 334 | 36 358 | 38 151 | 45 147 | 47 827 | 46 973 | 52 325
Kommunal- og distriktsdepartementet | 6 086 | 6 294 | 6 555 | 7 009 | 7 460 | 2 019 | 2 248
Arbeids- og inkluderingsdepartementet | 17 180 | 19 852 | 25 223 | 26 251 | 23 923 | 26 978 | 31 259
Helse- og omsorgsdepartementet | 6 445 | 6 964 | 11 097 | 10 636 | 7 986 | 7 176 | 7 397
Barne- og familiedepartementet | 8 316 | 8 448 | 8 686 | 9 073 | 10 248 | 10 570 | 11 704
Nærings- og fiskeridepartementet | 4 851 | 4 420 | 4 785 | 7 375 | 7 956 | 8 222 | 8 612
Landbruks- og matdepartementet | 1 910 | 1 884 | 1 918 | 1 980 | 2 102 | 2 188 | 2 313
Samferdselsdepartementet | 17 333 | 17 868 | 17 879 | 18 024 | 22 155 | 22 595 | 26 020
Klima- og miljødepartementet | 3 065 | 3 230 | 3 183 | 3 285 | 3 458 | 3 504 | 4 151
Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 712 | 6 467
Finansdepartementet | 18 052 | 19 563 | 20 784 | 21 536 | 23 483 | 23 630 | 24 811
Forsvarsdepartementet | 40 246 | 40 684 | 44 070 | 50 176 | 55 208 | 54 453 | 63 717
Energidepartementet | 1 872 | 1 723 | 1 752 | 1 836 | 2 705 | 2 989 | 3 087
Ymse | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 6 950 | 7 100
Statsbankene | 762 | 805 | 788 | 790 | 822 | 836 | 901
Statlig petroleumsvirksomhet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forvaltningsbedrifter | -335 | -549 | -2 821 | -1 094 | -284 | -247 | -279
Folketrygden | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens pensjonsfond utland | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utgifter i alt | 178 493 | 184 128 | 198 897 | 223 347 | 236 764 | 245 935 | 274 671

1 Saldert budsjett 2024.

2 Forslag 2025 Prop. 1 S (2024–2025).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.4 Nybygg, anlegg mv. (postene 30–49) etter departement 2019–2025

Mill. kroner
Departement ³ | Regnskap | Budsjett
2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 1 | 2025 ²
Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett | 362 | 133 | 110 | 146 | 129 | 168 | 175
Utenriksdepartementet | 114 | 41 | 50 | 65 | 62 | 101 | 112
Kunnskapsdepartementet | 79 | 141 | 239 | 67 | 61 | 45 | 43
Kultur- og likestillingsdepartementet | 34 | 72 | 91 | 113 | 74 | 80 | 65
Justis- og beredskapsdepartementet | 3 322 | 3 514 | 2 032 | 2 038 | 2 059 | 2 449 | 1 923
Kommunal- og distriktsdepartementet | 3 033 | 3 661 | 2 295 | 2 801 | 4 004 | 32 | 33
Arbeids- og inkluderingsdepartementet | 485 | 491 | 521 | 547 | 496 | 685 | 364
Helse- og omsorgsdepartementet | 21 | 17 | 27 | 25 | 17 | 20 | 21
Barne- og familiedepartementet | 16 | 5 | 6 | 13 | 5 | 2 | 30
Nærings- og fiskeridepartementet | 522 | 437 | 633 | 1 345 | 1 120 | 1 503 | 1 507
Landbruks- og matdepartementet | 4 | 47 | 33 | 8 | 16 | 16 | 16
Samferdselsdepartementet | 14 924 | 14 600 | 14 111 | 12 994 | 10 451 | 10 350 | 10 808
Klima- og miljødepartementet | 628 | 626 | 613 | 597 | 940 | 992 | 563
Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 479 | 8 373
Finansdepartementet | 331 | 437 | 284 | 373 | 344 | 342 | 492
Forsvarsdepartementet | 19 090 | 20 257 | 22 533 | 24 436 | 27 658 | 30 111 | 41 282
Energidepartementet | 18 | 21 | 26 | 26 | 22 | 29 | 32
Ymse | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 48 | 69 | 62 | 95 | 118 | 119 | 125
Statlig petroleumsvirksomhet | 26 331 | 27 601 | 24 732 | 28 378 | 30 396 | 26 000 | 29 600
Statens forvaltningsbedrifter | 4 636 | 3 842 | 4 467 | 5 720 | 8 717 | 8 281 | 8 021
Folketrygden | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens pensjonsfond utland | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utgifter i alt | 73 998 | 76 012 | 72 864 | 79 787 | 86 690 | 87 804 | 103 585

1 Saldert budsjett 2024.

2 Forslag 2025 Prop. 1 S (2024–2025).

3 Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.5 Overføringer til andre (postene 50–89) etter departement 2019–2025

Mill. kroner
Departement ³ | Regnskap | Budsjett
2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 ¹ | 2025 ²
Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett | 657 | 523 | 575 | 1 014 | 528 | 560 | 600
Utenriksdepartementet | 33 773 | 37 486 | 38 331 | 44 571 | 55 698 | 43 242 | 42 189
Kunnskapsdepartementet | 72 171 | 70 069 | 70 788 | 66 568 | 69 727 | 73 719 | 74 429
Kultur- og likestillingsdepartementet | 10 681 | 20 891 | 23 484 | 21 017 | 21 375 | 21 887 | 22 904
Justis- og beredskapsdepartementet | 1 795 | 2 180 | 4 121 | 3 271 | 3 334 | 3 915 | 4 150
Kommunal- og distriktsdepartementet | 189 277 | 215 224 | 215 525 | 207 810 | 234 918 | 245 358 | 260 318
Arbeids- og inkluderingsdepartementet | 12 474 | 12 980 | 14 200 | 27 101 | 36 373 | 43 862 | 44 492
Helse- og omsorgsdepartementet | 170 682 | 185 389 | 203 605 | 205 364 | 223 171 | 227 287 | 240 691
Barne- og familiedepartementet | 22 864 | 23 538 | 25 202 | 24 886 | 28 872 | 32 769 | 34 356
Nærings- og fiskeridepartementet | 6 646 | 16 472 | 16 985 | 11 443 | 11 307 | 10 419 | 10 159
Landbruks- og matdepartementet | 17 852 | 18 678 | 18 969 | 23 481 | 27 242 | 29 168 | 31 173
Samferdselsdepartementet | 40 246 | 49 282 | 54 280 | 51 256 | 52 455 | 58 380 | 59 241
Klima- og miljødepartementet | 10 491 | 13 684 | 12 680 | 15 959 | 18 261 | 22 285 | 22 076
Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 549 | 1 430
Finansdepartementet | 39 256 | 56 988 | 39 840 | 41 156 | 45 695 | 48 992 | 54 691
Forsvarsdepartementet | 845 | 910 | 987 | 3 881 | 2 725 | 6 258 | 5 046
Energidepartementet | 2 166 | 2 263 | 3 913 | 31 363 | 20 370 | 15 301 | 10 464
Ymse | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 16 295 | 21 808 | 19 626 | 18 126 | 19 171 | 20 850 | 22 131
Statlig petroleumsvirksomhet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forvaltningsbedrifter | 0 | 11 626 | 437 | 320 | 126 | 1 750 | 126
Folketrygden | 477 454 | 532 396 | 548 867 | 564 215 | 611 998 | 651 670 | 701 915
Statens pensjonsfond utland | 256 915 | 106 825 | 287 513 | 1 285 223 | 978 064 | 832 166 | 642 769
Utgifter i alt | 1 382 539 | 1 399 213 | 1 599 928 | 2 648 024 | 2 461 411 | 2 391 387 | 2 285 351

1 Saldert budsjett 2024.

2 Forslag 2025 Prop. 1 S (2024–2025).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.6 Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90–99) etter departement 2019–2025

Mill. kroner
Departement ³ | Regnskap | Budsjett
2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 1 | 2025 2
Det kongelige hus, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utenriksdepartementet | 1 616 | 1 560 | 1 241 | 1 990 | 1 991 | 1 990 | 1 990
Kunnskapsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Kultur- og likestillingsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Justis- og beredskapsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Kommunal- og distriktsdepartementet | 1 | 0 | 16 | 15 847 | 31 157 | 0 | 0
Arbeids- og inkluderingsdepartementet | 13 514 | 7 156 | 8 411 | 0 | 0 | 0 | 0
Helse- og omsorgsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Barne- og familiedepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Nærings- og fiskeridepartementet | 325 | 3 636 | 5 341 | 652 | 4 558 | 98 | 0
Landbruks- og matdepartementet | 0 | 0 | 0 | 2 625 | 0 | 0 | 0
Samferdselsdepartementet | 0 | 0 | 200 | 7 | 200 | 0 | 0
Klima- og miljødepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 19 400 | 7 600
Finansdepartementet | 64 101 | 63 995 | 74 005 | 9 543 | 99 632 | 68 000 | 63 817
Forsvarsdepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 27 | 28 | 24
Energidepartementet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Ymse | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 107 697 | 113 467 | 129 554 | 124 106 | 130 787 | 135 361 | 151 745
Statlig petroleumsvirksomhet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forvaltningsbedrifter | 0 | 8 330 | 2 520 | 7 260 | 820 | 1 100 | 0
Folketrygden | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens pensjonsfond utland | 0 | 9 110 | 0 | 83 496 | 39 071 | 0 | 82 100
Utgifter i alt | 187 253 | 207 255 | 221 288 | 245 527 | 308 244 | 225 977 | 307 277

1 Saldert budsjett 2024.

2 Forslag 2025 Prop. 1 S (2024–2025).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forvaltningsbedrifter og

folketrygden som vises separat.

Tabell 2.7 Skatter og avgifter i perioden 2019–2025

Mill. kroner
Kapittel | Regnskap | Budsjett
2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 ¹ | 2025 ²
5501 | Skatter på formue og inntekt | 270 665 | 291 458 | 281 787 | 369 150 | 427 008 | 413 276 | 430 063
5502 | Finansskatt | 3 283 | 5 549 | 4 534 | 4 537 | 4 561 | 5 250 | 5 104
5506 | Avgift av arv og gaver | 44 | 64 | 48 | 32 | 46 | 0 | 0
5507 | Skatt og avgift på utvinning av petroleum | 135 006 | 29 805 | 86 651 | 714 671 | 615 746 | 483 800 | 380 500
5508 | Avgift på utslipp av CO₂ på kontinentalsokkelen | 5 371 | 5 602 | 5 197 | 6 258 | 7 496 | 7 800 | 8 000
5509 | Avgift på utslipp av NOX på kontinentalsokkelen | 2 | 1 | 1 | 1 | 4 | 0 | 1
5511 | Tollavgiftsinntekter | 3 480 | 3 588 | 4 334 | 4 123 | 3 733 | 3 785 | 3 850
5521 | Merverdiavgift | 305 886 | 306 740 | 333 241 | 365 705 | 378 585 | 398 897 | 409 258
5526 | Avgift på alkohol | 14 425 | 17 660 | 17 954 | 16 369 | 16 353 | 17 000 | 16 800
5531 | Avgift på tobakksvarer mv. | 6 549 | 8 958 | 9 043 | 7 434 | 7 392 | 7 300 | 7 600
5536 | Avgift på motorvogner mv. |  |  |  |  |  |  |
| Engangsavgift | 13 104 | 9 615 | 8 053 | 6 409 | 6 944 | 7 158 | 6 500
| Avgift på trafikkforsikring | 9 149 | 9 173 | 9 513 | 10 298 | 10 577 | 11 250 | 10 190
| Vektårsavgift | 335 | 330 | 329 | 273 | 277 | 300 | 290
| Omregistreringsavgift | 1 336 | 1 465 | 1 471 | 1 378 | 1 747 | 1 900 | 1 850
5538 | Veibruksavgift på drivstoff | 15 244 | 14 114 | 14 742 | 14 117 | 11 816 | 11 125 | 9 804
5540 | Avgift på kraftproduksjon | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 594 | -500 | 0
5541 | Avgift på elektrisk kraft | 10 672 | 10 665 | 11 323 | 8 912 | 8 643 | 8 205 | 10 803
5542 | Avgift på mineralolje mv. | 2 060 | 1 867 | 1 897 | 1 839 | 95 | 110 | 120
5543 | Miljøavgift på mineralske produkter mv. | 8 079 | 8 401 | 9 344 | 12 058 | 14 245 | 16 346 | 18 447
5546 | Avgift på avfallsforbrenning | 0 | 0 | 0 | 159 | 222 | 630 | 695
5547 | Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0
5548 | Miljøavgift på visse klimagasser | 304 | 281 | 345 | 352 | 423 | 640 | 415
5549 | Avgift på NOX | 64 | 54 | 50 | 49 | 48 | 40 | 30
5550 | Miljøavgift på plantevernmidler | 101 | 67 | 56 | 69 | 71 | 65 | 65
5551 | Avgifter knyttet til mineralvirksomhet | 7 | 9 | 8 | 13 | 12 | 15 | 21
5552 | Avgift på oppdrettsfisk | 0 | 0 | 0 | 992 | 869 | 1 300 | 1 350
5553 | Avgift på viltlevende marine ressurser | 0 | 0 | 23 | 118 | 124 | 140 | 130
5554 | Avgift på vindkraft | 0 | 0 | 0 | 0 | 319 | 387 | 395
5555 | Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv. | 1 528 | 1 520 | 75 | 0 | 0 | 0 | 0
5556 | Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv. | 3 054 | 3 091 | 915 | 7 | 0 | 0 | 0
5557 | Avgift på sukker mv. | 191 | 205 | 220 | 174 | 208 | 200 | 200
5559 | Avgift på drikkevareemballasje | 2 148 | 2 485 | 2 766 | 2 711 | 2 809 | 2 810 | 3 130
5561 | Flypassasjeravgift | 1 947 | 195 | 12 | 807 | 2 032 | 2 300 | 1 850
5562 | Totalisatoravgift | 127 | 21 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
5565 | Dokumentavgift | 10 315 | 11 256 | 13 084 | 12 138 | 11 713 | 11 400 | 12 200
5568 | Sektoravgifter under Kultur- og likestillingsdep. | 103 | 90 | 86 | 103 | 108 | 105 | 108
5570 | Sektoravgifter under Kommunal- og distriktsdep. | 236 | 240 | 249 | 253 | 261 | 0 | 0
5571 | Sektoravgifter under Arbeids- og inkluderingsdep. | 107 | 110 | 105 | 112 | 0 | 0 | 0
5572 | Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdep. | 267 | 282 | 319 | 359 | 348 | 317 | 342
5574 | Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridep. | 530 | 547 | 589 | 1 608 | 1 804 | 1 710 | 1 733
5576 | Sektoravgifter under Landbruks- og matdep. | 262 | 255 | 282 | 299 | 321 | 321 | 338
5577 | Sektoravgifter under Samferdselsdepartementet | 869 | 707 | 715 | 0 | 0 | 0 | 0
5578 | Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet | 762 | 737 | 742 | 725 | 719 | 723 | 38
5579 | Sektoravg. under Digitaliserings- og forvaltningsdep | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 281 | 296
5580 | Sektoravgifter under Finansdepartementet | 426 | 450 | 455 | 487 | 513 | 565 | 606
5582 | Sektoravgifter under Energidepartementet | 173 | 221 | 255 | 305 | 420 | 464 | 1 251
5583 | Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser | 297 | 340 | 272 | 275 | 393 | 402 | 675
5584 | Diverse avgiftsinntekter mv. | 0 | 0 | 8 | 20 | 36 | 0 | 0
5700 | Trygdeavgift | 148 508 | 154 541 | 163 801 | 169 866 | 180 792 | 190 787 | 197 315
5700 | Arbeidsgiveravgift | 194 253 | 186 804 | 206 434 | 226 022 | 247 960 | 264 673 | 269 420
| Sum skatter og avgifter inkl. folketrygden | 1 171 269 | 1 089 562 | 1 191 329 | 1 961 589 | 1 975 386 | 1 873 277 | 1 811 782

1 Saldert budsjett 2024.

2 Forslag 2025 Prop. 1 S (2024–2025).

Tabell 2.8 Samlede inntekter i perioden 2019–2025

Mill. kroner
| Regnskap | Saldert budsjett 2024 | Anslag regnskap 2024 | Forslag 2025
2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023
Skatter på formue og inntekt | 273 992 | 297 071 | 286 369 | 373 718 | 431 615 | 418 526 | 429 695 | 435 167
Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift | 342 761 | 341 345 | 370 235 | 395 889 | 428 752 | 455 460 | 458 100 | 466 735
Tollavgiftsinntekter | 3 480 | 3 588 | 4 334 | 4 123 | 3 733 | 3 785 | 3 885 | 3 850
Merverdiavgift | 305 886 | 306 740 | 333 241 | 365 705 | 378 585 | 398 897 | 389 500 | 409 258
Avgifter på alkohol | 14 425 | 17 660 | 17 954 | 16 369 | 16 353 | 17 000 | 16 600 | 16 800
Avgifter på tobakksvarer | 6 549 | 8 958 | 9 043 | 7 434 | 7 392 | 7 300 | 7 600 | 7 600
Avgifter på motorvogner | 23 924 | 20 583 | 19 366 | 18 358 | 19 545 | 20 608 | 20 330 | 18 830
Andre avgifter | 59 874 | 58 210 | 58 938 | 59 062 | 66 166 | 60 100 | 61 419 | 65 041
Sum skatter og avgifter | 1 030 890 | 1 054 154 | 1 099 480 | 1 240 659 | 1 352 140 | 1 381 676 | 1 387 129 | 1 423 281
Renter av statens forvaltningsbedrifter | 86 | 99 | 699 | 1 930 | 2 070 | 2 388 | 2 388 | 2 593
Øvrige inntekter av statens forvaltningsbedrifter | 3 114 | 3 279 | 4 241 | 3 666 | 2 490 | 10 783 | 12 081 | 1 986
Sum inntekter av statens forvaltningsbedrifter | 3 200 | 3 378 | 4 940 | 5 597 | 4 560 | 13 171 | 14 469 | 4 579
Renter fra statsbankene | 9 259 | 9 413 | 6 268 | 7 339 | 15 422 | 17 467 | 21 762 | 23 268
Renter av kontantbeholdning og andre fordringer | 4 654 | 3 073 | 2 150 | 5 238 | 18 243 | 15 317 | 21 492 | 21 187
Utbytte ekskl. Equinor ASA | 25 733 | 20 264 | 27 836 | 37 524 | 42 660 | 39 767 | 35 261 | 31 307
Overføring fra Statens pensjonsfond Norge | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 700
Sum renteinntekter og utbytte mv. (ekskl. statens forvaltningsbedrifter og Equinor ASA) | 39 646 | 32 749 | 36 254 | 50 102 | 76 325 | 72 551 | 78 515 | 87 461
Inntekter under departementene | 35 627 | 44 415 | 34 633 | 47 349 | 44 822 | 38 478 | 50 800 | 43 294
Overføring fra Norges Bank | 14 798 | 19 706 | 15 169 | 11 108 | 8 094 | 24 600 | 17 604 | 18 974
Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Sum andre inntekter | 50 425 | 64 121 | 49 802 | 58 458 | 52 915 | 63 078 | 68 405 | 62 268
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet | 122 809 | 83 988 | 209 902 | 557 412 | 306 906 | 328 300 | 230 500 | 256 100
Skatt og avgift på utvinning av petroleum | 140 379 | 35 408 | 91 849 | 720 931 | 623 245 | 491 600 | 416 598 | 388 501
Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 20 057 | 15 030 | 10 494 | 35 258 | 78 309 | 38 265 | 63 381 | 27 768
Sum petroleumsinntekter | 283 245 | 134 425 | 312 245 | 1 313 601 | 1 008 461 | 858 166 | 710 479 | 672 369
Tilbakebetalinger | 115 117 | 141 342 | 137 931 | 144 127 | 290 457 | 124 103 | 165 530 | 133 176
Statens pensjonsfond utland | 228 564 | 417 426 | 390 066 | 309 875 | 286 217 | 336 484 | 347 808 | 413 648
Sum inntekter | 1 751 088 | 1 847 596 | 2 030 717 | 3 122 418 | 3 071 075 | 2 849 229 | 2 772 334 | 2 796 782

Tabell 2.9 Saldert budsjett 2024 (vedtatt des. 2023). Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1 000 kroner
|  | Statens egne driftsutgifter |  | Overføringer |
| Samlede utgifter | I alt | Drifts- utgifter (postnr. 01) | Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29) | Drifts- resultat forvaltningsbedrifter (postnr. 24) | Nybygg, anlegg (postnr. 30-49) | I alt | Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59) | Kom- muner (postnr. 60-69) | Andre over- føringer (postnr. 70-89) | Utlån, gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)
Det kongelige hus | 291 542 | 27 060 | 27 060 | 0 | 0 | 0 | 264 482 | 264 482 | 0 | 0 | 0
Regjeringen | 423 961 | 423 961 | 407 408 | 16 553 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Stortinget og eksterne organer | 2 444 085 | 1 981 085 | 1 980 285 | 800 | 0 | 167 700 | 295 300 | 0 | 0 | 295 300 | 0
Høyesterett | 137 706 | 137 706 | 137 706 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utenriksdepartementet | 54 730 930 | 9 396 824 | 5 310 555 | 4 086 269 | 0 | 101 496 | 43 242 296 | 251 448 | 0 | 42 990 848 | 1 990 314
Kunnskapsdepartementet | 80 565 025 | 6 800 824 | 2 313 030 | 4 487 794 | 0 | 45 439 | 73 718 762 | 49 520 316 | 4 129 645 | 20 068 801 | 0
Kultur- og likestillingsdepartementet | 24 587 617 | 2 620 410 | 2 294 810 | 325 600 | 0 | 79 900 | 21 887 307 | 1 806 790 | 284 650 | 19 795 867 | 0
Justis- og beredskapsdepartementet | 53 336 964 | 46 972 773 | 43 333 087 | 3 639 686 | 0 | 2 448 710 | 3 915 481 | 475 640 | 660 391 | 2 779 450 | 0
Kommunal- og distriktsdepartementet | 247 409 130 | 2 019 405 | 1 543 277 | 476 128 | 0 | 31 500 | 245 358 225 | 756 531 | 239 525 423 | 5 076 271 | 0
Arbeids- og inkluderingsdepartementet | 71 525 484 | 26 977 950 | 26 293 990 | 683 960 | 0 | 685 344 | 43 862 190 | 346 100 | 28 145 299 | 15 370 791 | 0
Helse- og omsorgsdepartementet | 234 482 788 | 7 175 501 | 4 854 890 | 2 320 611 | 0 | 20 206 | 227 287 081 | 413 114 | 7 385 376 | 219 488 591 | 0
Barne- og familiedepartementet | 43 340 357 | 10 569 509 | 6 659 938 | 3 909 571 | 0 | 2 164 | 32 768 684 | 185 901 | 1 152 280 | 31 430 503 | 0
Nærings- og fiskeridepartementet | 20 241 976 | 8 222 377 | 5 230 422 | 2 991 955 | 0 | 1 502 902 | 10 419 197 | 2 498 161 | 1 282 023 | 6 639 013 | 97 500
Landbruks- og matdepartementet | 31 371 864 | 2 188 196 | 2 035 925 | 152 271 | 0 | 15 904 | 29 167 764 | 3 415 748 | 196 392 | 25 555 624 | 0
Samferdselsdepartementet | 91 325 400 | 22 595 400 | 5 670 000 | 16 925 400 | 0 | 10 349 700 | 58 380 300 | 145 200 | 7 654 100 | 50 581 000 | 0
Klima- og miljødepartementet | 26 781 360 | 3 504 392 | 1 755 599 | 1 748 793 | 0 | 992 416 | 22 284 552 | 8 695 205 | 453 507 | 13 135 840 | 0
Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet | 33 139 932 | 5 712 029 | 4 242 632 | 1 469 397 | 0 | 6 478 858 | 1 549 045 | 150 137 | 400 031 | 998 877 | 19 400 000
Finansdepartementet | 140 963 590 | 23 629 629 | 22 500 301 | 1 129 328 | 0 | 342 090 | 48 991 871 | 47 571 | 33 700 000 | 15 244 300 | 68 000 000
Forsvarsdepartementet | 90 849 402 | 54 452 817 | 50 072 063 | 4 380 754 | 0 | 30 110 687 | 6 258 050 | 313 937 | 1 906 | 5 942 207 | 27 848
Energidepartementet | 18 319 224 | 2 988 824 | 1 841 224 | 1 147 600 | 0 | 29 000 | 15 301 400 | 1 889 700 | 743 000 | 12 668 700 | 0
Ymse | 6 950 000 | 6 950 000 | 6 950 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 157 165 667 | 835 706 | 823 275 | 12 431 | 0 | 118 730 | 20 849 958 | 10 185 441 | 0 | 10 664 517 | 135 361 273
Statlig petroleumsvirksomhet | 26 000 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 26 000 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forvaltningsbedrifter | 10 884 329 | -247 142 | 0 | 0 | -247 142 | 8 281 471 | 1 750 000 | 1 750 000 | 0 | 0 | 1 100 000
Folketrygden | 651 669 650 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 651 669 650 | 0 | 545 000 | 651 124 650 | 0
Statens pensjonsfond utland | 832 165 500 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 832 165 500 | 832 165 500 | 0 | 0 | 0
Sum utgifter | 2 951 103 483 | 245 935 236 | 196 277 477 | 49 904 901 | -247 142 | 87 804 217 | 2 391 387 095 | 915 276 922 | 326 259 023 | 1 149 851 150 | 225 976 935

Tabell 2.10 Forslag for 2025. Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1 000 kroner
|  | Statens egne driftsutgifter |  | Overføringer |
| Samlede utgifter | I alt | Drifts- utgifter (postnr. 01) | Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29) | Drifts- resultat forvaltningsbedrifter (postnr. 24) | Nybygg, anlegg (postnr. 30-49) | I alt | Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59) | Kom- muner (postnr. 60-69) | Andre over- føringer (postnr. 70-89) | Utlån, gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)
Det kongelige hus | 316 825 | 28 521 | 28 521 | 0 | 0 | 0 | 288 304 | 288 304 | 0 | 0 | 0
Regjeringen | 461 217 | 461 217 | 444 035 | 17 182 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Stortinget og eksterne organer | 2 586 945 | 2 100 461 | 2 100 461 | 0 | 0 | 175 247 | 311 237 | 0 | 0 | 311 237 | 0
Høyesterett | 140 344 | 140 344 | 140 344 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utenriksdepartementet | 54 144 154 | 9 852 941 | 5 473 660 | 4 379 281 | 0 | 111 979 | 42 188 920 | 0 | 0 | 42 188 920 | 1 990 314
Kunnskapsdepartementet | 81 931 965 | 7 459 756 | 3 203 791 | 4 255 965 | 0 | 43 408 | 74 428 801 | 44 595 778 | 5 087 059 | 24 745 964 | 0
Kultur- og likestillingsdepartementet | 25 762 858 | 2 793 654 | 2 449 270 | 344 384 | 0 | 64 900 | 22 904 304 | 1 814 375 | 372 640 | 20 717 289 | 0
Justis- og beredskapsdepartementet | 58 398 365 | 52 325 025 | 48 033 119 | 4 291 906 | 0 | 1 922 888 | 4 150 452 | 477 000 | 596 909 | 3 076 543 | 0
Kommunal- og distriktsdepartementet | 262 600 078 | 2 248 484 | 1 725 926 | 522 558 | 0 | 33 300 | 260 318 294 | 730 303 | 254 487 065 | 5 100 926 | 0
Arbeids- og inkluderingsdepartementet | 76 114 747 | 31 259 033 | 30 362 703 | 896 330 | 0 | 363 520 | 44 492 194 | 180 040 | 27 579 275 | 16 732 879 | 0
Helse- og omsorgsdepartementet | 248 109 015 | 7 396 957 | 5 146 490 | 2 250 467 | 0 | 21 116 | 240 690 942 | 0 | 7 381 170 | 233 309 772 | 0
Barne- og familiedepartementet | 46 089 895 | 11 703 565 | 6 796 746 | 4 906 819 | 0 | 30 261 | 34 356 069 | 137 842 | 1 564 255 | 32 653 972 | 0
Nærings- og fiskeridepartementet | 20 277 960 | 8 612 297 | 5 548 783 | 3 063 514 | 0 | 1 506 585 | 10 159 078 | 188 820 | 1 332 314 | 8 637 944 | 0
Landbruks- og matdepartementet | 33 501 039 | 2 312 665 | 2 127 490 | 185 175 | 0 | 15 786 | 31 172 588 | 3 274 075 | 201 779 | 27 696 734 | 0
Samferdselsdepartementet | 96 068 900 | 26 020 300 | 6 054 300 | 19 966 000 | 0 | 10 807 700 | 59 240 900 | 0 | 7 804 800 | 51 436 100 | 0
Klima- og miljødepartementet | 26 790 444 | 4 151 321 | 1 891 501 | 2 259 820 | 0 | 563 198 | 22 075 925 | 7 387 705 | 285 273 | 14 402 947 | 0
Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet | 23 869 991 | 6 467 061 | 4 703 235 | 1 763 826 | 0 | 8 372 909 | 1 430 021 | 50 278 | 415 632 | 964 111 | 7 600 000
Finansdepartementet | 143 810 659 | 24 810 889 | 23 701 553 | 1 109 336 | 0 | 492 028 | 54 690 742 | 6 142 | 35 350 000 | 19 334 600 | 63 817 000
Forsvarsdepartementet | 110 069 526 | 63 717 057 | 58 784 459 | 4 932 598 | 0 | 41 282 007 | 5 046 282 | 372 299 | 2 980 | 4 671 003 | 24 180
Energidepartementet | 13 583 491 | 3 087 341 | 1 963 541 | 1 123 800 | 0 | 32 000 | 10 464 150 | 1 359 250 | 871 000 | 8 233 900 | 0
Ymse | 7 100 000 | 7 100 000 | 7 100 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 174 901 898 | 900 648 | 888 217 | 12 431 | 0 | 124 581 | 22 131 259 | 10 373 340 | 0 | 11 757 919 | 151 745 410
Statlig petroleumsvirksomhet | 29 600 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 29 600 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forvaltningsbedrifter | 7 868 279 | -278 871 | 0 | 0 | -278 871 | 8 021 150 | 126 000 | 126 000 | 0 | 0 | 0
Folketrygden | 701 915 317 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 701 915 317 | 0 | 637 000 | 701 278 317 | 0
Statens pensjonsfond utland | 724 869 100 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 642 769 100 | 642 769 100 | 0 | 0 | 82 100 000
Sum utgifter | 2 970 883 012 | 274 670 666 | 218 668 145 | 56 281 392 | -278 871 | 103 584 563 | 2 285 350 879 | 714 130 651 | 343 969 151 | 1 227 251 077 | 307 276 904

Vedlegg 3
Bevilgningsregnskapet

Tabell 3.1 Utgifter og inntekter i bevilgningsregnskapet per 1. halvår 2024

|  |  |  |  | Mill. kroner
Utgifter | Overført fra forrige termin¹ | Budsjettets stilling 2024² | Samlet til disposisjon | Regnskap for 1. halvår | Gjenstående beløp
Det kongelige hus | 0 | 292 | 292 | 146 | 146
Regjeringen | 15 | 440 | 455 | 208 | 247
Stortinget og eksterne organer | 195 | 2 446 | 2 641 | 1 182 | 1 459
Høyesterett | 4 | 142 | 146 | 69 | 78
Utenriksdepartementet | 1 071 | 57 403 | 58 474 | 30 529 | 27 944
Kunnskapsdepartementet | 733 | 81 247 | 81 980 | 46 676 | 35 304
Kultur- og likestillingsdepartementet | 802 | 24 544 | 25 346 | 17 999 | 7 347
Justis- og beredskapsdepartementet | 1 111 | 57 267 | 58 378 | 26 167 | 32 211
Kommunal- og distriktsdepartementet | 1 370 | 247 728 | 249 098 | 154 120 | 94 978
Arbeids- og inkluderingsdepartementet | 657 | 70 571 | 71 228 | 30 464 | 40 764
Helse- og omsorgsdepartementet | 2 916 | 237 219 | 240 135 | 123 751 | 116 384
Barne- og familiedepartementet | 146 | 43 575 | 43 721 | 22 312 | 21 408
Nærings- og fiskeridepartementet | 1 394 | 22 594 | 23 988 | 9 521 | 14 467
Landbruks- og matdepartementet | 1 549 | 32 130 | 33 679 | 24 636 | 9 043
Samferdselsdepartementet | 1 492 | 91 596 | 93 088 | 40 902 | 52 186
Klima- og miljødepartementet | 455 | 26 931 | 27 386 | 18 270 | 9 116
Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet | 805 | 36 162 | 36 967 | 25 574 | 11 393
Finansdepartementet | 775 | 152 598 | 153 374 | 100 675 | 52 699
Forsvarsdepartementet | 2 901 | 104 249 | 107 150 | 41 427 | 65 723
Energidepartementet | 1 381 | 12 666 | 14 047 | 6 302 | 7 745
Ymse | 0 | 5 700 | 5 700 | 0 | 5 700
Statsbankene | 366 | 161 350 | 161 715 | 88 480 | 73 235
Statlig petroleumsvirksomhet | 0 | 30 100 | 30 100 | 15 275 | 14 825
Statens forvaltningsbedrifter | 641 | 8 357 | 8 997 | 3 759 | 5 239
Folketrygden | 24 | 656 861 | 656 885 | 323 486 | 333 399
Statens pensjonsfond utland | 0 | 832 166 | 832 166 | 187 954 | 644 212
Sum utgifter | 20 803 | 2 996 331 | 3 017 135 | 1 339 883 | 1 677 251

¹ Fordelingen av overført beløp fra 2023 avviker noe fra Meld. St. 3 (2023–2024) Statsrekneskapen 2023. Dette er en konsekvens av enkelte endringer i oppgavefordelingen mellom departementene fra 2024, herunder utskilling av et nytt Digitaliserings- og forvaltningsdepartement (DFD). I 2024 er poster flyttet fra KDD til DFD. Overført beløp på 805 mill. kroner er dermed flyttet fra budsjettposter under KDD til tilsvarende poster under DFD. Kap. 581, post 60 er flyttet fra KDD til kap. 1825, post 60 under ED. Overført beløp på 96 mill. kroner er dermed flyttet fra KDD til ED.

² Saldert budsjett medregnet vedtatte bevilgningsendringer i første halvår.

|  |  | Mill. kroner
Inntekter | Budsjettets stilling 2024 | Regnskap for 1. halvår | Gjenstående beløp
Skatter på formue og inntekt | 418 526 | 280 586 | 137 940
Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift | 455 460 | 227 030 | 228 430
Tollinntekter | 3 785 | 1 740 | 2 045
Merverdiavgift | 398 897 | 190 127 | 208 770
Avgifter på alkohol | 17 000 | 8 109 | 8 891
Avgifter på tobakk | 7 300 | 3 832 | 3 468
Avgifter på motorvogner | 20 608 | 10 259 | 10 349
Andre avgifter | 60 276 | 29 838 | 30 438
Sum skatter og avgifter | 1 381 852 | 751 522 | 630 331
Renter av statens forvaltningsbedrifter | 2 388 | 1 131 | 1 257
Øvrige inntekter av statens forvaltningsbedrifter | 12 081 | 927 | 11 154
Sum inntekter av statens forvaltningsbedrifter | 14 469 | 2 058 | 12 411
Renter fra statsbankene | 21 762 | 10 947 | 10 815
Renter av kontantbeholdning og andre fordringer | 21 493 | 10 067 | 11 426
Aksjeutbytte ekskl. Equinor ASA | 35 261 | 16 606 | 18 655
Sum renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forvaltningsbedrifter og Equinor ASA) | 78 515 | 37 619 | 40 896
Inntekter under departementene | 51 100 | 20 082 | 31 018
Overføring fra Norges Bank | 17 604 | 17 604 | 0
Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond | 0 | 0 | 0
Sum andre inntekter | 68 704 | 37 686 | 31 018
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet | 223 600 | 128 490 | 95 110
Skatt og avgift på utvinning av petroleum | 491 600 | 236 451 | 255 149
Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 63 381 | 34 162 | 29 219
Sum petroleumsinntekter | 778 581 | 399 103 | 379 478
Tilbakebetalinger | 122 729 | 74 890 | 47 840
Statens pensjonsfond utland | 336 484 | 0 | 336 484
Sum inntekter | 2 781 335 | 1 302 878 | 1 478 456

Tabell 3.2 Bevilgningsregnskapet for 1. halvår 2023 og 2024

Mill. kroner
Utgifter | Samlede utgifter | Driftsutgifter | Nybygg, anlegg mv. | Overføringer til andre | Utlån, gjelds- avdrag mv.
| 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024
Det kongelige hus | 205 | 146 | 19 | 14 | 0 | 0 | 185 | 132 | 0 | 0
Regjeringen | 191 | 208 | 191 | 208 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Stortinget og eksterne organer | 1 143 | 1 182 | 941 | 955 | 58 | 84 | 144 | 143 | 0 | 0
Høyesterett | 70 | 69 | 70 | 69 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Utenriksdepartementet | 30 355 | 30 529 | 2 558 | 2 591 | 41 | 8 | 25 765 | 25 939 | 1 991 | 1 992
Kunnskapsdepartementet | 43 163 | 46 676 | 3 308 | 3 294 | 28 | 5 | 39 827 | 43 377 | 0 | 0
Kultur- og likestillingsdepartementet | 15 999 | 17 999 | 1 215 | 1 275 | 31 | 41 | 14 753 | 16 683 | 0 | 0
Justis- og beredskapsdepartementet | 24 824 | 26 167 | 22 675 | 23 948 | 794 | 571 | 1 355 | 1 648 | 0 | 0
Kommunal- og distriktsdepartementet | 160 180 | 154 120 | 3 541 | 985 | 1 640 | 6 | 139 535 | 153 130 | 15 463 | 0
Arbeids- og inkluderingsdepartementet | 30 552 | 30 464 | 16 395 | 15 013 | 67 | 140 | 14 090 | 15 311 | 0 | 0
Helse- og omsorgsdepartementet | 140 720 | 123 751 | 3 490 | 3 487 | 5 | 8 | 137 225 | 120 256 | 0 | 0
Barne- og familiedepartementet | 19 229 | 22 312 | 4 855 | 5 360 | 6 | 1 | 14 368 | 16 951 | 0 | 0
Nærings- og fiskeridepartementet | 9 040 | 9 521 | 3 896 | 3 979 | 351 | 394 | 4 311 | 4 853 | 482 | 296
Landbruks- og mat- departementet | 22 452 | 24 636 | 981 | 1 024 | 3 | 3 | 21 468 | 23 609 | 0 | 0
Samferdselsdepartementet | 41 199 | 40 902 | 8 311 | 9 644 | 5 123 | 3 618 | 27 765 | 27 640 | 0 | 0
Klima- og miljødepartementet | 15 475 | 18 270 | 1 367 | 1 441 | 336 | 268 | 13 772 | 16 561 | 0 | 0
Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet | 0 | 25 574 | 0 | 2 908 | 0 | 2 062 | 0 | 546 | 0 | 20 058
Finansdepartementet | 129 966 | 100 675 | 10 647 | 11 213 | 155 | 145 | 24 707 | 26 492 | 94 457 | 62 825
Forsvarsdepartementet | 36 635 | 41 427 | 24 364 | 27 247 | 11 700 | 11 905 | 572 | 2 247 | 0 | 28
Energidepartementet | 18 300 | 6 302 | 928 | 1 216 | 8 | 11 | 17 364 | 5 075 | 0 | 0
Ymse | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Statsbankene | 81 460 | 88 480 | 392 | 406 | 53 | 42 | 9 537 | 10 770 | 71 478 | 77 262
Statlig petroleumsvirksomhet | 15 486 | 15 275 | 0 | 0 | 15 486 | 15 275 | 0 | 0 | 0 | 0
Statens forvaltningsbedrifter | 2 868 | 3 759 | -343 | -400 | 3 210 | 4 158 | 0 | 0 | 0 | 0
Folketrygden | 295 309 | 323 486 | 0 | 0 | 0 | 0 | 295 309 | 323 486 | 0 | 0
Statens pensjonsfond utland | 407 872 | 187 954 | 0 | 0 | 0 | 0 | 407 872 | 187 954 | 0 | 0
Sum utgifter | 1 542 690 | 1 339 883 | 109 802 | 115 875 | 39 095 | 38 746 | 1 209 923 | 1 022 802 | 183 871 | 162 460
|  |  |  |  | Regnskap 2023 | Budsjettets stilling 2024 | End- ringer i pst. | Regnskap 1. halvår 2023 | Regnskap 1. halvår 2024 | End- ringer i pst.
1 Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland | 2 494 401 | 2 322 121 | -6,9 | 1 408 882 | 1 227 989 | -12,8
2 Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.) | 2 784 864 | 2 756 313 | -1,0 | 1 358 820 | 1 177 423 | -13,3
Driftsutgifter |  |  |  |  | 236 764 | 253 969 | 7,3 | 109 802 | 115 875 | 5,5
Nybygg, anlegg mv. |  |  |  |  | 86 690 | 97 939 | 13,0 | 39 095 | 38 746 | -0,9
Overføringer til andre |  |  |  |  | 1 483 347 | 1 572 239 | 6,0 | 802 051 | 834 848 | 4,1
Overføringer til Statens pensjonsfond utland |  | 978 064 | 832 166 | -14,9 | 407 872 | 187 954 | -53,9
3 Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2) |  | -290 463 | -434 192 | - | 50 063 | 50 566 | -
4 Overføring fra Statens pensjonsfond utland |  | 286 217 | 336 484 | - | 0 | 0 | -
5 Overskudd før lånetransaksjoner (3+4) |  | -4 246 | -97 708 | - | 50 063 | 50 566 | -

Mill. kroner
Inntekter | Samlede inntekter | Driftsinntekter | Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv. | Skatter, avgifter og andre overføringer | Tilbakebetalinger mv.
| 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024
Skatter på formue og inntekt | 250 914 | 280 586 | 0 | 0 | 0 | 0 | 250 914 | 280 586 | 0 | 0
Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift | 208 578 | 227 030 | 0 | 0 | 0 | 0 | 208 578 | 227 030 | 0 | 0
Tollinntekter | 1 647 | 1 740 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 647 | 1 740 | 0 | 0
Merverdiavgift | 190 136 | 190 127 | 0 | 0 | 0 | 0 | 190 136 | 190 127 | 0 | 0
Avgifter på alkohol | 7 988 | 8 109 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 988 | 8 109 | 0 | 0
Avgifter på tobakk | 3 689 | 3 832 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 689 | 3 832 | 0 | 0
Avgifter på motorvogner | 9 888 | 10 259 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 888 | 10 259 | 0 | 0
Andre avgifter | 35 644 | 29 838 | 0 | 0 | 0 | 0 | 35 644 | 29 838 | 0 | 0
Sum skatter og avgifter | 708 484 | 751 522 | 0 | 0 | 0 | 0 | 708 484 | 751 522 | 0 | 0
Renter av statens forvaltningsbedrifter | 1 026 | 1 131 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 026 | 1 131 | 0 | 0
Øvrige inntekter av statens forvaltningsbedrifter | 895 | 927 | 0 | 0 | 883 | 904 | 12 | 23 | 0 | 0
Sum inntekter av statens forvaltningsbedrifter | 1 921 | 2 058 | 0 | 0 | 883 | 904 | 1 038 | 1 155 | 0 | 0
Renter fra statsbankene | 7 020 | 10 947 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 020 | 10 947 | 0 | 0
Renter av kontantbeholdning og andre fordringer | 7 288 | 10 067 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 288 | 10 067 | 0 | 0
Aksjeutbytte ekskl. Equinor ASA | 38 418 | 16 606 | 0 | 0 | 0 | 0 | 38 418 | 16 606 | 0 | 0
Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forvaltningsbedrifter og Equinor ASA) | 52 726 | 37 619 | 0 | 0 | 0 | 0 | 52 726 | 37 619 | 0 | 0
Inntekter under departementene | 18 468 | 20 082 | 11 109 | 11 447 | 370 | 2 495 | 6 988 | 6 140 | 0 | 0
Overføring fra Norges Bank | 8 094 | 17 604 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 094 | 17 604 | 0 | 0
Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Sum andre inntekter | 26 561 | 37 686 | 11 109 | 11 447 | 370 | 2 495 | 15 082 | 23 744 | 0 | 0
Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet | 194 481 | 128 490 | 179 867 | 111 954 | 13 250 | 14 706 | 1 364 | 1 830 | 0 | 0
Skatt og avgift på utvinning av petroleum | 385 154 | 236 451 | 0 | 0 | 0 | 0 | 385 154 | 236 451 | 0 | 0
Aksjeutbytte fra Equinor ASA | 39 554 | 34 162 | 0 | 0 | 0 | 0 | 39 554 | 34 162 | 0 | 0
Sum petroleumsinntekter | 619 189 | 399 103 | 179 867 | 111 954 | 13 250 | 14 706 | 426 073 | 272 443 | 0 | 0
Tilbakebetalinger | 190 501 | 74 890 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 190 501 | 74 890
Statens pensjonsfond utland | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Sum inntekter | 1 599 383 | 1 302 878 | 190 976 | 123 401 | 14 503 | 18 105 | 1 203 403 | 1 086 482 | 190 501 | 74 890
Lånetransaksjoner |  |  |  |  | Regnskap 2023 | Budsjettets stilling 2024 | End- ringer i pst. | Regnskap 1. halvår 2023 | Regnskap 1. halvår 2024 | End- ringer i pst.
6 Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt |  | 308 244 | 240 018 | -22,1 | 183 871 | 162 460 | -11,6
Utlån til statsbanker |  |  |  |  | 130 787 | 137 494 | 5,1 | 71 478 | 77 262 | 8,1
Gjeldsavdrag |  |  |  |  | 99 632 | 62 825 | - | 94 457 | 62 825 | -
Andre utlån, aksjetegning mv. | 77 825 | 39 699 | -49,0 | 17 936 | 22 374 | 24,7
7 Tilbakebetalinger mv. |  |  |  |  | 290 457 | 122 729 | -57,7 | 190 501 | 74 890 | -60,7
8 Utlån mv. netto (6-7) |  |  |  |  | 17 787 | 117 289 | 559,4 | -6 630 | 87 571 | -1420,8
9 Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler(8-5) ¹ |  | 22 033 | 214 997 | - | -56 693 | 37 005 | -
10 Statslånemidler |  |  |  |  | 22 033 | 0 | - | 0 | 0 | -

¹ Inkluderer ikke finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten

Vedlegg 4
Virksomheter med særskilte fullmakter (nettobudsjetterte forvaltningsorganer)

Finansdepartementet har i samråd med berørte departementer etablert prosedyrer for innrapportering av standardiserte nøkkeltall for nettobudsjetterte virksomheter, jf. omtale i Gul bok 2010, kapittel 9.3. Tabellene 4.1–4.3 nedenfor oppsummerer tall som Finansdepartementet har mottatt fra de berørte departementene. Tabell 4.4 gir en oversikt over aktuelle departementer og tilhørende nettobudsjetterte virksomheter. De enkelte departementene gir i sine fagproposisjoner et mer detaljert tallgrunnlag for sine nettobudsjetterte virksomheter.

Tabellene nedenfor er en ren oppsummering av regnskapstall fra virksomhetene for årene 2021 til 2023 og av virksomhetenes interne budsjetter for 2024. Det er ikke foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene. Som følge av dette vil for eksempel bevilgninger til Norges Forskningsråd (NFR) som viderefordeles til øvrige nettobudsjetterte virksomheter, fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger to ganger i den aggregerte fremstillingen. Videre vil bevilgninger og tildelinger som de nettobudsjetterte virksomhetene mottar fra andre departementer eller statlige virksomheter, og som ikke tilflyter virksomheten direkte over den statlige nettobevilgning (post 50-59), fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger i tabellene 4.1 og 4.2 nedenfor. Det er gjort noen mindre reklassifiseringer i sammenligningstall for årene 2021 og 2022, basert på tallgrunnlag mottatt fra departementene.

Tabell 4.1 Utgifter og inntekter fordelt etter art ¹

| Regnskap | Budsjett
Beløp i mill. kroner | 2021 | 2022 | 2023 | 2024
1. Utgifter |  |  |  |
Driftsutgifter |  |  |  |
Lønnsutgifter | 35 014 | 36 384 | 39 096 | 40 429
Varer og tjenester | 16 292 | 19 476 | 20 041 | 19 980
Sum driftsutgifter | 51 306 | 55 860 | 59 137 | 60 409
Investeringsutgifter |  |  |  |
Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 2 967 | 3 241 | 2 807 | 2 796
Sum investeringsutgifter | 2 967 | 3 241 | 2 807 | 2 796
Overføringer fra virksomheten ² |  |  |  |
Utbetalinger til andre statlige regnskaper | 4 717 | 6 927 | 5 200 | 7 385
Andre utbetalinger | 10 108 | 6 881 | 8 461 | 8 786
Sum overføringsutgifter | 14 824 | 13 808 | 13 661 | 16 171
Finansielle aktiviteter |  |  |  |
Kjøp av aksjer og andeler | 5 | 8 | 6 | 0
Andre finansielle utgifter | 16 | 3 | 5 | 1
Sum finansielle utgifter | 21 | 11 | 12 | 1
Sum utgifter | 69 118 | 72 920 | 75 616 | 79 377
2. Inntekter |  |  |  |
Driftsinntekter |  |  |  |
Inntekter fra salg av varer og tjenester | 4 591 | 5 061 | 5 606 | 4 956
Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser | 17 | 18 | 19 | 19
Refusjoner | 384 | 501 | 563 | 531
Andre driftsinntekter | 2 260 | 2 309 | 2 952 | 1 761
Sum driftsinntekter | 7 253 | 7 889 | 9 140 | 7 266
Investeringsinntekter |  |  |  |
Salg av varige driftsmidler | 2 | 69 | 30 | 0
Sum investeringsinntekter | 2 | 69 | 30 | 0
Overføringer til virksomheten |  |  |  |
Inntekter fra statlige bevilgninger ³ | 62 259 | 64 413 | 65 753 | 67 387
Andre innbetalinger | 1 150 | 1 038 | 965 | 982
Sum overføringsinntekter | 63 409 | 65 451 | 66 718 | 68 369
Finansielle aktiviteter |  |  |  |
Innbetalinger ved salg av aksjer og andeler | 9 | 25 | 23 | 0
Andre finansielle innbetalinger | 2 | 11 | 13 | 1
Sum finansielle inntekter | 10 | 36 | 36 | 1
Sum inntekter | 70 674 | 73 445 | 75 925 | 75 636
3. Netto endring i kontantbeholdningen (2-1)⁴ | 1 556 | 525 | 308 | -3 741

¹ Tabell 4.1 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede brutto utgifter og inntekter fordelt etter art for årene 2021, 2022 og 2023, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2024. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen oppstilling av brutto utgifter og inntekter på en standard mal.

2 Overføringer fra Norges Forskningsråd (NFR) utgjør den vesentligste delen av overføringsutgiftene, med samlede overføringer på henholdsvis 11,2 mrd. kroner, 11,8 mrd. kroner og 11,5 mrd. kroner, i årene 2021, 2022 og 2023, og estimerte utbetalinger i 2024 på om lag 14,3 mrd. kroner.

³ Inntekter fra statlige bevilgninger omfatter blant annet bevilgninger fra overordnet fagdepartement, bevilgninger fra andre departementer, bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer og tildelinger fra NFR. Det vises til innledende kommentarer til tabellene, hvor det fremgår at det ikke er foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene i oppstillingen.

⁴ Netto endring i kontantbeholdningen i tabell 4.1, beregnet ut fra sum inntekter med fradrag av sum utgifter, tilsvarer endringen i kontantbeholdningen mellom årene i tabell 4.3.

Tabell 4.2 Inntekter etter inntektskilde ¹

Inntektskilde | Regnskap | Budsjett
Beløp i mill. kroner | 2021 | 2022 | 2023 | 2024
Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget |  |  |  |
Bevilgninger fra fagdepartementet | 49 282 | 49 887 | 50 635 | 51 778
Bevilgninger fra andre departement | 5 297 | 5 812 | 5 801 | 5 855
Bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer | 2 469 | 2 366 | 2 518 | 2 311
Tildelinger fra Norges forskningsråd | 3 995 | 4 219 | 4 284 | 4 682
Sum bevilgninger | 61 043 | 62 284 | 63 237 | 64 627
Offentlige og private bidrag |  |  |  |
Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner | 335 | 288 | 312 | 332
Bidrag fra private | 1 467 | 1 724 | 1 842 | 1 736
Tildelinger fra internasjonale organisasjoner | 936 | 1 354 | 1 488 | 1 400
Sum bidrag | 2 738 | 3 366 | 3 642 | 3 468
Oppdragsinntekter mv. |  |  |  |
Oppdrag fra statlige virksomheter | 1 671 | 1 874 | 1 943 | 1 694
Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter | 134 | 152 | 164 | 101
Oppdrag fra private | 874 | 1 163 | 1 116 | 1 025
Andre inntekter | 4 213 | 4 606 | 5 822 | 4 721
Sum oppdragsinntekter mv. | 6 892 | 7 795 | 9 045 | 7 542
Sum inntekter | 70 674 | 73 445 | 75 925 | 75 636

¹ Tabell 4.2 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede inntekter spesifisert etter inntektskilde for årene 2021, 2022 og 2023, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2024. Sum inntekter i tabell 4.2 skal samsvare med summen av inntekter i tabell 4.1, men gir supplerende informasjon om hva som er kilden til inntektene. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen spesifikasjon av brutto inntekter på en standard mal.

Tabell 4.3 Forholdet mellom kontantbeholdning, påløpte kostnader og avsetninger per 31.12 ¹

| Regnskap | Endring
Beløp i mill. kroner | 2021 | 2022 | 2023 | 2022 til 2023
Kontantbeholdning |  |  |  |
Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank ² | 23 936 | 24 594 | 24 597 | 3
Beholdning på andre bankkonti | 1 231 | 1 098 | 1 403 | 305
Andre kontantbeholdninger | 0 | 0 | 0 | 0
Sum kontanter og kontantekvivalenter | 25 167 | 25 692 | 26 000 | 308
Netto gjeld og forpliktelser 3 |  |  |  |
Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår |  |  |  |
Feriepenger mv. | 3 077 | 3 257 | 3 485 | 229
Skattetrekk og offentlige avgifter | 2 755 | 2 895 | 3 142 | 247
Gjeld til leverandører | 2 503 | 2 836 | 3 166 | 330
Gjeld til oppdragsgivere | -281 | -324 | -441 | -117
Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår | 1 750 | 1 499 | 2 054 | 555
Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår | 9 804 | 10 163 | 11 407 | 1 243
Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i fremtidige budsjettår |  |  |  |
Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd | 357 | 11 | -394 | -405
Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet | 1 043 | 1 197 | 1 148 | -49
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet ⁴ | 4 105 | 3 900 | 3 806 | -94
Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål ⁵ | 4 685 | 4 751 | 4 054 | -698
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer | 150 | 137 | 147 | 10
Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår | 10 340 | 9 996 | 8 760 | -1 236
Andre avsetninger |  |  |  |
Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål | 3 577 | 3 803 | 4 050 | 247
Fri virksomhetskapital | 1 122 | 1 493 | 1 579 | 86
Sum andre avsetninger | 4 698 | 5 296 | 5 629 | 332
Langsiktig gjeld (netto) |  |  |  |
Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler | 0 | -47 | -55 | -8
Annen langsiktig gjeld | 325 | 283 | 260 | -23
Sum langsiktig gjeld | 325 | 236 | 205 | -31
Sum netto gjeld og forpliktelser | 25 167 | 25 692 | 26 000 | 308

¹ Tabell 4.3 viser samlet kontantbeholdning i nettobudsjetterte virksomheter ved utgangen av 2021, 2022 og 2023, og endringen i kontantbeholdningen mellom de to siste årene. Tabellen spesifiserer også de formål som kontantbeholdningen er bundet opp i. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egne balanseoppstillinger basert på en standard mal.

² Samlet bankbeholdning til nettobudsjetterte virksomheter på oppgjørskonto i Norges Bank tilsvarer beholdning bokført i kapitalregnskapets kontogruppe 82, eksklusiv Sametinget (konto 820501) som ikke omfattes av dette sammendraget.

³ Postene på eiendelssiden av balansen er i oppstillingen ikke spesifisert hver for seg, men er inkludert i de relaterte postene på gjeldssiden av balansen. Tallene i tabellen er derfor nettotall, og gruppen Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår, inneholder eksempelvis også fordringer og andre omløpsmidler.

⁴ Prosjektgjeld knyttet til påbegynte, ikke fullførte prosjekter under NFR utgjør en stor del av denne avsetningen, med henholdsvis 2,5 mrd. kroner, 2,4 mrd. kroner og 2,4 mrd. kroner for årene 2021, 2022 og 2023.

⁵ Forskningsprogram under behandling i NFR utgjør en betydelig del av denne avsetningen, med henholdsvis 2,5 mrd. kroner, 3,3 mrd. kroner og 2,9 mrd. kroner for årene 2021, 2022 og 2023.

Tabell 4.4 Oversikt over nettobudsjetterte virksomheter per 2024.

Overordnet departement/virksomhet¹ | Antall
Kunnskapsdepartementet 2 |
Norges forskningsråd (NFR) | 1
Universiteter 3 | 10
Statlige vitenskapelige høyskoler ⁴ | 6
Statlige høyskoler ⁵ | 5
Sikt – Kunnskapssektorens tjenesteleverandør | 1
NUPI, Norsk utenrikspolitisk institutt | 1
Kultur- og likestillingsdepartementet |
Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO) | 1
Arbeids- og inkluderingsdepartementet |
Statens arbeidsmiljøinstitutt | 1
Barne- og familiedepartementet |
Forbrukerrådet | 1
Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond ⁶ | 1
Nærings- og fiskeridepartementet |
Norsk romsenter | 1
Landbruks- og matdepartementet |
Norsk institutt for bioøkonomi | 1
Veterinærinstituttet | 1
Klima- og miljødepartementet |
Norsk kulturminnefond | 1
Meteorologisk institutt | 1
Forsvarsdepartementet |
Forsvarets forskningsinstitutt (FFI) | 1
Sum virksomheter | 34

¹ Sametinget (KDD) inngår ikke i tabellverket for nettobudsjetterte virksomheter.

² Antall virksomheter gruppert under kategoriene universiteter og høyskoler (UH-sektoren), baserer seg på oversikt fra KD per 2024.

³ Universiteter omfatter: Nord Universitet, Norges miljø- og biovitenskapelige universitet, Norges teknisk- naturvitenskapelige universitet, OsloMet – Storbyuniversitetet, Universitet i Agder, Universitet i Bergen, Universitet i Oslo, Universitet i Stavanger, Universitetet i Sørøst–Norge, og Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

⁴ Statlige vitenskapelige høyskoler omfatter: Norges handelshøyskole, Norges idrettshøyskole, Norges musikkhøgskole, Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo, Høgskolen i Molde – Vitenskapelig høgskole i logistikk og Kunsthøgskolen i Oslo.

⁵ Statlige høyskoler omfatter: Høgskolen i Innlandet, Høgskolen i Østfold, Høgskulen i Volda, Høgskulen på Vestlandet og Samisk høgskole.

⁶ Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond (F.Ovf.) ble fra 1.9.2024 omdannet til aksjeselskapet Allstad AS. Omdanningen var et ledd i at Opplysningsvesenets fond ble delt mellom staten og Den norske kirke, og opprettelsen av Kirkebevaringsfondet. Tallgrunnlaget for F.Ovf. er i tabellene 4.1 og 4.2, av praktiske hensyn, inkludert med helårseffekt for budsjett 2024. Forvaltningsansvaret for statens eierinteresser i Allstad AS overføres etter planen fra BFD til NFD i løpet av 2024.

Kilde: Finansdepartementet.

Vedlegg 5
Bestillingsfullmakt, tilsagnsfullmakt og garantifullmakt

5.1 Bestillings- og tilsagnsfullmakter

Tabell 5.1 nedenfor gir en oversikt over bestillings- og tilsagnsfullmakter som foreslås i sammenheng med statsbudsjettet for 2025. Tabellen er sortert ut fra stigende kapittelnummer og refererer til romertallsfullmakter som blir fremmet under det enkelte departement. For enkelte fullmakter er det gitt referanse til romertallsfullmakten under aktuelt departement.

Forslagene til bestillingsfullmakter i tabellen summerer seg til om lag 268 mrd. kroner, og til om lag 433 mrd. kroner for tilsagnsfullmakter. I tillegg er det foreslått en tilsagnsfullmakt i euro svarende om lag 2,5 mrd. kroner. Deltakelse i kapitaløkninger og fondspåfyllinger i internasjonale banker og fond er ikke inkludert i oversikten, jf. UDs fullmakt XII og XIII.

For fullstendig oversikt over fullmakter til å forplikte staten for fremtidige budsjettår, vises det til forslag til romertallsvedtak under det enkelte departement.

Tabell 5.1 Oversikt over bestillingsfullmakter og tilsagnsfullmakter

|  |  |  | 1 000 kroner
Kap. | Post | Betegnelse/formål | Bestillingsfullmakt | Tilsagnsfullmakt
117 |  | EØS-finansieringsordningene |  |
| 77 | EØS-finansieringsordningen 2014-2021 |  | 1 154 000
| 78 | Den norske finansieringsordningen 2014-2021 |  | 1 043 000
118 |  | Utenrikspolitiske satsinger |  |
| 77 | Norges forskningsråd – utenriksområdet |  | 219 500
150 |  | Humanitær bistand |  |
| 70 | Nødhjelp og humanitær bistand (tilskudd til Education Cannot Wait (ECW), jf. UD, VI.6 |  | 120 000
159 |  | Regionbevilgninger |  |
| 75 | Afrika |  | 35 000
160 |  | Helse |  |
| 70 | Helse (tilskudd til CEPI), jf. UD, VI.2 |  | 1 000 000
| 70 | Helse (tilskudd til International Finance Facility for Immunisation – IFFlm, jf. UD, VI.3 – VI.5 |  | 7 000 000
161 |  | Utdanning, forskning og offentlige institusjoner |  |
| 70 | Utdanning (tilskudd til Education Cannot Wait (ECW), jf. UD, VI.6 |  | 380 000
| 74 | Norges forskningsråd – utviklingsområdet |  | 709 900
162 |  | Næringsutvikling, matsystemer og fornybar energi |  |
| 70 | Bærekraftig jobbskaping, næringsutvikling og handel |  | 100 000
| 72 | Fornybar energi |  | 100 000
163 |  | Klima, miljø og hav |  |
| 70 | Miljø og klima (tilskudd til Det grønne klimafondet – GCF, jf. UD, VI.7 |  | 3 200 000
UD/FD |  | Nansen-programmet for Ukraina |  |
|  | Sivil og militær støtte gjennom Nansen-programmet for Ukraina i perioden 2023-2030, jf. UD, XVI |  | 134 500 000
201 |  | Analyse og kunnskapsgrunnlag |  |
| 70 | Norges forskningsråd – forskning om utdanning og forskning |  | 799 900
220 |  | Utdanningsdirektoratet |  |
| 70 | Tilskudd til læremidler mv. |  | 90 000
224 |  | Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre |  |
| 70 | Freds- og menneskerettighetssentre |  | 85 000
225 |  | Tiltak i grunnopplæringen |  |
| 61 | Rentekompensasjon for investeringer i læringsarenaer og større utstyr som bidrar til mer praktisk og variert opplæring, jf. KD, IX |  | Tilsvarende en investeringsramme på 2 000 000
| 68 | Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen i påfølgende budsjettår, jf. KD, IV.2 |  | 20 pst. av tilskudd
226 |  | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter |  | 13 000
| 22 | Videreutdanning for lærere og skoleledere |  | 332 000
240 |  | Fagskoler |  |
| 60 | Driftstilskudd til fagskoler |  | 106 100
270 |  | Studentvelferd |  |
| 75 | Tilskudd til bygging av studentboliger |  | 832 500
285 |  | Norges forskningsråd |  |
| 71 | Strategiske forskningsprioriteringer |  | 11 212 600
| 72 | Langsiktig, grunnleggende forskning |  | 6 025 100
322 |  | Bygg og offentlige rom |  |
| 50 | Kunst i offentlige rom |  | 5 600
| 70 | Nasjonale kulturbygg |  | 588 500
325 |  | Allmenne kulturformål |  |
| 70 | Norges forskningsråd |  | 123 200
334 |  | Film- og dataspillformål |  |
| 72 | Insentivordningen for film- og serieproduksjoner |  | 130 000
400 |  | Justis- og beredskapsdepartementet |  |
| 73 | Tilskudd til Norges forskningsråd, jf. JD, VII |  | 217 800
410 |  | Domstolene |  |
|  | Prosjekt Rehabilitering av Bergen tinghus, jf. JD, XIII, se også DFD, V 1. | 1 271 500 |
| 01 | Driftsutgifter, brukerutstyr til prosjektet Rehabilitering av Bergen tinghus, jf. JD, XIV | 201 800 |
430 |  | Kriminalomsorgen |  |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, brukerutstyr til investeringsprosjekt Romerike fengsel, jf. JD, VIII | 102 400 |
440 |  | Politiet |  |
| 01 | Driftsutgifter | 250 000 |
440/490 |  | Politiet/Utlendingsdirektoratet |  |
| 46 | Investeringer i Schengen IT-systemer, jf. JD, IX (2023-kroner) | 2 187 000 |
444 |  | Politiets sikkerhetstjeneste (PST) |  |
| 01 | Driftsutgifter | 25 000 |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 25 000 |
454 |  | Redningshelikoptertjenesten |  |
| 01, 45 | Drift og større utstyrsanskaffelser, nye redningshelikoptre, jf. JD, X | 17 439 000 |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, ny redningshelikopterbase Bodø, jf. JD, XII | 609 000 |
480 |  | Svalbardbudsjettet |  |
| 50 | Tilskudd, jf. JD, V | 425 300 |
490 |  | Utlendingsdirektoratet |  |
| 76 | Internasjonalt migrasjonsarbeid, jf. JD, VI |  | 50 000
| 45 | Større utstyrsanskaffelser, modernisering av IKT-systemer, jf. JD, XI (2023-kroner) | 2 065 000 |
| 21, 60, 70 | Spesielle driftsutgifter, asylmottak/ tilskudd til vertskommuner / stønad til beboere, jf. JD, XX | 3 000 000 |
500 |  | Kommunal- og distriktsdepartementet |  |
| 72 | Norges forskningsråd |  | 236 500
567 |  | Nasjonale minoriteter |  |
| 74 | Kultur- og ressurssenter for norske romer |  | 4 300
581 |  | Bolig- og bomiljøtiltak |  |
| 76 | Utleieboliger |  | 26 700
| 78 | Boligtiltak |  | 27 300
590 |  | Planlegging og byutvikling |  |
| 72 | Bolig- og områdeutvikling i byer |  | 22 600
595 |  | Statens kartverk |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter, jf. KDD, V | 40 000 |
601 |  | Utredningsvirksomhet, forskning mv. |  |
| 74 | Tilskudd til Norges forskningsråd |  | 561 500
634 |  | Arbeidsmarkedstiltak |  |
| 76 | Tiltak for arbeidssøkere |  | 3 138 300
| 77 | Varig tilrettelagt arbeid |  | 1 265 700
| 79 | Funksjonsassistanse i arbeidslivet |  | 65 700
710 |  | Vaksiner mv. |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 173 100 |
| 22 | Salgs- og beredskapsprodukter m.m. | 47 400 |
| 23 | Vaksinasjonsprogram for voksne og risikogrupper | 675 000 |
760 |  | Kommunale helse- og omsorgstjenester |  |
| 63 | Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser |  | 5 944 600
| 70 | Tilskudd |  | 1 000
780 |  | Forskning |  |
| 70 | Norges forskningsråd |  | 1 126 000
800 |  | Barne- og familiedepartementet |  |
| 70 | Norges forskningsråd |  | 157 200
883 |  | Kirkebevaringsfondet |  |
| 01, 60, 70 | Tilskudd til bevaringsstrategi for kulturhistorisk verdifulle kirkebygg, jf. BFD, IV |  | 9 963 000
900 |  | Nærings- og fiskeridepartementet |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 7 500 |
906 |  | Direktoratet for mineralforvaltning |  |
| 31 | Miljøtiltak Løkken, jf. NFD, XIII.1 | 190 000 |
| 32 | Miljøtiltak Folldal, jf. NFD, XIII.2 | 225 000 |
907 |  | Norsk nukleær dekommisjonering |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 800 000 |
| 30 | Opprydding Søve | 36 000 |
| 60 | Tilskudd til kommuner |  | 14 100
| 70 | Tilskudd til organisasjoner |  | 2 600
916 |  | Kystverket |  |
| 30 | Nyanlegg og større vedlikehold | 648 000 |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 90 000 |
| 60 | Tilskudd til fiskerihavneanlegg |  | 85 200
| 71 | Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner |  | 176 000
920 |  | Norges forskningsråd |  |
| 70 | Tilskudd til næringsrettet forskning |  | 2 838 000
| 72 | Tilskudd til marin og maritim forskning |  | 1 361 500
922 |  | Romvirksomhet |  |
|  | De industrirettede programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA, jf. NFD, VIII.2 |  | 210 000²
924 |  | Internasjonale samarbeidsprogrammer |  |
| 70 | Tilskudd, tapsavsetning for norsk deltakelse i InvestEU, jf. NFD, VIII.3 |  | 978 900
951 |  | Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS |  |
| 70 | Tilskudd til overvåkingsprogram |  | 9 500
1137 |  | Forskning og innovasjon |  |
| 71 | Forskningsaktivitet – Norges forskningsråd |  | 556 700
1139 |  | Genressurser, miljø- og ressursregistreringer |  |
| 70 | Tilskudd til bevaring og bærekraftig bruk av husdyr-, plante- og skogtregenetiske ressurser |  | 8 000
1142 |  | Landbruksdirektoratet |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter – Beredskapslagring av korn, jf. LMD, V | 1 800 000 |
| 77 | Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold |  | 92 700
1148 |  | Naturskade – erstatninger |  |
| 71 | Naturskade – erstatninger |  | 159 100
1149 |  | Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket |  |
| 71 | Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket |  | 59 100
1152 |  | Bionova |  |
| 70 | Tilskudd til bioøkonomi og klimatiltak i jordbruket |  | 309 000
1301 |  | Forskning og utvikling mv. |  |
| 70 | Pilotprosjekter for utslippsfrie anleggsplasser |  | 15 000
| 71 | Norges forskningsråd |  | 210 000
| 72 | Norges forskningsråd – NTP-formål |  | 358 000
1320 |  | Statens vegvesen |  |
| 22 | Drift og vedlikehold av riksveier, jf. SD, V.1 | 21 580 000 |
| 30 | Riksveiinvesteringer: prosjekter uten kostnadsramme, jf. SD, IV.2 | 9 840 000 |
| 30 | Riksveiinvesteringer: planlegging, forberedende arbeider og grunnerverv, jf. SD, IV.3 | 500 000 |
| 66 | Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer |  | 20 000
| 67 | Militær mobilitet på fylkesveier |  | 50 000
| 72 | Tilskudd til riksveiferjedriften, jf. SD, VI |  | 34 750 000
1321 |  | Nye Veier AS |  |
| 70 | Tilskudd til Nye Veier AS, jf. SD, VII |  | 27 000 000
1352 |  | Jernbanedirektoratet |  |
| 70 | Kjøp av persontransport med tog, jf. SD, VI |  | 34 790 000
| 71 | Kjøp av infrastrukturtjenester – drift og vedlikehold, jf. SD, V.2 |  | 21 780 000
| 72 | Kjøp av infrastrukturtjenester – fornying og mindre investeringer, jf. SD, IV.1 |  | 24 570 000
| 73 | Kjøp av infrastrukturtjenester – investeringer, jf. SD, IV.1 |  | 38 500 000
| 74 | Tilskudd til togmateriell mv. |  | 725 000
1410 |  | Kunnskap om klima og miljø |  |
| 73 | Norges forskningsråd |  | 1 370 800
1411 |  | Artsdatabanken |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 17 300 |
| 70 | Tilskudd til å styrke kunnskap om og formidling av naturmangfoldet |  | 30 700
1420 |  | Miljødirektoratet |  |
| 30 | Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder |  | 45 000
| 31 | Tiltak i verneområder og naturrestaurering | 10 000 |
| 32 | Statlige erverv, vern av naturområder | 384 600 |
| 39, 69, 79 | Oppryddingstiltak, jf. KLD, VII |  | 5 000
| 61 | Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning |  | 437 200
| 62 | Tilskudd til grønn skipsfart |  | 423 200
| 71 | Tilskudd til tiltak mot marin forsøpling |  | 15 000
| 78 | Tilskudd til friluftslivsformål |  | 3 000
| 87 | Tilskudd til natur og friluftsliv i områder berørt av landbaserte vindkraftverk |  | 10 000
1428 |  | Enova SF |  |
| 50 | Overføring til Klima- og energifondet |  | 400 000
|  | Omgjøre betingede lån fra Klima- og energifondet til tilskudd etter forhåndsdefinerte og forutsigbare vilkår, jf. KLD, XII |  | Iht. forhåndsdefinerte vilkår
1429 |  | Riksantikvaren |  |
| 70 | Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner |  | 61 000
| 71 | Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie |  | 15 000
| 72 | Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner |  | 10 000
| 73 | Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring |  | 17 000
| 74 | Tilskudd til fartøyvern |  | 10 000
| 75 | Tilskudd til fartøyvernsentrene |  | 1 500
| 77 | Tilskudd til verdiskapingsarbeid på kulturmiljøområdet |  | 4 000
| 79 | Tilskudd til verdensarven |  | 15 000
1471 |  | Norsk Polarinstitutt |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 227 000 |
1481 |  | Klimakvoter |  |
| 22 | Internasjonalt samarbeid under Parisavtalens artikkel 6, jf. KLD, IV | 8 200 000 |
| 25 | Fleksible mekanismer under klimasamarbeidet med EU, kjøp av skogkreditter og utslippsenheter, jf. KLD, XIV | 3 000 000 |
1482 |  | Internasjonale klima- og utviklingstiltak |  |
| 73 | Klima- og skoginitiativet |  | 2 315 000
1500 |  | Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet |  |
| 71 | Forskningsmidler til Norges forskningsråd |  | 231 200
1530 |  | Byggeprosjekter utenfor husleieordningen |  |
| 33 | Byggeprosjekt NTNU Campussamling, jf. DFD, V | 7 792 500 |
1540 |  | Digitaliseringsdirektoratet |  |
| 25 | Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter |  | 160 600
1600 |  | Finansdepartementet |  |
| 71 | Forskning og allmennopplysning – Norges forskningsråd |  | 157 800
1610 |  | Tolletaten |  |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 125 000 |
1618 |  | Skatteetaten |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter, oppfølging av statens krav i konkursbo, jf. FIN, VII |  | 65 800
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 35 000 |
|  | Modernisering av innkreving – steg 1, jf. FIN, V | 2 125 100 |
|  | Modernisering av innkreving – steg 2, jf. FIN, V | 1 805 000 |
|  | Treff-prosjektet, jf. FIN, V | 867 600 |
1700 |  | Forsvarsdepartementet |  |
| 01 | Driftsutgifter | 34 000 |
| 72 | Tilskudd til Norges forskningsråd |  | 238 000
| 73 | Forskning og utvikling |  | 380 000
| 78 | Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter |  | 120 000
FD |  | Investeringsprosjekter: |  |
|  | 7621 Bakkebasert luftvern, jf. FD, V.1 | 4 630 000 |
|  | 2559 Landbasert transportstøtte, jf. FD, V.1 | 3 164 000 |
|  | 6192 Oppgradering av luftvernmissil til FN klasse fregatter, jf. FD, V.1 | 4 405 000 |
|  | Program felles IKT-tjenester i departementsfellesskapet, endrings-trinn 1,2 og 3, jf. FD, V.1 | 2 242 000 |
|  | Materiellinvesteringsprosjekter under gitt kostnadsramme, jf. FD, V.4 | 1 000 000 |
|  | Eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter under gitt kostnadsramme, jf. FD, V.5 | 500 000 |
1716 |  | Forsvarets forskningsinstitutt |  |
| 51 | Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt, jf. FD, III.2 | 60 000 |
1720 |  | Forsvaret |  |
| 01 | Driftsutgifter | 14 650 000 |
1760 |  | Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold |  |
| 01 | Driftsutgifter | 1 100 000 |
| 44 | Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel | 370 000 |
| 45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 143 820 000 |
| 48 | Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel | 870 000 |
1791 |  | Redningshelikoptertjenesten |  |
| 01 | Driftsutgifter | 60 000 |
1800 |  | Energidepartementet |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 15 000 |
| 72 | Tilskudd til energiformål |  | 10 000
|  | Støtteprogram for flytende havvind i Vestavind F og Vestavind B, jf. ED, V |  | 35 000 000
1810 |  | Sokkeldirektoratet |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 50 000 |
1820 |  | Norges vassdrags- og energidirektorat |  |
| 21 | Spesielle driftsutgifter | 50 000 |
| 22 | Flom- og skredforebygging | 330 000 |
| 25 | Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser | 200 000 |
| 60 | Tilskudd til flom- og skredforebygging |  | 350 000
1850 |  | Klima, industri og teknologi |  |
| 70 | Gassnova SF |  | 20 000
| 73 | Norges forskningsråd |  | 4 150 000
2410 |  | Statens lånekasse for utdanning |  |
| 70–72, 90 | Utbetaling av utdanningsstøtte, jf. KD, IV.3 |  | Etter fastsatte satser
| 50 | Omgjøring av lån til stipend, jf. KD, IV.4 |  | Etter fastsatte satser
2421 |  | Innovasjon Norge |  |
| 50 | Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger |  | 1 000 000
| 71 | Innovative næringsmiljøer |  | 120 000
| 75 | Grønn plattform |  | 700 000
| 76 | Miljøteknologi |  | 655 000
2426 |  | Siva SF |  |
| 71 | Tilskudd til testfasiliteter |  | 43 000
2445 |  | Statsbygg |  |
| 33 | Byggeprosjekt rehabilitering av Bergen tinghus, jf. DFD, V, se også JD, VIII¹ | 1 260 400 |
| 32/ 34 | Prosjektering og videreføring av brukerfinansierte byggeprosjekter, jf. DFD, VI | 1 400 000 |

¹ Fullmakt vedrørende byggeprosjektet rehabilitering av Bergen tinghus er oppført både under JD v/ Domstolene og under DFD v/ Statsbygg. Gjennomføring av prosjektet skjer i regi av Statsbygg. Forskjellen i de oppførte beløpene gjelder kunstnerisk utsmykning, jf. nærmere omtale i respektive fagproposisjoner.

² Fullmaktsbeløpet er oppgitt i euro, og utgjør samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar.

Kilde: Finansdepartementet.

5.2 Statlige garantier

For 2025 bes det om fullmakt til å gi nye garantier innenfor følgende totale garantirammer under ordningene som fremgår av tabell 5.2. Garantier for dekning av forsikringstilfeller er ikke inkludert i oversikten, jf. fullmakt under UD, VII og NFD, XI.

Det vises også til spesifisert garantioversikt over pådratt garantiansvar og utbetalinger i 2023 i Meld. St. 3 (2023–2024) Statsrekneskapen 2023, vedlegg 4.

Økonomireglementet for staten med tilhørende utfyllende bestemmelser fastsetter normalvilkår for statlige garantier. Normalvilkårene er basert på tidligere generelle behandlinger i Stortinget av garantisaker, senest på grunnlag av Dokument nr. 3:6 (1995–96), jf. Innst. S. nr. 218 (1995–96). Stortinget har imidlertid akseptert unntak fra normalvilkårene for flere av de eksisterende ordningene. Det forutsettes at de tidligere godtatte unntakene kan legges til grunn også for garantier som gis i 2025. Vilkårene for de enkelte garantiordningene omtales i departementenes fagproposisjoner.

Tabell 5.2 Oversikt over statlige garantier

Utenriksdepartementet |
Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad) |
Nye statsgarantier til fornybarinvesteringer i utviklingsland, jf. XV | 5 000 mill. kroner
Nærings- og fiskeridepartementet |
Innovasjon Norge |
Lån til realinvesteringer og driftskapital, jf. IX.1 | 1 280 mill. kroner
Lån innenfor ordningen med Grønn industrifinansiering, jf. IX.2 | 5 000 mill. kroner
Eksportfinansiering Norge |
Alminnelig garantiordning og Gammel alminnelig ordning, jf. NFD, IX.3 | 165 000 mill. kroner
Eksport til og investeringer i utviklingsland, jf. IX.4 | 3 150 mill. kroner
Byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien, jf. IX.5 | 7 000 mill. kroner
Langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri, jf. IX.6 | 20 000 mill. kroner
Kjøp av skip fra verft i Norge til bruk i Norge, jf. IX.7 | 10 000 mill. kroner
Risikoavlastningsordningen for norsk eksport til Ukraina, jf. IX.8 | 630 mill. kroner
Svalbard |
Leie av grunn til bolig- og næringsformål på Svalbard, jf. X | 25 mill. kroner
Samferdselsdepartementet |
Restverdigaranti for togmateriell, bokførte verdier, jf. IX.a | 8 300 mill. kroner
Restverdigaranti for togmateriell, oppgraderinger og nyinvesteringer, jf. IX.b | 14 300 mill. kroner
Statens vegvesen |
Delgaranti i bompengeprosjekt E134 Røldal–Seljestad i Vestland fylke, jf. X.a | 684 mill. kroner
Delgaranti i bompengeprosjekt E134 Oslofjordforbindelsen byggetrinn 2 i Akershus fylke, jf. X.b | 3 964 mill. kroner
Finansdepartementet |
Den nordiske investeringsbank |
Grunnkapital til Den nordiske investeringsbank, jf. VI | 1 618 mill. euro

Kilde: Finansdepartementet.

Fotnoter

1)

Norge har gjennom Nansen-programmet bidratt med om lag 39,5 mrd. kroner på militær og sivil støtte til Ukraina siden 2023, og 11 mrd. kroner til Ukraina i 2022 og 2023 før Nansen-programmet ble vedtatt. Ut over dette kommer også enkelttiltak for militær og sivil støtte gjennomført kort tid etter krigens utbrudd, og av offentlige virksomheter utenfor forsvarssektoren og utenriksdepartements støtteordninger.

2)

Norge har bidratt med om lag 39,5 mrd. kroner i militær og sivil støtte til Ukraina gjennom Nansen-programmet siden 2023, og med 11 mrd. kroner til Ukraina i 2022 og 2023 før Nansen-programmet ble vedtatt. Enkelttiltak gjennomført kort tid etter krigens utbrudd, og av offentlige virksomheter utenfor forsvarssektoren og Utenriksdepartements støtteordninger, er ikke inkludert i beregningen.

3)

Bevilgningen til vergemål er i hovedsak flyttet fra Justis- og beredskapsdepartementet til statsforvalterne under Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet fra 2024.

4)

Utlendingsområdet omfatter Utlendingsdirektoratet, Utlendingsnemnda og Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, utgifter i forbindelse med innkvartering av asylsøkere og integrering av innvandrere, i tillegg til grunnopplæring av asylsøkere, barnevernets omsorgssentre for enslige mindreårige og statlige utgifter til kommunale barneverntiltak for flyktninger og asylsøkere.

5)

Området omfatter også distrikts- og regionalpolitikk, samiske formål, nasjonale minoriteter, bolig, bomiljø og byutvikling og geodata. Fra 2024 ble det skilt ut følgende områder til Digitaliserings- og forvaltningsområdet: statsforvalterembetene, forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, personvern og statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning.

6)

Det er tatt hensyn til delingen av Kommunal- og distriktsdepartementet og Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

7)

Se nærmere omtale i boks 4.2

8)

Helseforetakene har frem til 2021 og i 2025 overtatt ansvaret for finansieringen av enkelte legemidler fra folketrygden som det er korrigert for i realvekstberegningene.

9)

Dette inkluderer blant annet utfasing av ekstraordinære bevilgninger som følge av pandemien.

10)

Bevilgninger til å dekke utestående krav på feriepenger i 2017 i forbindelse med fristillingen av Den norske kirke er holdt utenom.

11)

Det er korrigert for oppgaveendringer i forbindelse med forvaltningsreformen. For 2020 er det korrigert for overføring av veiadministrasjon til fylkeskommunene.

12)

Tilsvarende justering er benyttet også for 2021–2025 selv om reguleringsreglene har blitt endret for disse årene. Effekter av endringer i reguleringsreglene for disse årene, som har gitt høyere pensjonsregulering hvert av årene, vil dermed inngå som en del av realveksten.

13)

I beregningene er det brukt ulike deflatorer på tvers av departementer.