Prop. 1 S Tillegg 1

(2021–2022)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2022

Endring av Prop. 1 S (2021–2022) Statsbudsjettet 2022

Tilråding fra Finansdepartementet 8. november 2021, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Støre)

Dokumentet på regjeringen.no

1 De økonomiske utsiktene og regjeringens økonomiske politikk

1.1 Innledning

Regjeringen legger med dette frem en proposisjon om endring av forslaget til statsbudsjett for 2022 fremmet av Solberg-regjeringen, Prop. 1 S (2021–2022), omtalt som «Gul bok». Det legges samtidig frem en proposisjon om endringer i skatte- og avgiftsvedtakene. Regjeringen har hatt kort tid til å vurdere endringer i budsjettet for 2022 fra det forslaget regjeringen Solberg la frem. Forslagene som nå fremmes, er et første skritt i retning av å nå målene i Hurdalsplattformen.

Målet for den økonomiske politikken er en økonomisk vekst som bidrar til arbeid til alle, mer rettferdig fordeling som reduserer de sosiale og geografiske forskjellene, og en sterk velferdsstat med gode tjenester uavhengig av folks lommebok og bosted.

En lønnsom privat sektor i godt samspill med det offentlige er grunnlaget for en sterk velferdsstat. En omfordelende skatte- og avgiftspolitikk, gode offentlige tjenester, infrastruktur og satsing på teknologi, omstillingsevne og kunnskap er nødvendig for å legge til rette for bosetting og bedrifter i hele landet. Skatte- og avgiftspolitikken skal brukes for å stimulere til arbeidsplasser, verdiskaping og bosetting i hele Norge.

Finanspolitikken skal brukes til å jevne ut svingningene i økonomien, holde arbeidsledigheten nede og øke sysselsettingen og til å bidra til stabil økonomisk utvikling. Regjeringen legger handlingsregelen til grunn for budsjettpolitikken. Det er nå rask oppgang i norsk økonomi og økende mangel på arbeidskraft. Ny informasjon de siste ukene, og særlig den gode utviklingen i arbeidsmarkedet, tilsier at budsjettbalansen ikke bør svekkes sammenlignet med forslaget fra regjeringen Solberg. Hvis budsjettbalansen svekkes, kan resultatet fort bli raskere renteoppgang og sterkere kronekurs, som ville ramme både husholdningene og norsk industri. Samtidig gir de foreslåtte endringene i dette tilleggsnummeret en tydelig retningsendring i tråd med Hurdalsplattformen.

Regjeringen legger vekt på rettferdig fordeling og vil styrke hele landet. Målet om å ta hele landet i bruk skal være gjennomgående i regjeringens prioriteringer og avgjørelser. Vi foreslår å styrke kommunenes økonomi. Politiet tilføres ekstra ressurser for å legge til rette for økt lokal tilstedeværelse. Vi vil senke ferjeprisene, øke reisefradraget og kompensere landbruket for den kraftige kostnadsøkningen på gjødsel og bygningsmaterialer.

Regjeringen foreslår en ny kurs i skattepolitikken, med omfordeling fra dem med høye inntekter og formue til dem med lave og middels inntekter. Samtidig har regjeringen en intensjon om å holde nivået på inntektsskatter og avgifter for personer samlet sett uendret. Vi starter på veien mot en mer rettferdig og utjevnende formuesskatt. Vi foreslår å øke verdsettelsen av aksjer og driftsmidler. Samtidig øker trinnskatten for dem med høy inntekt. De som har lavere og middels inntekter, skal få lavere skatte- og avgiftstrykk. Vi vil redusere avgifter for folk flest. Trygdeavgiften reduseres. Vi vil redusere veibruksavgiften og elavgiften.

Klimakrisen er vår tids største utfordring. Norges ambisiøse klimamål forplikter regjeringen og alle deler av samfunnet. Målene skal nås, og regjeringen tar allerede i dette tilleggsnummeret flere grep for å møte utfordringene. God klimapolitikk må samtidig oppleves som rettferdig. Avgifter og kvoter er de mest effektive virkemidlene for å redusere utslipp, og det er et viktig prinsipp at de som forurenser, skal betale. Derfor vil regjeringen øke avgiftene på utslipp av klimagasser. Samtidig bør ikke de som har minst bære den tyngste børa. Dersom vi skal klare å redusere våre utslipp, må vi ha folk med oss. Det viser vi med dette budsjettet at er mulig. Klimakrisen er en global krise. Regjeringen har som mål å doble Norges klimafinansiering innen 2026 og foreslår å øke bevilgningene til internasjonal klimabistand allerede i 2022.

Regjeringen har store ambisjoner for arbeidsliv og næringsliv de neste årene. For å lykkes vil vi bygge på den kollektive fornuften som ligger i den norske arbeidslivsmodellen. Der er høy organisasjonsgrad hos arbeidsgivere og sterke fagorganisasjoner selve kjernen. Den har gitt norsk arbeidsliv høy produktivitet og et unikt konkurransefortrinn, og et samfunn med høy tillit, små forskjeller og stor omstillingsevne.

Arbeid til alle i et trygt arbeidsliv er nøkkelen til mer rettferdig fordeling og frihet for den enkelte. Regjeringen vil øke antallet tiltaksplasser for arbeidsledige og forlenge retten til arbeidsavklaringspenger for mottakere under avklaring. Fagforeningsfradraget foreslås økt.

Trygghet og gode velferdstjenester nær folk gir gode liv. Regjeringen foreslår å styrke sykehusene slik at flere får god helsehjelp i den offentlige helsetjenesten. Vi vil ha lavere makspris i barnehagen, reversere det økte innslagspunktet for ressurskrevende tjenester og styrke institusjonstilbudet i barnevernet. Vi vil også styrke politiet, kriminalomsorgen og påtalemyndigheten, og redusere køer i rettsvesenet for å skape trygge lokalsamfunn og øke beredskapen.

Regjeringens forslag er et budsjett som forbereder Norge på fremtiden. Vi skal kutte i klimagassutslipp, samtidig som vi legger til rette for flere arbeidsplasser i hele landet og en rettferdig omstilling hvor ingen faller utenfor. Vi legger til rette for mer verdiskaping, og vi vil ta i bruk kunnskapen og naturressursene til å utvikle teknologi som kutter klimagassutslipp, både i Norge og i resten av verden. Skal vi få til det må vi føre en aktiv næringspolitikk som spiller på lag med bedriftene. Da får vi til en omstilling som skaper levedyktige grønne næringer, ny teknologi og arbeidsplasser i hele landet.

1.2 De økonomiske utsiktene

Gjenåpningen av samfunnet har gitt høy fart i norsk økonomi, selv om noen bedrifter i tjenesteytende næringer, særlig i reiseliv og transport, fortsatt har utfordringer som følge av pandemien. Flere næringer opplever nå at det er vanskelig å få tak i kvalifisert arbeidskraft, og tallet på ledige stillinger har ikke vært høyere siden SSB startet sine målinger i 2010. Råvaretilgang og leveringsutfordringer er også begrensende faktorer.

Sysselsettingen stiger markert, og sysselsettingsandelen blant bosatte i Norge er høyere enn før pandemien. Antall lønnstakere på korttidsopphold i Norge er fortsatt lavt.

Den registrerte arbeidsledigheten går raskt ned, og nærmer seg nivået før pandemien. Ved utgangen av oktober var 2,5 pst. av arbeidsstyrken registrert som helt ledige, justert for normale sesongendringer. Det er 0,5 prosentenheter lavere enn gjennomsnittet for de siste 20 årene. Den registrerte ledigheten har de siste månedene ligget lavere enn anslått i Nasjonalbudsjettet 2022. Langtidsledigheten har også falt de siste månedene. Ved utgangen av oktober var det i underkant av 25 000 personer som hadde vært sammenhengende ledige i minst 26 uker. Det er en tredjedel lavere enn ved utgangen av mai. For personer under 30 år har langtidsledigheten falt med 45 pst. i samme periode. Langtidsledigheten er likevel fortsatt betydelig høyere enn før pandemien. Det å bli gående ledig over lang tid, øker risikoen for frafall fra arbeidslivet. Antallet unge som mottar helserelaterte ytelse, har også økt over tid. En slik utvikling er bekymringsfull.

Store deler av næringslivet forventer sterk oppgang i produksjonen den nærmeste tiden. I 2022 vil norsk økonomi trolig være i en moderat høykonjunktur, og den registrerte arbeidsledigheten vil gå videre ned. Mye av veksten i 2022 vil være drevet av høyere forbruk som følge av gjenåpningen av samfunnet og økt kjøpekraft. Kronesvekkelsen i årene etter 2014 har gitt en markert bedring i konkurranseevnen. Det legger til rette for økt aktivitet i deler av næringslivet som konkurrerer med utlandet. Det vil sammen med høyere økonomisk vekst i landene rundt oss fortsette å trekke opp etterspørselen etter norsk eksport og bedre forholdene for importkonkurrerende næringer. Verdien av fastlandseksporten med varer har økt kraftig de siste månedene, og høye olje- og gasspriser bidro til at overskuddet på handelsbalansen med varer aldri har vært høyere.

Også ute har den økonomiske oppgangen vært markert, men veksttakten varierer mye mellom land. Veksten har vært særlig sterk i USA, men også i Europa har gjenåpningen av samfunnet etter pandemien gitt sterke vekstimpulser. Aktiviteten i de fleste avanserte økonomier er ventet å ta seg videre opp, mens i fremvoksende økonomier kan høye smittetall hemme veksten. I Kina er det noe usikkerhet knyttet til problemene i eiendomssektoren og flaskehalser i energiforsyningen, men hovedbildet er at veksten vil holde seg godt oppe. I nasjonalbudsjettet er veksten i BNP hos våre handelspartnere anslått til 5 pst. i år og vel 4 pst. neste år.

Konsumprisene har tatt seg betydelig opp de siste månedene, særlig i USA. Økte råvare- og energipriser, flaskehalser på tilbudssiden og store endringer i forbruksmønstre har bidratt til oppgangen i inflasjonen. IMF og OECD legger til grunn at disse faktorene gradvis vil avta i betydning og i liten grad påvirke prisstigningen i de avanserte økonomiene fra midten av 2022, men peker samtidig på usikkerheten. Det er økende bekymring for at perioden med høy inflasjon kan bli mer langvarig og at også lønnsveksten blir trukket opp. I så fall vil sentralbankene måtte øke styringsrentene tidligere enn de så langt har signalisert.

I Nasjonalbudsjettet 2022 ble veksten i BNP for Fastlands-Norge anslått til 3,9 pst. i år og 3,8 pst. neste år. Ny informasjon etter fremleggelsen av budsjettet tilsier ingen vesentlige endringer i anslagene. Det er i dette tilleggsnummeret som en hovedregel ikke gjort nye vurderinger av anslag.

Pandemien bidrar fortsatt til usikkerhet om utviklingen i norsk økonomi, men økt vaksineringsgrad har redusert nedsiderisikoen. Hvis pandemiens videre forløp igjen skulle tvinge frem strenge smitteverntiltak, enten her hjemme eller ute, vil utviklingen i norsk økonomi bli svakere enn lagt til grunn. Den markerte økningen i strømprisene i deler av landet den siste tiden, kan bidra til å dempe oppgangen i det private forbruket. På den andre siden kan det også gå bedre enn ventet, for eksempel ved at utenlandsturister vender tilbake til Norge tidligere enn vi har lagt til grunn. Høye olje- og gasspriser kan føre til at petroleumsinvesteringene blir høyere enn ventet, og den sterke utviklingen i eksporten kan vedvare og gi høye inntekter til næringslivet rundt om i landet.

1.3 Innretningen av budsjettpolitikken i 2022

Finanspolitikken skal brukes til å jevne ut svingningene i økonomien for å holde arbeidsledigheten nede og øke sysselsettingen, og bidra til stabil økonomisk utvikling. Regjeringen legger handlingsregelen til grunn for budsjettpolitikken. Det er nå rask oppgang i norsk økonomi og tiltakende mangel på arbeidskraft. Ny informasjon de siste ukene, og særlig den gode utviklingen i arbeidsmarkedet, underbygger at budsjettbalansen ikke bør svekkes sammenlignet med forslaget fra regjeringen Solberg. Forslagene i dette tilleggsnummeret innebærer samlet sett et strukturelt, oljekorrigert underskudd for 2022 på 322,4 mrd. kroner, det samme som i Nasjonalbudsjettet 2022. Samtidig gir de foreslåtte endringene en tydelig profil i samsvar med Hurdalsplattformen.

En oljepengebruk på 322,4 mrd. kroner tilsvarer 9,5 pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge og utgjør nærmere 60 000 kroner per innbygger. Det er betydelig lavere enn under pandemikrisen, men høyere enn før krisen. Tilsvarende tall før krisen var 7,7 pst av trend-BNP for Fastlands-Norge og nærmere 50 000 2022-kroner per innbygger.

Den raske oppgangen i norsk økonomi og tiltakende mangel på arbeidskraft tilsier at en må holde igjen på oljepengebruken for å redusere risikoen for tiltakende lønns- og prispress. Det tar tid før den fulle effekten av finanspolitikken kommer til uttrykk i økonomien, og finanspolitikken i 2020 og 2021 bidrar fortsatt positivt til den økonomiske aktiviteten i 2022, se modellberegninger som ble gjort til Nasjonalbudsjettet 2022.

Regjeringens forslag til oljepengebruk i 2022 tilsvarer 2,6 pst. av kapitalen i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til året, slik den ble anslått til Nasjonalbudsjettet 2022. Aksjemarkedene falt tidligere i høst, men har tatt seg betydelig opp den siste tiden. Samtidig har kronen styrket seg, slik at oppgangen målt i norske kroner er svakere.

Statens pensjonsfond utland har vokst kraftig det siste tiåret som følge av sterk økning i internasjonale aksjekurser og en svakere krone. Fondet finansierer nå 1/5 av utgiftene på statsbudsjettet. Det har gjort oss mer sårbare for svingninger i fondsverdien. Når fondet har blitt så stort, blir også svingningene målt i kroner store. Det tilsier at vi må være varsomme med videre innfasing av fondsinntekter i norsk økonomi, slik at ikke svingninger i verdien av fondet forårsaker unødig ustabilitet i finanspolitikken. Et fondsuttak godt under den langsiktige rettesnoren på 3 pst. reduserer sårbarheten mot fall i fondsverdien. Det reduserer risikoen for å måtte stramme kraftig til ved større fall i fondsverdien og forsterke svingningene i økonomien. Skulle fondet falle med 10 pst. fra dagens verdi, noe vi må regne som normale utslag, vil fondsuttaket stige til 3,0 pst. Skulle nedgangen bli på 20 pst., kommer uttaket opp i 3,4 pst. Slike fall i fondskapitalen må budsjettpolitikken kunne håndtere. Ved å legge oljepengebruken under den langsiktige rettesnoren, blir det lettere å møte eventuelle nye tilbakeslag og kriser.

Den faktiske overføringen fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet, det oljekorrigerte underskuddet, anslås til 300,1 mrd. kroner i 2022. Det er 0,2 mrd. kroner lavere enn i Gul Bok 2022, som i hovedsak skyldes en oppjustering av faktiske netto renteinntekter som følge av oppretting av feil.

Budsjettforslaget i dette tilleggsnummeret bringer offentlige utgifter ned til 60,4 pst. av BNP for Fastlands-Norge i 2022, som er 3 prosentenheter lavere enn i år og 5 prosentenheter lavere enn i fjor, men fortsatt høyere enn i årene før krisen. Fra 2013 til 2019 økte offentlige utgifters andel av BNP fra 56,4 pst. til 59,9 pst. I tråd med at regjeringen har finansiert økte utgifter med noe økte skatter og avgifter, har utgiftsandelen økt med 0,1 prosentenheter sammenlignet med Nasjonalbudsjettet 2022.

Veksten i statsbudsjettets inntektsside fremover ventes å avta, se Perspektivmeldingen 2021. Fondet vil ikke fortsette å vokse like raskt som det har gjort til nå. Demografiske utviklingstrekk vil trekke ned veksten i arbeidsstyrken og gi lavere vekst i skatteinntektene. Samtidig vil stadig flere eldre i befolkningen gjøre at utgiftene under folketrygden, og utgiftene for å opprettholde tjenestetilbudet i helseforetak og kommuner forventes å øke mer enn før. Beregninger fra Perspektivmeldingen 2021 viser at veksten i inntekter fremover vil gå med til å dekke økte aldersrelaterte utgifter. Regjeringen vil møte en lavere inntektsvekst i statsbudsjettet med en mer rettferdig skattepolitikk og tydelige omprioriteringer i tråd med Hurdalsplattformen.

Tabell 1.1 Hovedtall i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond. Mrd. kroner

Anslag på regnskap 2021¹

Gul Bok 2022

Forslag 2022

Totale inntekter

1 366,3

1 553,3

1 555,1

1 Inntekter fra petroleumsvirksomhet

210,1

303,6

303,6

1.1 Skatter og avgifter

58,9

167,9

167,9

1.2 Andre petroleumsinntekter

151,2

135,7

135,7

2 Inntekter utenom petroleumsinntekter

1 156,2

1 249,7

1 251,5

2.1 Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge²

1 074,7

1 165,8

1 167,8

2.2 Andre inntekter

81,4

83,9

83,7

Totale utgifter

1 595,0

1 576,5

1 578,1

1 Utgifter til petroleumsvirksomhet

26,0

26,5

26,5

2 Utgifter utenom petroleumsvirksomhet

1 569,0

1 550,0

1 551,6

Overskudd på statsbudsjettet før overføring til Statens pensjonsfond utland

-228,7

-23,2

-23,0

- Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

184,1

277,1

277,1

= Oljekorrigert overskudd

-412,8

-300,3

-300,1

+ Overført fra Statens pensjonsfond utland

412,8

300,3

300,1

= Overskudd på statsbudsjettet

0,0

0,0

0,0

+ Netto avsatt i Statens pensjonsfond utland

-228,7

-23,2

-23,0

+ Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond³

205,4

233,8

233,8

= Samlet overskudd i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond³

-23,3

210,6

210,8

Memo:

Markedsverdien av Statens pensjonsfond utland⁴

10 907

12 250

12 250

Markedsverdien av Statens pensjonsfond⁴

11 199

12 552

12 552

Folketrygdens forpliktelser til alderspensjoner4,5

9 201

9 634

9 634

¹ Anslag på regnskap for 2021 i Nasjonalbudsjettet 2022 og Gul bok 2022.

² Endringene i skatteopplegget slår ikke fullt ut i statens inntekter siden kommunesektoren mottar en betydelig andel av skatt på inntekt og formue. Dette håndteres ved at rammeoverføringene til kommunesektoren isolert sett reduseres tilsvarende de økte kommunale skatteinntektene.

³ Inneholder ikke kursgevinster eller -tap.

⁴ Ved inngangen til året.

⁵ Nåverdien av allerede opptjente rettigheter til fremtidige alderspensjonsutbetalinger i folketrygden.

Kilde: Finansdepartementet og Statistisk sentralbyrå.

Tabell 1.2 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov. Mrd. kroner

Anslag på regnskap 2021¹

Gul bok 2022

Forslag 2022

Lånetransaksjoner utenom petroleumsvirksomhet

Utlån, aksjetegning mv.2

146,8

208,9

210,7

- Tilbakebetalinger

126,0

115,1

115,1

- Statsbudsjettets overskudd

0,0

0,0

0,0

= Netto finansieringsbehov

20,8

93,9

95,6

+ Gjeldsavdrag

74,0

0,0

0,0

= Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

94,8

93,9

95,6

¹ Anslag på regnskap for 2021 i Nasjonalbudsjettet 2022 og Gul bok 2022.

² Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland.

Kilde: Finansdepartementet.

Tabell 1.3 Statsbudsjettets underliggende utgiftsvekst¹ fra 2021 til 2022. Anslag i mill. kroner og prosentvis endring

Anslag på regnskap 2021²

Gul Bok 2022

Forslag 2022

Statsbudsjettets utgifter…

1 595 017

1 576 458

1 578 088

-

Statlig petroleumsvirksomhet

26 000

26 500

26 500

-

Dagpenger til arbeidsledige

24 310

13 030

12 987

-

Renteutgifter

10 166

10 711

10 469

=

Utgifter utenom petroleumsvirksomhet, dagpenger og renteutgifter

1 534 540

1 526 217

1 528 133

-

Flyktninger i Norge finansiert over bistandsrammen

458

573

573

+

Korreksjon for pensjonspremier mv. helseforetak

-842

376

376

+

Overførte bevilgninger fra 2020 ut over normalen

9 700

=

Underliggende utgifter

1 542 940

1 526 020

1 527 936

Verdiendring i pst.

-1,1

-1,0

Prisendring i pst.

2,4

2,4

Volumendring i pst.

-3,4

-3,3

¹ Ved beregning av den underliggende utgiftsveksten holdes statsbudsjettets utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, renter og dagpenger til arbeidsledige utenfor. For å gjøre utgiftene sammenlignbare over tid er det på vanlig måte korrigert for ekstraordinære endringer og enkelte regnskapsmessige forhold.

² Anslag på regnskap for 2021 i Nasjonalbudsjettet 2022 og Gul bok 2022.

Kilde: Finansdepartementet.

1.4 Oppsummering av regjeringens forslag om endringer

Under oppsummeres de største endringene som regjeringen foreslår, både på utgiftssiden og for skatter og avgifter. Endringene som oppgis, er forslag til endringer sammenlignet med Solberg-regjeringens budsjettforslag («Gul bok»), med mindre annet er oppgitt som referanse.

Utvikle hele Norge

Regjeringen foreslår å øke realveksten i kommunesektorens frie inntekter med 2 500 mill. kroner sammenlignet med Regjeringen Solberg sitt forslag. Samlet gir dette en vekst på 4,5 mrd. kroner i 2022. Det vil øke kommunesektorens evne til å løse viktige samfunnsoppgaver, f.eks. innenfor barnehager og utdanning, helse, omsorg og samferdsel. Regjeringen foreslår at økningen fordeles med henholdsvis 2 000 mill. kroner til kommunene og 500 mill. kroner til fylkeskommunene. Regjeringen foreslår også 300 mill. kroner til å reversere Solberg-regjeringens forslag om økt innslagspunkt på 50 000 kroner for ressurskrevende tjenester i kommunene.

Regjeringen foreslår 490 mill. kroner til reduserte ferjetakster på riks- og fylkesveinettet sammenlignet med Gul bok 2022. Med regjeringens forslag legges det til rette for at ferjetakstene på riks- og fylkesveinettet kan reduseres med 30 pst. for de reisende i 2022, sammenlignet med billettpriser som gjaldt 1. januar 2021. Med dette reverseres Solberg-regjeringens forslag til økning i prisene sammenlignet med nivået for 2. halvår 2021, og nedtrappingen mot halverte ferjepriser fortsetter.

Bevilgningen til merverdiavgiftskompensasjon for frivillige organisasjoner foreslås økt med 150 mill. kroner utover forslaget i Gul bok 2022 til samlet 1,9 mrd. kroner. Basert på søknadsbeløpet for 2021 legger bevilgningsforslaget til rette for at det kan gis tilnærmet full kompensasjon til alle søkere under ordningen i 2022.

For å legge til rette for desentralisert utdanning over hele landet, inkludert videreføring av et lærested på Nesna i 2022, foreslår regjeringen å øke bevilgningen til fleksibel og desentralisert utdanning med 100 mill. kroner, inkl. utdanningsstøtte. Regjeringen vil i 2022 vurdere ulike alternativer for et lærested på Nesna og komme tilbake til varig løsning.

28. oktober ble det inngått en tilleggsavtale med jordbruket som kompenserer næringen for en ekstraordinær kostnadsøkning på gjødsel og byggevarer. Partene i forhandlingene ble enige om en kompensasjon på 754 mill. kroner, som utbetales i februar 2022. Økningen vil bli fordelt på husdyrtilskudd, arealtilskudd og distriktstilskudd til frukt og bær. Det ble samtidig vist til at om lag 2/3 av jordbrukets inntekter er markedsinntekter, og at en økning i markedsinntektene også må bidra til inntektsdannelsen i fremtiden.

Regjeringen foreslår å øke støtten til investeringer i landbruket med 200 mill. kroner. Økningen vil blant annet gå til små- og mellomstore melkebruk for å følge opp kravet om løsdrift for all storfeproduksjon i 2034.

Digital infrastruktur, som bredbånd og mobilnett, binder Norge sammen og legger til rette for bosetting og arbeidsplasser i hele landet. Regjeringen foreslår derfor å øke bredbåndstilskuddet med 100 mill. kroner.

Regjeringen foreslår å øke reisefradraget. De to kilometersatsene i reisefradraget erstattes med én sats på 1,65 kr/km. Tiltaket er en god forenkling. Vi trekker Solberg-regjeringens forslag om å differensiere bunnbeløpet geografisk. Forslaget innebar en svakt begrunnet forskjellsbehandling av skattytere, hadde uheldige insentivvirkninger, og ville virke kompliserende for skattytere og Skatteetaten. I stedet foreslår regjeringen å redusere bunnbeløpet for alle. Samlet sett vil regjeringens foreslåtte endringer innebære at flere får reisefradrag. Pendlere som allerede har fradraget, vil komme bedre ut ved å få større fradrag.

Et trygt arbeidsliv for alle

Arbeidskraften er vår viktigste ressurs. Regjeringen legger vekt på at alle som kan og vil jobbe, skal få mulighet til det. Sysselsettingspolitikken skal, sammen med den øvrige økonomiske politikken, sørge for høy sysselsetting og lav arbeidsledighet. For å sørge for bærekraft i velferdsordningene vil regjeringen legge vekt på arbeidslinjen. Arbeid utjevner sosiale forskjeller og motvirker fattigdom. Regjeringen vil, i nært samarbeid med partene i arbeidslivet, bidra til et seriøst og organisert arbeidsliv.

Arbeidsmarkedet er i rask bedring. Det har vært en betydelig nedgang i arbeidsledigheten de siste månedene. I enkelte deler av arbeidsmarkedet er det likevel lavere aktivitet enn før pandemien. Det er fortsatt en del personer som har vært arbeidsledige eller permitterte i lang tid. Stortinget har, etter forslag fra regjeringen, vedtatt å videreføre de midlertidige utvidelsene i permitterings- og dagpengeordningen frem til utgangen av 2021, noe som blant annet bidrar til å sikre inntekten til arbeidsledige personer som fortsatt er rammet av pandemien. Det er viktig at både permitteringsordningen og reglene for dagpenger støtter opp under arbeidslinjen og nødvendige omstillinger. Det er nå et stort behov for arbeidskraft, og mange bedrifter rapporterer om at det er krevende å rekruttere. Den registrerte arbeidsledigheten er kommet ned på lave nivåer og ventes å avta ytterligere fremover. I lys av utviklingen for pandemien legger regjeringen ikke opp til å forlenge de midlertidige endringene i permitterings- og dagpengeordningen ut over det som allerede er vedtatt.

Regjeringen foreslår å øke arbeidsgivers lønnspliktperiode ved permittering fra ti til 15 dager fra 1. mars 2022. Antallet lønnspliktdager vil da være på samme nivå som før pandemien. Økt lønnspliktperiode vil heve terskelen for å iverksette nye permitteringer og bedre inntektssikringen for arbeidstakere i starten av permitteringsperioden.

Arbeidsmarkedstiltak er et viktig virkemiddel for å få flere med i arbeidslivet. Omfanget bør tilpasses situasjonen i arbeidsmarkedet. Selv om ledigheten har avtatt, er det fortsatt mange som har vært arbeidsledige i lang tid. For å redusere langtidsledigheten og forebygge varig frafall fra arbeidslivet, foreslår regjeringen å øke bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak med 136 mill. kroner. Den økte innsatsen gir rom for anslagsvis 1 000 flere tiltaksplasser enn det som ble foreslått i Gul bok. Regjeringens forslag gir et samlet, beregningsteknisk tiltaksnivå på 61 300 plasser neste år. Regjeringen foreslår også å øke bevilgningen til Varig tilrettelagt arbeid (VTA) med 38,5 mill. kroner, tilsvarende om lag 250 flere plasser. Disse tiltakene rettes inn mot personer som mottar uføretrygd eller i nær fremtid ventes å få innvilget uføretrygd. I tillegg foreslås det å øke driftsbevilgningen til Arbeids- og velferdsetaten (Nav) med 100 mill. kroner. Det vil forsterke innsatsen overfor utsatte grupper i arbeidsmarkedet og Navs rolle som arbeidsformidler.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Arbeidstilsynet med 20 mill. kroner for å bidra til økt tilsyn og kontroll. Regjeringen foreslår også å øke bevilgningen til Petroleumstilsynet med 5 mill. kroner for å styrke tilsynets oppfølging av sikkerheten i petroleumsvirksomheten.

Ordningen med arbeidsavklaringspenger (AAP) skal sikre inntekt for personer som på grunn av sykdom eller skade har behov for aktiv behandling, arbeidsrettede tiltak eller annen bistand for å komme i jobb. Stønadsperioden for AAP er avgrenset til tre år, med mulighet for forlengelse i inntil to år, etter særlige unntaksregler. Enkelte AAP-mottakere går ut av ordningen før arbeidsevnen deres er ferdig avklart. Regjeringen foreslår å bevilge 490 mill. kroner for å forlenge stønadsperioden t.o.m. 30. juni 2022 for personer som mottar AAP under avklaring og som har en stønadsperiode som løper ut i første halvår 2022. Regjeringen vil samtidig sette i gang et arbeid med å vurdere mulige tiltak for å ivareta personer som ikke er ferdig avklart ved utløpet av AAP-perioden.

Hvert år står mange ungdommer uten den læreplassen de trenger for å fullføre videregående opplæring. Regjeringen vil, i samarbeid med fylkeskommunene og arbeidslivet, legge til rette for at flere får læreplass. Regjeringen foreslår en bevilgningsøkning på 113,5 mill. kroner for å forbedre opplæringen frem til læreplass og for å forsterke oppfølgingen av elevene ute i bedrift.

Blant enkelte grupper av innvandrere, og særlig blant kvinner, er yrkesdeltakelsen svært lav. Jobbsjansen er en statlig ordning som gir tilskudd til kommunene slik at flere innvandrerkvinner får tilbud om et individuelt tilpasset program. Ordningen skal gi bedre kvalifikasjoner for varig tilknytning til arbeidslivet. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til ordningen med 10 mill. kroner.

Regjeringen Solberg foreslo i sitt forslag til statsbudsjett for 2022 et jobbfradrag for unge mellom 17 og 29 år, som ville gi en årlig skattereduksjon på inntil om lag 5 000 kroner. Regjeringen mener en slik ordning er lite målrettet for å få flere ungdom i jobb og vil derfor ikke innføre et slikt fradrag i 2022.

En offensiv og samlende klimapolitikk

Avgifter og kvoter er hovedvirkemidlene i norsk klimapolitikk og regjeringen vil gradvis øke avgiftene på ikke-kvotepliktige utslipp til om lag 2 000 2020-kroner i 2030. Regjeringen viderefører derfor forslaget fra Solberg-regjeringen om å øke avgiftene på ikke-kvotepliktige utslipp med 28 pst. i 2022. Regjeringen ønsker ikke at klimapolitikken skal slå ut skjevt sosialt og geografisk. For å gi forbrukere og næringsliv tid til å omstille seg foreslås det å skjerme bilistene for deler av avgiftsøkningen ved å redusere veibruksavgiften. Dette omtales nærmere under skatt og avgifter nedenfor.

Regjeringen prioriterer flere ordninger som kan bidra til grønn omstilling og lavere utslipp. Det foreslås en bevilgning på 300 mill. kroner til en tilleggsavtale med Enova for å bidra til grønn teknologiutvikling i næringslivet. Disse midlene vil også benyttes til å bygge ut hurtigladestasjoner for elbiler i kommuner som ikke har dette i dag. Bevilgningsforslaget kommer i tillegg til foreslått bevilgning på 3,4 mrd. kroner til Enova i Gul bok.

Rammene for innovasjonslåneordningen foreslås økt med 600 mill. kroner til «grønne vekstlån». Det vil gi bedre muligheter for å kunne gjennomføre flere og større grønne prosjekter. For å bidra til mobiliserende og bærekraftig næringsutvikling i hele landet, foreslås også 100 mill. kroner gjennom distrikts- og regionalpolitiske tilskudd. Regjeringen foreslår 70 mill. kroner til økt deltakelse i InvestEU. Forslaget skal gi norske bedrifter økt tilgang på finansieringsvirkemidler som lån, garantier og egenkapital og dermed bidra til finansiering av bærekraftig og klimavennlig næringsvirksomhet.

Som varslet i forbindelse med klimatoppmøtet i Glasgow har regjeringen som mål å doble Norges klimafinansiering fra 7 mrd. kroner i 2020 til 14 mrd. kroner innen 2026. Over tid vil dette bestå av bevilgninger over bistandsbudsjettet til klimaformål, i tillegg til mobilisering av privat kapital gjennom Norfund og det nye klimainvesteringsfondet. I 2022 foreslås det 8,7 mrd. kroner til klimatiltak over bistandsbudsjettet, som tilsvarer en økning på 0,5 mrd. kroner sammenlignet med Gul bok.

Regjeringen foreslår også å øke bevilgningene til andre klimatiltak, som restaurering av myr og klimatiltak i skogen.

Trygghet og gode tjenester nær folk

Regjeringens forslag om vekst i kommunesektorens frie inntekter legger grunnlag for gode velferdstjenester i hele landet, jf. også omtale over. Regjeringen foreslår også å øke bevilgningen til sykehusene med 700 mill. kroner. Dette vil legge til rette for å redusere ventetider og behandlingsetterslep etter koronapandemien. Økt grunnfinansiering vil blant annet legge til rette for økt behandling innen psykisk helsevern.

Regjeringen foreslår til sammen 100 mill. kroner i økte bevilgninger til allmennlegetjenesten. Herav foreslås ytterligere 50 mill. kroner til Allmennleger i spesialisering (ALIS)-avtaler som nasjonal ordning og 50 mill. kroner til en ny tilskuddsordning for legevakt i kommuner med særskilte rekrutteringsutfordringer.

Vi vil ha tryggheten tilbake i hele landet. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til politiet, kriminalomsorgen, domstolene og påtalemyndigheten med til sammen 330 mill. kroner sammenlignet med Gul bok. Dette inkluderer 200 mill. kroner til politiet, blant annet for å legge til rette for økt lokal tilstedeværelse. For å redusere tidsbruk og køer foreslås det 50 mill. kroner til digitalisering og flere embetsdommere i domstolene. Det foreslås videre 50 mill. kroner til økt bemanning og bedre innhold og oppfølging i kriminalomsorgen og 30 mill. kroner til økt kapasitet i påtalemyndigheten.

I Hurdalsplattformen er det mål om å redusere maksimalprisen i barnehagen til prisnivået fra barnehageforliket. Formålet er å øke deltakelsen i barnehagen. Lavere maksimalpris vil gi mange familier med barn bedre økonomi og gjøre barnehagen mer tilgjengelig. Regjeringen følger opp Hurdalsplattformen og foreslår at maksimalprisen i barnehage reduseres til 3 050 kroner fra 1. august 2022. Prisen reduseres dermed med 265 kroner per måned sammenlignet med forslaget om maksimalpris fra 1. januar 2022 i Gul bok. Regjeringen foreslår at kommunene kompenseres for dette gjennom en økning i rammetilskuddet på 314,9 mill. kroner i 2022.

Regjeringen foreslår 100 mill. kroner til å styrke det statlige institusjonstilbudet i barnevernet for å gjøre institusjonene bedre i stand til å ta ansvar for barna med de største og mest sammensatte behovene. Forslaget vil også kunne legge til rette for mer bruk av ideelle aktører og redusere behovet for enkeltkjøp fra kommersielle.

Inndekninger

Bistandsbudsjettet reduseres med 750 mill. kroner sammenlignet med forslaget i Gul bok. Bistandsbudsjettet foreslås likevel økt med 3 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2021, og utgjør 1 pst. av anslått bruttonasjonalinntekt for 2022. Det er etablert praksis at bevilgninger som kan rapporteres som bistand etter regelverket til OECDs utviklingskomité, dekkes innenfor et bistandsbudsjett på 1 pst. av anslått BNI.

Regjeringen foreslår å redusere Statsbyggs reguleringsfond med 500 mill. kroner. Forslaget tar reguleringsfondet ned til om lag 1 pst. av Statsbyggs balanse.

Regjeringen foreslår å avvikle prøveprosjektet med fritidskort fra 1. juli. Dette gir en innsparing på om lag 300 mill. kroner. Regjeringen foreslår samtidig å øke bevilgningen til tilskuddsordningen for å inkludere barn og unge med 50 mill. kroner, som er et mer treffsikkert tiltak for å redusere de økonomiske barrierene for deltakelse i fritidsaktiviteter. Det foreslås også å utvide ordningen slik at kommuner kan søke om tilskudd til å dekke deltakeravgifter til fritidsaktiviteter for barn og unge. Ordningen vil da også kunne dekke tilskudd til kommunale tiltak med samme formål som fritidskortet.

Regjeringen foreslår en engangsreduksjon på 250 mill. kroner i tilskuddet til Nasjonalmuseet. Forsinkelse i ferdigstillelsen av nybygget for Nasjonalmuseet på Vestbanen har medført faseforskyvning av museets planlagte aktiviteter frem mot åpningen av museet og gitt en utilsiktet økning av museets egenkapital.

Private barnehager har lavere utgifter til pensjon enn de blir kompensert for gjennom offentlige tilskudd. Regjeringen foreslår å nedjustere pensjonstilskuddet til private barnehager til 10 pst. av lønnsutgiftene i kommunale barnehager med virkning fra 1. januar 2022. Justeringen påvirker ikke pensjonen til de ansatte i private barnehager, men innebærer at pensjonstilskuddet samsvarer bedre med de faktiske pensjonsutgiftene private barnehager har. Enkeltstående barnehager får noe bedre tid til å tilpasse seg, ved at endringen fases inn over tre år. Private barnehager som har inngått pensjonsavtale før 1. januar 2019, kan også få dekket høyere pensjonsutgifter, oppad begrenset til kommunens egne pensjonsutgifter. Forslaget innebærer en reduksjon på én prosentenhet fra forslaget i Gul bok, og gir en innsparing på 168,9 mill. kroner.

Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen til mindre investeringstiltak på riksveier med 270 mill. kroner. Mindre investeringstiltak er tiltak med kostnadsanslag under 1 mrd. kroner.

Kontantstøtten kan i dag ytes til og med måneden barnet fyller 23 måneder eller til og med måneden barnet begynner i barnehage. Foreldre kan dermed motta et offentlig subsidiert barnehagetilbud og kontantstøtte i samme måned for samme barn. Regjeringen foreslår at ordningen med kontantstøtte legges om slik at det fra 1. august 2022 ikke ytes kontantstøtte den måneden barnet begynner i barnehage.

Regjeringen vil redusere statlige virksomheters kjøp av tjenester fra kommunikasjonsbransjen. Det foreslås innsparinger på til sammen 40 mill. kroner begrunnet med redusert konsulentbruk.

Regjeringen foreslår å redusere kapitalen til Nysnø Klimainvesteringer AS med 400 mill. kroner, hvorav 140 mill. kroner er risikokapital. Det foreslås fremdeles å bevilge 500 mill. kroner i ny investeringskapital til selskapet i 2022, som sammen med midler fra tidligere år vil gi rom for nyinvesteringer.

Bygging av Stad Skipstunnel er forsinket og kan ikke starte opp i 2022 som planlagt. Utsatt byggestart gir reduserte utgifter på 365 mill. kroner i 2022 sammenlignet med Gul bok. Bevilgningen foreslås redusert tilsvarende.

Skatt og avgift

I 2022 prioriterer regjeringen de store, enkle tiltakene som angir retningen for en ny skatte- og avgiftspolitikk og lar seg gjennomføre innenfor rammene av et tilleggsnummer. Regjeringen setter med forslagene for 2022 en ny kurs i skatte- og avgiftspolitikken. Regjeringens forslag til skatteregler for 2022 ivaretar samlet sett både hensynet til sterkere omfordeling og hensynet til arbeidsinsentiver.

To av tre skattytere får lavere skatt. 20 pst. av skattyterne får om lag uendret skatt, mens 13 pst. får økt skatt. Blant de som får økt skatt, er gjennomsnittlig skjerpelse om lag 12 300 kroner. Denne gruppen har om lag 1 mill. kroner i gjennomsnittlig bruttoinntekt. Vanlige folk, de som ikke betaler skatt på utbytte og formue, får 3,2 mrd. kroner mindre i skatt og avgift med regjeringens forslag.

Det samlede avgiftsnivået reduseres med 2,3 mrd. kroner bokført i 2022 sammenlignet med Solberg-regjeringens forslag.

Samlet sett foreslår regjeringen å øke skatter og avgifter med 6,0 mrd. kroner påløpt og 4,6 mrd. kroner bokført i 2022. Sammenlignet med Solberg-regjeringens forslag i Prop. 1 LS (2021–2022) økes skatter og avgifter med 6,6 mrd. kroner påløpt og 4,8 mrd. kroner bokført i 2022.

Skatten på utbytte foreslås skjerpet ved å øke oppjusteringsfaktoren slik at marginalskatten inkludert selskapsskatt øker fra 46,7 til 49,5 pst. Det reduserer forskjellen mellom skatt på lønn og utbytte, og demper insentivet til å ta ut reell arbeidsavkastning som utbytte. Trygdeavgiften på lønn og næringsinntekt reduseres slik at lettelsene slår inn på lavere nivåer enn Solberg-regjeringens forslag i Prop. 1 LS (2021–2022) om redusert trinnskatt. I tillegg styrkes lettelsene på lave inntektsnivåer gjennom økt personfradrag, mens justering i trinnskatten motvirker lettelsene på høye inntektsnivåer. Økt reisefradrag og fagforeningsfradrag gir størst lettelser til pendlere og organiserte med vanlige inntekter.

Samlet gir endringene i inntektsskatten en fordeling av lettelser og skjerpelser som er i tråd med Hurdalsplattformens mål om å redusere inntektsskatten for de med inntekter under 750 000 kroner og øke skatten for andre. Regjeringen foreslår samtidig å trekke Solberg-regjeringens forslag om et jobbfradrag for unge. Jobbfradraget er et dyrt tiltak, og den samlede virkningen på arbeidstilbudet er usikker. Flertallet av instanser som ga merknader da forslaget var på høring, var kritiske, herunder LO og NHO. Sysselsettingsutvalget anbefalte heller ikke dette tiltaket. Regjeringen vil heller se bredere på hvordan arbeidsmarkedspolitikken kan bidra til å få flere inn i arbeidslivet.

I Hurdalsplattformen fremgår det at regjeringen vil se på opsjonsbeskatningen med mål om at flere ansatte skal kunne ta del i verdiskapingen i oppstarts- og vekstbedrifter. I lys av dette opprettholder regjeringen forslaget om å innføre en ny opsjonsskatteordning for selskap i oppstarts- og vekstfasen. Denne ordningen er mer målrettet enn ordningen for skattefri fordel ved ansattes kjøp av rabatterte aksjer i egen bedrift, som foreslås opphevet i sin helhet.

Vi tar et stort skritt for å gjøre formuesskatten mer rettferdig. Formue gir skatteevne, og formuesskatten supplerer beskatningen av inntekt fra kapital, som er lavere enn for arbeidsinntekter. Personer med høye formuer skal betale mer i skatt. Regjeringen foreslår at satsen i formuesskatten økes i 2022 med 0,1 prosentenhet til 0,95 pst., samtidig som formuesskattegrunnlaget utvides og bunnfradraget økes.

Regjeringen vil øke avgiftene på ikke-kvotepliktige utslipp av klimagasser til om lag 2 000 2020-kroner per tonn CO₂ i 2030. Regjeringen opprettholder forslaget om å øke avgiftene på ikke-kvotepliktige utslipp med 28 pst. utover prisjustering. Avgifter er et effektivt virkemiddel for å oppnå utslippsreduksjoner, og i tråd med prinsippet om at forurenser betaler. Samtidig vil vi arbeide for en klimaomstilling som er både sosialt og geografisk rettferdig. Derfor foreslår regjeringen å kompensere bilistene ved å redusere veibruksavgiften med om lag 65 pst. av økningen i CO₂-avgiften. Avgiften for biodrivstoff reduseres ned til nivået for fossil diesel, målt etter energiinnhold. Samtidig videreføres forslaget fra Solberg-regjeringen om å redusere trafikkforsikringsavgiften. Regjeringen foreslår også å redusere elavgiften mer enn i Solberg-regjeringens forslag.

Solberg-regjeringen foreslo en pakke med endringer i bilavgiftene for å bremse fallet i inntekter fra bilavgiftene og samtidig styrke insentivene til å kjøpe elbiler. Pakken omfatter økning av satsene i CO₂-komponenten i engangsavgiften for personbiler og innstramming av særfordelen for ladbare hybridbiler i engangsavgiften. Videre er det foreslått å avvikle fritaket for elbiler i omregistreringsavgiften og innføre full sats for elbiler i trafikkforsikringsavgiften. Pakken med avgiftsendringer er balansert ved at den bremser nedgangen i inntekter samtidig som insentivene til å kjøpe elbiler styrkes. Regjeringen foreslår at den videreføres. Vi vil fremover fortsatt gjøre det attraktivt å velge lav- og nullutslippskjøretøy med mål om at 100 prosent av nye personbiler er fossilfrie innen utgangen av 2025 og bidra til at nullutslippskjøretøy opprettholder sin konkurransefordel mot bensin- og dieselkjøretøy.

Det vises til Prop. 1 LS Tillegg 1 (2021–2022) Endring av Prop. 1 LS (2021–2022) Skatter, avgifter og toll 2022 for en nærmere omtale av forslagene.

2 Forslag under det enkelte departement

2.1 Utenriksdepartementet

Programområde 02 Utenriksforvaltning

Kap. 115 Næringsfremme, kultur og informasjon

Post 70 Kultur- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

Forslaget til bevilgning for 2022 til internasjonal kulturfremme og kultureksport økes med 8,6 mill. kroner, til 37,1 mill. kroner.

Arbeidet med norsk kulturlivs internasjonalisering er en integrert del av norsk utenrikspolitikk. Sentralt står samarbeidet med de syv organisasjonene i Norwegian Arts Abroad. Den økte bevilgningen foreslås brukt til støtteordningene under dette samarbeidet og i utenrikstjenesten, samt spissede satsinger i viktige markeder og internasjonale kulturarenaer. Støtten skal gi norske kulturutøvere flere muligheter internasjonalt og bidra til utviklingen av kunst og kultur av høy kvalitet. Samtidig vil økt synlighet for norsk kultur kunne bedre Norges omdømme og være viktig for våre relasjoner til viktige samarbeidsland. Det skal fortsatt legges vekt på kultur i nordområdene.

Post 71 Næringsfremme, kan overføres, kan nyttes under post 21

Forslaget til bevilgning for 2022 økes med 10,6 mill. kroner, til 18,8 mill. kroner, for å øke satsingen på næringsfremme på det europeiske og globale markedet.

Norsk næringsliv kan bidra med teknologi, kompetanse og tjenester på flere områder i det grønne skiftet. EUs grønne giv er ett eksempel på ny politikkutvikling som gir markedsmuligheter. For å medvirke til at norsk næringsliv kan posisjonere seg best mulig, foreslås en ekstra innsats til aktiviteter som næringslivets aktører, sammen med virkemiddelapparatet, definerer som særlig strategiske.

Kap. 118 Utenrikspolitiske satsinger

Post 74 Forskning, dialog og menneskerettigheter mv.

Forslaget til bevilgning for 2022 til europapolitisk forskning reduseres med 1,1 mill. kroner, til 48,5 mill. kroner, for å omprioritere til nærings- og kulturfremme.

Programområde 03 Internasjonal bistand

Regjeringen har seks satsingsområder i utviklingspolitikken: forene klima- og utviklingspolitikken og prioritere fornybar energi, bekjempe sult og øke matsikkerhet, bekjempe ulikhet, styrke kvinners rettigheter, humanitær bistand samt bekjempe smittsomme sykdommer. Disse satsingsområdene ligger til grunn for de endringer i bevilgningsnivå og prioriteringer som foreslås på angitte poster under programområde 03 Internasjonal bistand i 2022.

Regjeringen foreslår samlede bevilgninger til bistand på 41 112 mill. kroner i 2022. Av dette er 37 924 mill. kroner bevilgninger på Utenriksdepartementets budsjett. Sammenlignet med Prop. 1 S (2021–2022) innebærer regjeringens forslag en reduksjon av Utenriksdepartementets bistandsbudsjett på 750 mill. kroner. Bistandsbudsjettet øker likevel med 3 mrd. kroner eller knappe 8 pst. fra Saldert budsjett 2021, og utgjør 1 pst. av anslått bruttonasjonalinntekt (BNI). Bistanden vil gå til formål som er godkjent som offisiell utviklingsbistand (ODA), etter regelverket til utviklingskomitéen (DAC) i Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling (OECD).

Regjeringen har som mål å doble årlig klimafinansiering fra 7 mrd. kroner i 2020 til 14 mrd. kroner årlig senest i 2026. I dette inngår også minst en tredobling av bistanden til klimatilpasning. Økningen i klimafinansiering inkluderer investeringer og mobilisering av privat kapital gjennom Norfund og det nye klimainvesteringsfondet. Klimabistanden dekkes over Utenriksdepartementets budsjett, med unntak av klima- og skogsatsingen som dekkes over Klima- og miljødepartementets budsjett. Den foreslåtte økningen til fornybar energi i 2022 er et viktig skritt på veien mot målet om å doble klimafinansieringen mot 2026.

Kap. 150 Humanitær bistand

Post 70 Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 reduseres med 1 440 mill. kroner, til 3 738,8 mill. kroner. 1 170 mill. kroner foreslås flyttet fra posten til kap. 150, post 72 for å inngå i en solidaritetspott, jf. omtale der. I tillegg foreslås det å redusere bevilgningen med ytterligere 270 mill. kroner for å omprioritere til andre behov på bistandsbudsjettet.

Post 71 Verdens matvareprogram (WFP), kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 reduseres med 200 mill. kroner, til 520 mill. kroner. Midlene foreslås flyttet fra posten til kap. 150, post 72 for å inngå i en solidaritetspott, jf. omtale der.

Post 72 Flyktninger og fordrevne, kan overføres

Postens navn foreslås endret fra «FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR)» til «Flyktninger og fordrevne». Forslaget til bevilgning for 2022 økes med 1 370 mill. kroner, til 2 000 mill. kroner, jf. flytting av 1 170 mill. kroner fra kap. 150, post 70 og 200 mill. kroner fra kap. 150, post 71.

Formålet med posten er å bidra til å bedre forholdene for mennesker på flukt og gi fattige land som mottar mange flyktninger, mulighet til å ivareta disse bedre. Å bistå lokalsamfunnene er i tillegg viktig for å redusere spenninger mellom flyktningebefolkningen og fastboende. Posten skal utgjøre en «solidaritetspott». Bevilgningen skal bidra til en mer helhetlig tilnærming og bedre samspill mellom ulike aktører og virkemidler i arbeidet med langvarige humanitære kriser.

Bevilgningen skal dekke det norske kjernebidraget til FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR) på 630 mill. kroner. Bevilgningen skal også dekke støtte til Den internasjonale organisasjonen for migrasjon (IOM). Kjernestøtte til organisasjoner gir dem fleksibilitet og forutsigbarhet til å gjennomføre sine strategiske planer. Kjernestøtte muliggjør en rask respons, noe som er vesentlig i nye flyktningkriser.

Det strategiske partnerskapet med Flyktninghjelpen foreslås flyttet til denne posten. Bevilgningen skal videre dekke støtte til spesifikke tiltak for beskyttelse og assistanse til flyktninger og internt fordrevne, samt støtte til lokalsamfunnene som mottar flyktninger og internt fordrevne.

Mål 2022

Bevilgningen støtter opp under flere bærekraftsmål, herunder 2 – Utrydde sult, oppnå matsikkerhet og bedre ernæring, og fremme bærekraftig landbruk, 3 – Sikre god helse og fremme livskvalitet for alle, uansett alder og 4 – Sikre inkluderende, rettferdig og god utdanning og fremme muligheter for livslang læring.

Bevilgningen skal bidra til at:

Mennesker som er drevet på flukt, og lokalsamfunn som er vertskap for flyktninger og fordrevne, mottar beskyttelse og assistanse.

Den globale og FN-ledede responsen til flyktningsituasjoner og situasjoner av intern fordrivelse er godt koordinert, og legger til rette for varige løsninger, dvs. trygg, verdig og frivillig retur, gjenbosetting og integrering.

Flyktningsituasjoner og situasjoner med fordrivelse møtes med rask, effektiv og koordinert humanitær respons, med et langsiktig perspektiv på flyktningenes og vertslandenes utvikling.

Prioriteringer 2022

Norge skal være en vesentlig bidragsyter og støttespiller for å bedre forholdene for mennesker på flukt, og for lokalsamfunnene som mottar flyktninger og fordrevne. De aller fleste flyktninger søker opphold i land i nærområdene.

Flyktningkonvensjonen og Den globale flyktningplattformen legges til grunn for en helhetlig respons. Støtten til internt fordrevne er styrt av humanitære prinsipper, den internasjonale humanitærretten og menneskerettighetene. Norsk støtte skal bidra til større grad av byrdefordeling mellom giverland og mottakerland.

Regjeringen vil øke støtten til beskyttelsesaspektet for flyktninger og fordrevne. Dette vil omfatte innsats mot seksualisert og kjønnsbasert vold, som har økt vesentlig under pandemien. Støtte som bidrar til å redusere tilbakeskrittene for likestilling som følge av pandemien, skal økes. Det inkluderer at jenter fortsetter sin skolegang og ikke blir utsatt for barneekteskap.

Retten til å søke asyl og beskyttelse fra forfølgelse er en grunnleggende menneskerettighet. Norge skal være en pådriver for at rettigheter for barn på flukt ivaretas.

Norge vil bidra til organisasjonenes arbeid med å finne bærekraftige løsninger for de store flyktningkrisene og situasjoner med intern fordrivelse.

Norge vil ta en aktiv rolle i oppfølgingen av høynivåpanelet for intern fordrivelse.

Norge vil bidra med støtte til humanitære appeller for landsituasjoner for flyktninger og fordrevne.

Kap. 151 Fred, sikkerhet og globalt samarbeid

Post 71 Globale sikkerhetsspørsmål og nedrustning, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 reduseres med 70 mill. kroner, til 180,1 mill. kroner, for å omprioritere til andre behov på bistandsbudsjettet. Reduksjonen innebærer strammere prioriteringer av hvilke tiltak som vil motta tilskudd.

Post 72 Stabilisering av land i krise og konflikt, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 reduseres med 71 mill. kroner, til 864,8 mill. kroner, for å omprioritere til andre behov på bistandsbudsjettet. Reduksjonen vil tas fra migrasjonsrelaterte formål.

Post 73 FN og globale utfordringer, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 økes med 10 mill. kroner, til 318,1 mill. kroner. Økningen gjelder flytting av midler til FNs strategi for inkludering av personer med nedsatt funksjonsevne (UNDIS) fra kap. 164, post 73 i forbindelse med avvikling av posten, jf. omtale under posten.

Kap. 152 Menneskerettigheter

Post 70 Menneskerettigheter, kan overføres

I tillegg til prioriteringene som er angitt i Prop. 1 S (2021–2022) vil regjeringen prioritere økt innsats for arbeidstakerrettigheter blant annet gjennom økt programstøtte til Den internasjonale arbeidsorganisasjonen (ILO). Innsatsen vil særlig vektlegge et likestilt arbeidsliv, trepartssamarbeid og gjennomføring av internasjonale arbeidsstandarder. Det foreslås ingen endringer i bevilgningsforslaget på posten.

Kap. 159 Regionbevilgninger

Post 70 Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 økes med 50 mill. kroner, til 752 mill. kroner. Regjeringen vil øke kjernestøtten til FNs hjelpeorganisasjon for palestinske flyktninger, UNRWA, med 50 mill. kroner. Dette skal bidra til å øke organisasjonens evne til å levere grunnleggende tjenester til de palestinske flyktningene og ivareta deres rettigheter. Regjeringen vil videre prioritere støtte til klimatilpasning samt til seksuell og reproduktiv helse og rettigheter i Midtøsten og Nord-Afrika, herunder kvinners rett til å bestemme over sin egen kropp.

Post 71 Europa og Sentral-Asia, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 reduseres med 128 mill. kroner, til 656,6 mill. kroner, for å omprioritere til andre behov på bistandsbudsjettet. Reduksjonen innebærer strammere prioriteringer av hvilke tiltak som skal motta tilskudd.

Post 72 Afghanistan, kan overføres

I tillegg til prioriteringene som er angitt i Prop. 1 S (2021–2022) vil regjeringen prioritere tiltak for økt matsikkerhet gjennom klimasmart, småskala landbruk. Innen helse vil regjeringen særlig prioritere kvinners seksuelle og reproduktive helse og rettigheter. Det foreslås ingen endringer i bevilgningsforslaget på posten.

Post 75 Afrika, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 reduseres med 175 mill. kroner, til 2 452,7 mill. kroner, for å omprioritere til andre behov på bistandsbudsjettet. Reduksjonen innebærer strammere prioriteringer av hvilke tiltak som skal motta tilskudd.

I tillegg til prioriteringene som er angitt i Prop. 1 S (2021–2022) vil regjeringen under denne posten særlig prioritere klimatilpasning og ren energi, kampen mot sult, inkludert klimasmart landbruk og småskalalandbruk, samt bekjempelse av urett og fremme av kvinners rettigheter, inkludert kvinners rett til å bestemme over sin egen kropp.

Post 76 Asia, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 reduseres med 75 mill. kroner, til 483,5 mill. kroner, for å omprioritere til andre behov på bistandsbudsjettet. Reduksjonen innebærer strammere prioriteringer av hvilke tiltak som skal motta tilskudd.

I tillegg til prioriteringene som er angitt i Prop. 1 S (2021–2022) vil regjeringen under denne posten prioritere klima, inkludert klimatilpasning, samt matsikkerhet. Det foreslås at posten også kan benyttes til målrettet innsats for kvinners seksuelle og reproduktive helse og rettigheter der det er relevant.

Post 77 Latin-Amerika og Karibia, kan overføres

I tillegg til prioriteringene som er angitt i Prop. 1 S (2021–2022) foreslår regjeringen under denne posten å prioritere tiltak for å fremme matsikkerhet, klimatilpasning, klimasmart landbruk og forebygging av klimarelaterte katastrofer. Det foreslås ingen endringer i bevilgningsforslaget på posten.

Kap. 160 Helse

Post 70 Helse, kan overføres

Det foreslås at støtten til Robert Carr Civil Society Network Fund på 16 mill. kroner dekkes på denne posten, jf. omtale under kap. 164, post 73. Støtten inngår som del av satsingen på seksuell og reproduktiv helse og rettigheter. Forslaget til bevilgning for 2022 videreføres på samme nivå som i Prop. 1 S (2021–2022).

Kap. 161 Utdanning, forskning og faglig samarbeid

Post 70 Utdanning, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 reduseres med 662 mill. kroner, til 1 366,8 mill. kroner.

Reduksjonen består hovedsakelig av redusert bidrag til Det globale partnerskapet for utdanning (GPE). Stortinget ga i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2021 fullmakt til å forplikte inntil 3,7 mrd. kroner til GPE for perioden 2021–2025. Regjeringen foreslår at det inngås avtale med GPE på 1,85 mrd. kroner for perioden 2021–2025.

Den totale utdanningssatsingen finansieres over flere poster. Regjeringen vil fortsatt opprettholde målet om å gi minst 3,4 mrd. kroner til utdanning.

Som ledd i å styrke innsatsen for seksuell og reproduktiv helse og rettigheter, foreslås det å øke støtten til seksualitetsundervisning innenfor resterende bevilgning med 50 mill. kroner, fra 20 mill. kroner til 70 mill. kroner. Innsatsen vil kanaliseres gjennom en utvidelse av eksisterende avtale med FNs organisasjon for utdanning, vitenskap, kultur og kommunikasjon (UNESCO), samt gjennom andre kanaler, som f.eks. FNs befolkningsfond (UNFPA).

Post 72 Kunnskapsbanken og faglig samarbeid, kan overføres

Regjeringen legger til grunn prioriteringene gitt i Prop. 1 S (2021–2022), med noen justeringer. Som en del av satsingen på fornybar energi vil regjeringen starte opp prosessen med å omgjøre kunnskapsprogrammet «Olje for utvikling» til «Energi for utvikling». «Landbruk for utvikling» skal formelt lanseres i 2022. Programmet skal særlig konsentreres om landbruksrådgivning innen bærekraftig småskalaproduksjon og klimasmart landbruk. Regjeringen vil som et minimum opprettholde støtten til skatterelatert bistand i tråd med «Addis Tax Initiative», blant annet gjennom styrkingen av «Skatt for utvikling»-programmet.

Fordelingen til de ulike programmene av den økte bevilgningen som er foreslått i Prop. 1 S (2021–2022) utgår. Det foreslås ingen endringer i samlet bevilgningsforslag på posten.

Kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi

Post 70 Næringsutvikling og handel, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 økes med 59,6 mill. kroner, til 464,5 mill. kroner. Økningen gjelder flytting av midler til Global Fund to End Modern Slavery og til prosjektet «Alliance 8.7 Accelerator Lab to Combat Modern Slavery» som forvaltes av Den internasjonale arbeidsorganisasjonen (ILO). Midlene flyttes fra kap. 164, post 73 i forbindelse med avvikling av posten, jf. omtale under posten.

Post 71 Matsikkerhet, fisk og landbruk, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 økes med 500 mill. kroner, til 1 452 mill. kroner. Økningen skal bidra til å bekjempe sult og bedre matsikkerhet. Bevilgningen skal benyttes til arbeidet for klimasmart landbruk og småskala matprodusenter i matsystemene, inkludert skolemat.

Post 72 Fornybar energi, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 økes med 420 mill. kroner i 2022, til 816,5 mill. kroner. Økningen forventes å føre til betydelige utslippsreduksjoner, bidra til jobbskaping og fattigdomsreduksjon. Økningen foreslås primært benyttet til en garantisatsing for fornybar energi, oppskalering av bedriftsstøtteordningen for fornybar energi for å utvikle fornybarprosjekter i en tidlig fase og til programmet Energy Sector Management Assistance Progam (ESMAP). Hele den foreslåtte økningen på posten vil inngå som en del av norsk klimafinansiering.

Post 75 Norfund – tapsavsetting

Post 95 Norfund – grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland

Det vil gjøres en ny vurdering av kravet til fornybarandel i Norfunds investeringsportefølje. Regjeringen vil eventuelt gjøre endringer i Norfunds vedtekter som følge av denne vurderingen. Det foreslås ingen endringer i bevilgningsforslagene på postene.

Kap. 163 Klima, miljø og hav

Post 70 Miljø og klima, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 økes med 80 mill. kroner i 2022, til 1 564,4 mill. kroner. Økningen skal gå til Det grønne klimafondet (GCF) for å bidra til å oppfylle eksisterende forpliktelser for fondet. I tillegg foreslås det at 20 mill. kroner innenfor posten utbetales til GCF istedenfor til FNs partnerskap for handling om grønn økonomi (PAGE). Hele den foreslåtte økningen på posten vil inngå som en del av norsk klimafinansiering.

Kap. 164 Likestilling

Post 70 Likestilling, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 økes med 25 mill. kroner, til 183,3 mill. kroner. Økningen skal gå til familieplanlegging, prevensjon og trygge aborter, for at flere kvinner skal ha rett til å bestemme over egen kropp. Økningen skal bidra til å oppfylle internasjonale forpliktelser om støtte til arbeidet for seksuell og reproduktiv helse og rettigheter og skadelige skikker.

Post 72 FNs befolkningsfond (UNFPA)

Det foreslås ingen endringer i bevilgningsforslaget på posten, men det foreslås å endre prioriteringer innenfor posten. Bevilgningen skal dekke kjernebidrag til FNs befolkningsfond (UNFPA). UNFPAs arbeid er viktig for at jenter og kvinner skal få et fullverdig liv med rett til selv å bestemme over egen kropp. Seksuell og reproduktiv helse og rettigheter utgjør kjernen av organisasjonens mandat.

Norge vil bidra til at UNFPA fortsetter å være ledende i arbeidet for seksuell og reproduktiv helse og rettigheter. Koronapandemien har fått store følger for dette arbeidet og har økt behovet for et sterkt og effektivt UNFPA. Norge vil gjennom UNFPA bidra til å fremme kvinners rett til selv å bestemme over egen kropp. Tilgang til familieplanlegging, prevensjon og trygge aborter er en prioritet. Innsats for å bekjempe seksuell og kjønnsbasert vold, inklusive barne- og tvangsekteskap og kjønnslemlestelse, samt fremme av seksualundervisning er andre sentrale prioriteringer. Norge vil støtte UNFPAs arbeid med å følge opp handlingsplanen fra FNs befolkningskonferanse gjennom 2030-agendaen. Her står prinsippet om at ingen skal utelates, og at de mest sårbare skal nås først, sterkt. Norge vil også fortsette å støtte UNFPAs viktige rolle i humanitære situasjoner.

Post 73 Sårbare grupper, kan overføres

Posten foreslås avviklet. Forslaget til bevilgning for 2022 på 637 mill. kroner reduseres med 238 mill. kroner som foreslås omdisponert til andre behov som ivaretar regjeringens hovedprioriteringer. Resterende 399 mill. kroner gjelder avtalefestede prosjekter og tiltak. Disse vil videreføres og foreslås flyttet til følgende poster:

299,4 mill. kroner flyttes til kap. 170, post 70. Tilskuddene går til sivilsamfunnsorganisasjoners arbeid for personer med nedsatt funksjonsevne og til ulike sivilsamfunnsorganisasjoner som jobber for å bekjempe moderne slaveri.

59,6 mill. kroner flyttes til kap. 162, post 70. Deler av midlene går til Global Fund to End Modern Slavery, som blant annet arbeider mot moderne slaveri ved arbeidsmigrasjon, bekjempelse av menneskehandel og tvungen seksuell utnyttelse. Øvrige midler går til prosjektet «Alliance 8.7 Accelerator Lab to Combat Modern Slavery» som skal bidra til å redusere omfanget av moderne slaveri i fiskerisektoren.

16 mill. kroner flyttes til kap. 160, post 70. Støtten går til Robert Carr Civil Society Networks Fund, som skal bidra til å beskytte risikogrupper mot hiv og aids. Støtten er en del av innsatsen for seksuell og reproduktiv helse og rettigheter.

14 mill. kroner flyttes til kap. 171, post 71 til arbeidet med fødselsregistreringssystem.

10 mill. kroner flyttes til kap. 151, post 73 til FNs strategi for inkludering av personer med nedsatt funksjonsevne (UNDIS).

Kap. 170 Sivilt samfunn

Post 70 Sivilt samfunn, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 økes med 299,4 mill. kroner, til 2 480,7 mill. kroner. Økningen gjelder flytting av midler fra kap. 164, post 73 i forbindelse med avvikling av posten, jf. omtale der. Dette gjelder allerede inngåtte avtaler med sivilsamfunnsorganisasjoner om inkludering av personer med nedsatt funksjonsevne og arbeidet mot moderne slaveri.

Bevilgningen skal benyttes til å følge opp toppmøtet Global Disability Summit, som Norge er vertskap for i februar 2022, herunder systematisering og oppfølging av alle deltakeres forpliktelser. Regjeringen vil i dialog med sivilsamfunnet vurdere hvordan bevilgningen kan bidra til å understøtte hovedprioriteringene i utviklingspolitikken.

Kap. 171 FNs utviklingsarbeid

Post 71 FNs barnefond (UNICEF)

Forslaget til bevilgning for 2022 økes med 14 mill. kroner, til 490,6 mill. kroner på grunn av flytting av midler fra kap. 164, post 73 til arbeidet med fødselsregistreringssystem, i forbindelse med avvikling av posten, jf. omtale der.

Post 72 FNs fellesfond for bærekraftig utvikling, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 reduseres med 55 mill. kroner, til 15 mill. kroner for å omprioritere til andre behov på bistandsbudsjettet.

Kap. 172 Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette

Post 72 Strategisk samarbeid, kan overføres

Forslaget til bevilgning for 2022 reduseres med 65 mill. kroner, til 25 mill. kroner for å omprioritere til andre behov på bistandsbudsjettet.

2.2 Kunnskapsdepartementet

Kap. 200 Kunnskapsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen på kap. 200, post 01 med 36,4 mill. kroner. Reduksjonen skyldes flytting av budsjettmidler til Arbeids- og inkluderingsdepartementet, jf. omtale under kap. 600, post 01.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen på kap. 200, post 21 med 1,0 mill. kroner. Reduksjonen skyldes flytting av budsjettmidler til Arbeids- og inkluderingsdepartementet, jf. omtale under kap. 600, post 01.

Kap. 220 Utdanningsdirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningen til Utdanningsdirektoratet under kap. 220, post 01 reduseres med 1,2 mill. kroner.

Kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen

Post 69 Tiltak for fullføring av videregående opplæring

Hvert år står mange ungdommer uten den læreplassen de trenger for å fullføre videregående opplæring. I 2020 var det rundt 7 000 søkere til læreplass, hvorav rundt 4 400 hadde ungdomsrett til videregående opplæring, som ikke hadde fått godkjent lærekontrakt ved utgangen av året. Dette hindrer mange i å fullføre videregående opplæring.

Regjeringen vil, i samarbeid med fylkeskommunene og arbeidslivet, legge til rette for at flere får læreplass. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen med 113,5 mill. kroner for å forbedre opplæringen frem til læreplass og for å forsterke oppfølgingen av elevene ute i bedrift. Fylkeskommunene skal særlig prioritere å få elever i Vg3 i skole tidlig ut til relevante praksisplasser, med mål om fast læreplass. Fylkeskommunene skal utvikle tilbudet i samarbeid med partene i arbeidslivet samt lærer- og elevorganisasjonene.

Satsingen følger opp den nye Samfunnskontrakten for flere læreplasser (2022–2026), som har som mål at alle elever som er formelt kvalifisert, skal få læreplass. Tilskuddet skal bidra til å styrke fylkeskommunenes arbeid for flere læreplasser, herunder lokale initiativ om læreplassgaranti. Målgruppen er både elever som allerede fra Vg1 har en risiko for ikke å få læreplass, og elever som er i Vg3 i skole og som trenger læreplass. Fylkeskommunene skal ha handlingsrom til å bruke midlene i tråd med lokale behov.

I Prop. 1 S (2021–2022) er det foreslått 256,5 mill. kroner til et bedre tilbud til dem som ikke får læreplass. Med regjeringens budsjettforslag blir dermed satsingen på at flere skal få en læreplass 370 mill. kroner.

Kap. 226 Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Kompetansetiltak for ansatte i skolefritidsordningen (SFO)

I Hurdalsplattformen går det frem at regjeringen ønsker å styrke etter- og videreutdanningstilbudet for ansatte i skolefritidsordningen. Det foreslås å omprioritere over posten til kompetansetiltak for ansatte i SFO for å heve kvaliteten på tilbudet. Kompetansetiltakene må ses i sammenheng med innføringen av rammeplanen for SFO, som trådte i kraft høsten 2021. Dette innebærer at den samlede bevilgningen til tiltaket vil være 10 mill. kroner i 2022.

Progresjonsprøver

I Prop. 1 S (2021–2022) for Kunnskapsdepartementet fremgår det at det er satt av midler over posten til utvikling av nye prøver i forbindelse med fagfornyelsen. Regjeringen foreslår at det ikke blir satt av midler til progresjonsprøver i 2022.

Karriereveier for lærere

Lærerspesialistordningen er en pilot for nye karriereveier for lærere. Ordningen ble opprettet i 2015, og er foreslått utvidet i Prop. 1 S (2021–2022). Regjeringen foreslår å reversere denne utvidelsen og å ikke utvide ordningen ytterligere. Regjeringen foreslår dermed å redusere bevilgningen til tiltaket med 40 mill. kroner.

I Hurdalsplattformen går det frem at regjeringen vil legge til rette for flere karriereveier i skolen og erstatte lærerspesialistordningen med en partsforankret ordning som skal gi lærere bedre tid til utviklingsarbeid for å styrke profesjonsfellesskapene i skolen. Regjeringen vil sette i gang et utredningsarbeid for en ny ordning med karriereveier i skolen. Ordningen vil bygge på erfaringer med pilotordningen lærerspesialist og dialog med partene.

Samlet foreslår regjeringen å redusere bevilgningen på posten med 40 mill. kroner.

Post 22 Videreutdanning for lærere og skoleledere

I Prop. 1 S (2021–2022) er det foreslått 1,7 mrd. kroner til videreutdanning for lærere over denne posten. Regjeringen vil prioritere at flere lærere skal få videreutdanning i praktiske og estetiske fag innenfor denne rammen. Dette er i tråd med intensjonene i Hurdalsplattformen om at regjeringen ønsker å gi flere lærere i praktiske og estetiske fag videreutdanning.

Kap. 228 Tilskudd til frittstående skoler mv.

Post 70 Frittstående grunnskoler, overslagsbevilgning

Som følge av forslaget om ikke å utvide timetallet med en ekstra time i naturfag på ungdomstrinnet, foreslår regjeringen å redusere bevilgningen med 4,2 mill. kroner. Se nærmere omtale av forslaget under kap. 571, post 60.

Post 73 Frittstående grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning

Som følge av forslaget om ikke å utvide timetallet med en ekstra time i naturfag på ungdomstrinnet, foreslår regjeringen å redusere bevilgningen med 0,1 mill. kroner. Se nærmere omtale av forslaget under kap. 571, post 60.

Post 82 Kapital- og husleietilskudd til friskoler

I Prop. 1 S (2021–2022) er det foreslått å øke bevilgningen på posten med 20 mill. kroner. Regjeringen foreslår å reversere denne økningen, og redusere bevilgningen med ytterligere 15 mill. kroner, samlet 35 mill. kroner.

Kap. 256 Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse

Post 01 Driftsutgifter

Regjeringen foreslår å redusere driftsutgiftene for Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse med 10 mill. kroner for å finne rom for andre prioriteringer. Forslaget til driftsbevilgning for direktoratet vil med det være på 353 mill. kroner i 2022.

Kap. 260 Universiteter og høyskoler

Post 50 Statlige universiteter og høyskoler

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet med 2 mill. kroner til 15 studieplasser i medisin. I tillegg kommer økte utgifter til utdanningsstøtte over kap. 2410, post 50 og 72. Fullt opptrappet med varig opptak av nye kull gir forslaget en helårseffekt på om lag 40,2 mill. kroner, inkludert anslag for resultatbasert uttelling.

Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen til statlige universiteter og høyskoler med 33,4 mill. kroner for å finne rom for andre prioriteringer.

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningen til statlige universiteter og høyskoler under kap. 260, post 50 reduseres med 8,9 mill. kroner. Reduksjonen fordeles på Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, OsloMet – storbyuniversitetet, Universitetet i Bergen og Høgskulen på Vestlandet.

Ny premiemodell for pensjon i statlige virksomheter har ulike konsekvenser for ulike statlige virksomheter. De statlige universitetene og høyskolene får finansiering også over andre budsjettposter enn kap. 260, post 50. Finansdepartementet, Arbeids- og inkluderingsdepartementet og Kunnskapsdepartementet vil se nærmere på hvilke konsekvenser dette har, og komme tilbake til eventuelle justeringer knyttet til omleggingen av premiemodell for disse statlige virksomhetene ifb. revidert nasjonalbudsjett for 2022.

Samlet foreslår regjeringen å redusere bevilgningen på posten med 40,3 mill. kroner.

Post 70 Private høyskoler

Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen til private høyskoler med 1,6 mill. kroner for å finne rom for andre prioriteringer.

Kap. 270 Studentvelferd

Post 74 Tilskudd til velferdsarbeid mv.

I Prop. 1 S (2021–2022) for Kunnskapsdepartementet er det foreslått å bevilge 107,5 mill. kroner i tilskudd til det generelle velferdsarbeidet til studentsamskipnadene. Studentsamskipnadene er egne juridiske rettssubjekter og ikke en del av staten. Studentsamskipnadene finansieres av offentlig tilskudd, semesteravgift fra studentene, husleie fra studentene og salg av tjenester til både studenter og andre. I 2020 hadde studentsamskipnadene samlede driftsinntekter på 4 mrd. kroner og driftskostnader på 3,8 mrd. kroner. Samtidig har samskipnadene opparbeidet seg betydelig egenkapital de senere årene, som har økt fra 2,1 mrd. kroner i 2011 til 4,6 mrd. kroner i 2020.

Tilskuddet til samskipnadene ble økt med 20 mill. kroner i 2021-budsjettet. Regjeringen foreslår å redusere tilskuddet med 20 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Regjeringen legger samtidig til grunn at samskipnadenes tilskudd til studentbarnehager videreføres, og at samskipnadene ikke øker semesteravgiften sammenlignet med gjeldende nivå.

Kap. 271 Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen

Post 01 Driftsutgifter

Regjeringen foreslår å redusere driftsutgiftene for Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen (NOKUT) med 5 mill. kroner til 162,7 mill. kroner for å finne rom for andre prioriteringer.

Kap. 272 Tiltak for internasjonalisering og høyere utdanning

Post 51 Tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 71

Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen med 7,5 mill. kroner for å finne rom for andre prioriteringer.

Post 52 Tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 72

For å legge til rette for desentralisert utdanning over hele landet, inkludert videreføring av et lærested på Nesna i 2022, foreslår regjeringen å øke midlene til fleksibel og desentralisert utdanning med 98,8 mill. kroner over kap. 272, post 52. I tillegg kommer økte utgifter til utdanningsstøtte over kap. 2410, post 50 og 72. Regjeringen vil i 2022 vurdere ulike alternativer for et lærested på Nesna og komme tilbake til varig løsning.

I Prop. 1 S (2021–2022) er det foreslått 149,5 mill. kroner til fleksible utdanningstilbud ved universiteter og høyskoler i 2022, fordelt med 89 mill. kroner over post 52 og 60,5 mill. kroner over post 72. Dette omfatter en ordning hvor universiteter og høyskoler kan søke om midler til utvikling og drift av fleksible utdanningstilbud, samt minimum 40 mill. kroner til to nye søknadsbaserte ordninger i 2022; en for studiesentre og et distriktsprogram for kompetanseutvikling. Innretningen på de samlede midlene til fleksibel og desentralisert utdanning i 2022, vil bli vurdert i lys av regjeringens reform for desentralisert utdanning.

Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen til øvrige formål på posten med 65 mill. kroner for å finne rom for andre prioriteringer. Reduksjonen innebærer blant annet å reversere økningen på 50 mill. kroner til prosjekter som utvikler og deler metoder for studentaktiv digital undervisning, læring og vurdering, som ble foreslått i Prop. 1 S (2021–2022).

Samlet foreslår regjeringen å øke posten med 33,8 mill. kroner.

Post 71 Tilskudd til tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 51

Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen med 7,5 mill. kroner for å finne rom for andre prioriteringer.

Post 72 Tilskudd til tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 52

Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen med 10 mill. kroner for å finne rom for andre prioriteringer.

Kap. 285 Norges forskningsråd

Post 55 Virksomhetskostnader

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningen til Norges Forskningsråd under kap. 285, post 55 reduseres med 2,1 mill. kroner.

Kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning

Post 50 Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

Videreføring av tilpasningene i regelverket for studenter i utlandet våren 2022

Retten til lån og stipend for å studere i utlandet forutsetter at søkeren faktisk reiser til studiestedet og bor utenfor foreldrehjemmet. På grunn av pandemien ble det for årene 2020 og 2021 vedtatt at norske studenter i utlandet fikk beholde lån og stipend selv om utdanning som normalt er stedbasert f.eks. ble tilbudt nettbasert eller samlingsbasert som følge av pandemien. De fleste landene har åpnet for vaksinerte innreisende, slik at flere utenlandsstudenter vil kunne reise til sitt studiested i utlandet. Likevel er det usikkert hvordan situasjonen vil bli fremover. Lokale utbrudd kan oppstå, og det er fortsatt enkelte innreiserestriksjoner i populære studieland som Australia, New Zealand og USA.

For å unngå at studenter og elever må avbryte utdanningsløpet, videreføres det for våren 2022 enkelte unntak fra utdanningsstøtteregelverket for studenter i utlandet. Unntakene innebærer at studenter med opptak til utdanninger i utlandet får lån og stipend, selv om de ikke kan oppfylle kravet om å oppholde seg på lærestedet. Videre vil studenter og elever som pga. pandemien må bo hjemme i påvente av å reise til studiestedet i utlandet, ha rett til lån og stipend. Det er forventet at studenter og elever reiser til studielandet så snart forholdene tillater det. Studentene og elevene skal kunne dokumentere at de som følge av pandemien, ikke kan reise til studiestedet. Det ble i anslaget som lå til grunn for bevilgningsforslaget i Prop. 1 S (2021–2022), lagt til grunn et omfang av utenlandsstudenter som tar hensyn til dette unntaket. Forslaget krever dermed ikke bevilgningsendringer sammenlignet med forslaget i Prop. 1 S (2021–2022).

Nye studieplasser

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen på kap. 2410, post 50 med 240 000 kroner som følge av forslaget om 15 nye studieplasser i medisin, og med 1,2 mill. kroner som følge av forslaget om økt bevilgning til desentralisert utdanning. Se også kap. 260, post 50 og kap. 272, post 52.

Post 72 Rentestøtte, overslagsbevilgning

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen på posten med 3 000 kroner som følge av forslaget om 15 nye studieplasser i medisin og 16 000 kroner som følge av forslaget om økt bevilgning til desentralisert utdanning. Se også kap. 260, post 50 og kap. 272, post 52.

Post 90 Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen med 4,5 mill. kroner, hhv. 0,8 mill. kroner som følge av forslaget om 15 nye studieplasser i medisin og 3,8 mill. kroner som følge av forslaget om økt bevilgning til desentralisert utdanning. Se også kap. 260, post 50 og kap. 272, post 52.

Kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning

Post 80 Renter

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen med 19 000 kroner, hhv. 3 000 kroner som følge av forslaget om 15 nye studieplasser i medisin og 16 000 kroner som følge av forslaget om økt bevilgning til desentralisert utdanning. Se også kap. 260, post 50 og kap. 272, post 52.

Andre saker

Overføring av Integreringsavdelingen til Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Som følge av at Integreringsavdelingen flyttes fra Kunnskapsdepartementet til Arbeids- og inkluderingsdepartementet opprettes nye budsjettkapitler innen integreringsområdet, og bevilgningene foreslås flyttet til de nye kapitlene. Det vises til omtale under Arbeids- og inkluderingsdepartementet.

2.3 Kultur- og likestillingsdepartementet

Kap. 315 Frivillighetsformål

Post 70 Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

Bevilgningen på posten skal kompensere for kostnader frivillige organisasjoner har til merverdiavgift ved kjøp av varer og tjenester i den frivillige og ikke-fortjenestebaserte delen av virksomheten. I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 1 750 mill. kroner. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen med 150 mill. kroner utover dette.

Bevilgningen skal kompensere for utgifter som frivillige organisasjoner har hatt til merverdiavgift i foregående år. I 2021 har de frivillige organisasjonene samlet søkt om kompensasjon på 1 843 mill. kroner, basert på utgifter som organisasjonene har hatt til merverdiavgift i 2020. På bakgrunn av søknadsbeløpet for 2021 legger regjeringen til grunn at bevilgningsforslaget på 1,9 mrd. kroner vil innebære at det kan gis full kompensasjon under ordningen i 2022.

Kap. 320 Norsk kulturråd

Post 51 Fond for lyd og bilde

Bevilgningen på posten skal dekke tilskuddsordninger og avsetninger under Fond for lyd og bilde.

I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på posten på 45,9 mill. kroner. Som et ledd i regjeringens satsing på det frie kulturfeltet foreslås bevilgningen økt med 1,8 mill. kroner utover dette for å styrke de eksisterende tilskuddsordningene på posten.

Post 55 Norsk kulturfond

Bevilgningen på posten skal dekke tilskuddsordninger og avsetninger under Norsk kulturfond. Fondsavsetningen fordeles på bakgrunn av kunst- og kulturfaglige vurderinger og kan nyttes til enkeltstående og flerårige prosjekter og til tiltak av mer varig karakter.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen med 20 mill. kroner, hvorav 10 mill. kroner til tilskuddsordningen for turné- og virksomhetstilskudd for musikere, artister, ensembler og band og 10 mill. kroner til tilskuddsordningen for musikkfestivaler.

Post 72 Kunstnerstipend m.m., kan overføres

Bevilgningen på posten omfatter arbeidsstipend, arbeidsstipend for yngre/nyetablerte kunstnere, diversestipend, diversestipend for nyutdannede kunstnere, æresstipend/-lønn samt fire stipend til nordiske forfattere. Formålet er å utvikle kunstnerskap, et fritt og uavhengig kulturliv og gi kunstnere forutsigbarhet over tid.

Regjeringen ønsker å styrke kunstnerøkonomien gjennom å øke antallet stipendhjemler. Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn økt med 33,2 mill. kroner utover forslaget i Gul bok 2022 til opprettelse av ytterligere 100 nye arbeidsstipender. Samlet foreslås det bevilget 258,8 mill. kroner på posten.

Post 75 Tilskudd til litteraturhus, kunstscener og kompanier m.m.

Bevilgningen på posten omfatter tilskudd til drift og utvikling til kunst- og kulturtiltak som litteraturhus, kunstscener, kunsthaller, ensembler og kompanier m.m. på kulturområdet.

I 2021 har to etablerte kompanier, Jo Strømgren kompani og Verdensteatret, fått tilskudd fra denne posten for å kunne fortsette sin produksjon og visning av profesjonell scenekunst. Regjeringen ønsker å legge til rette for at flere kompanier kan få slik støtte. Regjeringen vil derfor, i samarbeid med feltet, utvikle og opprette en søkbar tilskuddsordning for etablerte scenekunstkompanier med virkning fra annet halvår 2022. Tilskuddene til Jo Strømgren kompani og Verdensteatret vil inngå i denne ordningen.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen på posten med 4 mill. kroner, slik at det til sammen blir 10,1 mill. kroner til fordeling i ordningen for etablerte scenekunstkompanier.

Kap. 328 Museer m.m.

Post 70 Det nasjonale museumsnettverket

Bevilgningen på posten gjelder ordinært driftstilskudd til museer i Det nasjonale museumsnettverket. I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 2 266,6 mill. kroner på posten.

Forsinkelse i ferdigstillelsen av nybygget for Nasjonalmuseet på Vestbanen har medført faseforskyvning av museets planlagte aktiviteter frem mot åpningen av museet og gitt en utilsiktet økning av museets egenkapital. De siste to årene har museet blant annet hatt et betydelig lavere nivå av husleiekostnader enn opprinnelig budsjettert. På denne bakgrunn foreslås en engangsreduksjon på 250 mill. kroner i tilskuddet til Nasjonalmuseet.

Det foreslås videre å øke tilskuddet til Stiklestad Nasjonale Kultursenter med 2 mill. kroner for å bidra til sekretariatsoppgaver i forbindelse med museets arbeid med 1000-årsjubileet for slaget på Stiklestad, jf. også omtale under post 78 nedenfor.

Bevilgningen på posten foreslås på denne bakgrunn samlet redusert med 248 mill. kroner, til 2 019 mill. kroner.

Post 78 Andre museums- og kulturverntiltak

Bevilgningen på posten skal dekke tilskudd til ymse faste tiltak på museums- og kulturvernområdet. I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 83,4 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås økt med 3 mill. kroner til jubileumstiltak som har relevans for arbeidet frem mot 1000-årsjubileet for slaget på Stiklestad. Midlene vil bli fordelt av Kulturdepartementet etter søknad fra de ulike arrangørene.

Kap. 334 Film- og dataspillformål

Post 50 Filmfondet

Bevilgningen på posten omfatter tilskudd til filmfeltet, fra utvikling og produksjon til lansering, formidling og tilgjengeliggjøring av audiovisuelt innhold.

I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning til Filmfondet på 581,9 mill. kroner. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen med 8 mill. kroner utover dette for å styrke film- og dataspillfeltet.

Som en oppfølging av at midlene i tilskuddsordningen filmkulturelle tiltak fra 2020 fordeles av de regionale filmsentrene, foreslås bevilgningen på posten redusert med 1,7 mill. kroner mot tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 334, post 73 Regionale filmvirksomheter, jf. omtale nedenfor.

Bevilgningen på posten foreslås på denne bakgrunn samlet økt med 6,3 mill. kroner, til 588,2 mill. kroner.

Post 73 Regionale filmvirksomheter, kan overføres

Bevilgningen på posten omfatter tilskudd til regionale filmvirksomheter. Bevilgningen foreslås økt med 1,7 mill. kroner, jf. omtale under post 50.

Post 78 Film- og dataspilltiltak

Bevilgningen på posten omfatter blant annet tilskudd til Internasjonalt Samisk Filminstitutt og Bygdekinoen.

Det foreslås et engangstilskudd til Bygdekinoen på 5 mill. kroner til anskaffelse av nye digitale projektorer til filmvisning. Videre foreslås posten økt med 2 mill. kroner til Internasjonalt Samisk Filminstitutt (ISFI). Økningen skal tilrettelegge for samisk film og annen samisk audiovisuell produksjon.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 7 mill. kroner.

Kap. 335 Medieformål

Post 71 Mediestøtte

I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på posten på 443,1 mill. kroner. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen med 8 mill. kroner utover dette. Økningen, som gjelder produksjonstilskudd til nyhets- og aktualitetsmedier, skal innrettes mot lokalaviser.

Post 73 Medietiltak

Bevilgningen på posten skal dekke tilskudd til ulike tiltak på mediefeltet, herunder tilskudd til medieforskning og etterutdanning. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen med 2 mill. kroner. Økningen skal tildeles Senter for undersøkende journalistikk, for å styrke undersøkende journalistikk spesielt i lokale og mindre redaksjoner over hele landet.

Kap. 351 Likestilling og ikke-diskriminering

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

Bevilgningen på posten skal finansiere forsknings- og utviklingsprosjekter med særlig relevans for prosjekter på likestillings- og ikke-diskrimineringsfeltet.

For å se nærmere på hvilke likestillingsutfordringer menn møter på forskjellige arenaer i samfunnet, tar Kulturdepartementet sikte på å sette ned et mannsutvalg. Med bakgrunn i dette foreslås bevilgningen økt med 2 mill. kroner.

Post 70 Likestilling mellom kjønn

Bevilgningen på posten foreslås økt med 2 mill. kroner sammenlignet med forslaget i Gul bok 2022. Økningen gjelder tilskuddsordningen for familie- og likestillingspolitiske tiltak. Forslaget vil bidra til at frivillige organisasjoner kan supplere og korrigere det offentliges familie- og likestillingspolitiske arbeid og bidra med økt kunnskap og debatt på feltet.

Regjeringen viser til Prop. 1 S (2021–2022) for Kulturdepartementet og til omtale av Strategi for et mer likestilt utdannings- og arbeidsmarked 2021–2024, som ble fremmet av Solberg-regjeringen høsten 2021. Regjeringen ønsker en forsterket og fornyet innsats på feltet og vil derved ikke basere innsatsen på denne strategien. Bevilgningen på posten var i Prop. 1 S (2021–2022) for Kulturdepartementet foreslått økt med 4 mill. kroner til oppfølging av tiltak knyttet til den omtalte strategien. Regjeringen foreslår i stedet å nytte disse midlene til å påbegynne arbeidet med en fornyet innsats.

Post 72 Lesbiske, homofile, bifile, transpersoner og interkjønn

Bevilgningen på posten foreslås økt med 2 mill. kroner for å styrke tilskuddsordningen for kjønns- og seksualitetsmangfold. Formålet med ordningen er blant annet å bidra til bedre levekår og livskvalitet for personer som bryter med normer for seksuell orientering, kjønnsidentitet, kjønnsuttrykk og kjønnskarakteristika samt bidra til økt aktivitet blant organisasjoner som arbeider overfor denne målgruppen.

Det foreslås etter dette en bevilgning på 22,1 mill. kroner på posten. I bevilgningsforslaget inngår en videreføring av tilskudd på 0,7 mill. kroner til prosjektet Rosa kompetanse i regi av foreningen FRI.

Post 73 Likestillingssentre

Bevilgningen på posten foreslås økt med 5 mill. kroner for å styrke det regionale likestillingsarbeidet og likestillingssentrenes arbeid med å fremme kunnskap og kompetanse om likestilling.

Andre saker

Musikkbruk

Kulturdepartementet vil igangsette en utredning av Den kulturelle skolesekken, som skal belyse virkemidler og tiltak på nasjonalt og regionalt nivå for å nå det overordnede målet om å formidle profesjonell kunst og kultur av høy kvalitet til barn og unge. Utredningen vil blant annet vurdere etableringen av et Musikkbruk og en evaluering av oppdraget til Kulturtanken. Regjeringen tar sikte på å gjennomføre dette utredningsarbeidet i løpet av 2022.

Norsk kulturråd

I Prop. 1 S (2021–2022) for Kulturdepartementet fremgår det at fagadministrasjonen i Norsk kulturråd endrer navn til Kultur Norge fra 1. januar 2022. Kulturdepartementet har mottatt innvendinger mot navnevalget fra Språkrådet og vil derfor ikke gjennomføre denne navneendringen nå. Departementet har bedt Norsk kulturråd om å vurdere andre navneforslag. En eventuell navneendring krever endringer i lov om Norsk kulturråd, og regjeringen vil på vanlig måte fremme forslag til lovendring om dette for Stortinget.

Veilederordning for bekjempelse av rasisme og hat mot muslimer

I Prop. 1 S (2021–2022) for Kulturdepartementet fremgår det at Regjeringen Solberg tok sikte på å etablere en veilederordning for innsikt i muslimsk identitet basert på metodikken i veiviserordningene for samer og jøder. Bufdir har utredet en slik veilederordning og anbefalt at man i stedet styrker eksisterende ordninger som DEMBRA (demokratisk beredskap mot rasisme og antisemittisme). Gjennom denne ordningen tilbys skoler og lærerutdanninger veiledning og kurs med formål å forebygge fordommer, fremmedfrykt, rasisme, antisemittisme og ekstremisme. Regjeringen vil støtte seg på Bufdirs anbefaling og videre vurdere hvordan arbeidet mot rasisme og diskriminering i skolen kan styrkes, herunder arbeidet med å bryte ned fordommer og forhindre diskriminering og hat mot muslimer.

2.4 Justis- og beredskapsdepartementet

Kap. 410 Domstolene

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 01

Digitalisering og embetsdommere i domstolene

Regjeringen vil øke antall embetsdommere i særlig de mindre domstolene. Forslag til bevilgning på posten økes med 20 mill. kroner for å ansette flere embetsdommere ved rettssteder der det er få embetsdommere i dag. Dette vil redusere andelen dommerfullmektige og sårbarheten til enkelte domstoler.

For å redusere tidsbruken og køene i domstolene er det behov for et digitaliseringsløft. Bevilgningsforslaget økes derfor med 30 mill. kroner for å fortsette digitaliseringsarbeidet i domstolene. Av disse skal 25 mill. kroner gå til å videreutvikle automatisering og digitalisering av den elektroniske informasjonsutvekslingen mellom aktørene i straffesakskjeden (ESAS). Arbeidet med å videreutvikle ESAS vil pågå over flere år. Flere virksomheter skal kobles på en felles teknisk plattform som er utviklet, Justishub. Tiltaket har en forventet samlet kostnad på 121 mill. kroner og vil bidra til økt effektivitet i straffesakskjeden samt økt rettssikkerhet.

Tilskudd til Justismuseet

Det vises til omtale under kap. 440, post 71. På grunn av økte utgifter til drift av Justismuseet, tidligere Norsk rettsmuseum, reduseres bevilgningsforslaget på kap. 410, post 01 med 100 000 kroner sammenlignet med forslaget i Gul bok, mot en tilsvarende økning på kap. 440, post 71.

Oppsummering

Samlet økes forslaget til bevilgning på posten med 49,9 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Kap. 414 Forliksråd og andre domsutgifter

Post 01 Driftsutgifter

Rettshjelpssatsen (salærsatsen) brukes til å beregne kompensasjonen til offentlig oppnevnte advokater, bistandsadvokater, sakkyndige og tolker, primært i straffesaker og ved fri rettshjelp. I bevilgningsforslaget i Gul bok er det lagt til grunn en videreføring av rettshjelpssatsen fra 2021 på 1 085 kroner. Regjeringen foreslår å prisjustere rettshjelpssatsen, og dermed øke den til 1 107 kroner i 2022. På denne bakgrunn økes bevilgningsforslaget med 3,5 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Kap. 430 Kriminalomsorgen

Post 01 Driftsutgifter

Økt bemanning og bedre innhold i kriminalomsorgen

For å oppnå målet om å tilbakeføre flere domfelte til et liv uten kriminalitet, er blant annet riktig innhold og oppfølging i straffegjennomføringen viktig. Økt bemanning i fengslene og i friomsorgen kan bidra til dette. Forslag til bevilgning på posten økes på denne bakgrunn med 50 mill. kroner sammenlignet med Gul bok. Den økte bevilgningen vil blant annet kunne benyttes til isolasjonsforebyggende tiltak, tilpasset oppfølging av unge domfelte, tiltak for likeverdige forhold for kvinner og menn i straffegjennomføringen, tettere oppfølging av domfelte med rusproblemer og tilrettelagt oppfølging av forvaringsdømte. Midlene vil i hovedsak gå til bemanning. Forslaget har en helårseffekt på 100 mill. kroner fra 2023.

Tilskudd til Justismuseet

Det vises til omtale under kap. 440, post 71. På grunn av økte utgifter til drift av Justismuseet, tidligere Norsk rettsmuseum, reduseres bevilgningsforslaget på kap. 430, post 01 med 100 000 kroner, mot en tilsvarende økning på kap. 440, post 71, sammenlignet med Gul bok.

Oppsummering

Samlet økes forslaget til bevilgning på kap. 430, post 01 med 49,9 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Kap. 433 Konfliktråd

Post 01 Driftsutgifter

I Gul bok er det foreslått 3 mill. kroner til å styrke konfliktrådet sin kapasitet til å koordinere straffereaksjonene ungdomsstraff og ungdomsoppfølging. Det foreslås at tiltaket ikke gjennomføres i 2022, og forslaget til bevilgning reduseres derfor med 3 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Kap. 440 Politiet

Post 01 Driftsutgifter

Økt lokal tilstedeværelse og samarbeid

Regjeringen foreslår en satsing på politiet som legger til rette for styrket kriminalitetsbekjempelse, bedre forebygging og etterforskning.

I politiets innbyggerundersøkelse i 2020 fremkom det at innbyggere i de minste kommunene har lavere tillit til politiet enn andre, og at de føler seg mindre trygge enn innbyggere i de største kommunene. Tiltak som styrket grunnbemanning, dialog med kommunene om lokale tiltak og ansettelse av sivil kompetanse kan legge til rette for et mer tilstedeværende, synlig og tilgjengelig politi. Regjeringen vil styrke innsatsen mot organisert, digital og annen alvorlig kriminalitet, herunder gjengkriminalitet, samt vold i nære relasjoner og seksuelle overgrep.

I 2022 skal det igangsettes dialog om opprettelse av tjenestesteder i kommuner og politidistrikt hvor det er et lokalt ønske om det, eller hvor geografiske faktorer eller kriminalitetsbildet tilsier at tilstedeværelsen bør styrkes.

Med bakgrunn i dette foreslås det å øke bevilgningsforslaget med 200 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Økt kapasitet i påtalemyndigheten i politiet

Samlet saksbehandlingstid i politiets straffesaksbehandling er for høy, og den samlede oppklaringsprosenten er ikke tilfredsstillende.

For å øke kapasiteten og kvaliteten i påtalemyndigheten i politiet, økes bevilgningsforslaget med 26,3 mill. kroner sammenlignet med Gul bok. Se også omtale under kap. 460, post 01.

Redusert konsulentbruk

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningen til politiet under kap. 440, post 01 reduseres med 1,0 mill. kroner.

Tilskudd til Justismuseet

Det vises til omtale under kap. 440, post 71. På grunn av økte utgifter til drift av Justismuseet, tidligere Norsk rettsmuseum, reduseres bevilgningsforslaget på kap. 440, post 01 med 400 000 kroner, mot en tilsvarende økning på kap. 440, post 71, sammenlignet med Gul bok.

Oppsummering

Samlet økes forslaget til bevilgning på kap. 440, post 01 med 224,9 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Post 70 Tilskudd

Bevilgningen på posten dekker blant annet en tilskuddsordning for å hjelpe mennesker ut av prostitusjon og for å støtte ofre for menneskehandel. Det ble i Prop. 1 S (2021–2022) for Justis- og beredskapsdepartementet foreslått å la de tidligere øremerkede midlene som går til ROSA-prosjektet inngå i den søkbare tilskuddsordningen. Det foreslås nå at til sammen 4,9 mill. kroner øremerkes til ROSA-prosjektet og hjelpetelefonen for menneskehandel i 2022.

Post 71 Tilskudd Norsk rettsmuseum

Justis- og beredskapsdepartementet tildeler årlig et tilskudd til Justismuseet, tidligere Norsk rettsmuseum, over kap. 440, post 71. I forbindelse med utvidelse av museet skal Justis- og beredskapsdepartementet dekke brukeravhengige driftskostnader som vann, avløp, avfall mv. samt innvendige vedlikeholdskostnader.

Forslaget til bevilgning på kap. 440, post 71 økes på denne bakgrunn med 600 000 kroner, mot tilsvarende samlet reduksjon på kap. 410, post 01, kap. 430, post 01 og kap. 440, post 01, sammenlignet med Gul bok.

Post 74 (Ny) Midlertidig destruksjonspant for enkelte typer halvautomatiske rifler

I vedtak 883 av 6. mai 2021 ba Stortinget regjeringen om å utarbeide et forslag til en økonomisk kompensasjonsordning for våpeneiere som rammes av forbudet mot enkelte typer halvautomatiske rifler, jf. våpenlova §5 annet ledd nr. 3. For erverv av slike våpen trådte forbudet i kraft 1. juni 2021, og for innehav trer forbudet i kraft 1. juni 2024.

For å følge opp vedtaket foreslås det å opprette en ordning for midlertidig destruksjonspant i perioden 2022–2024. Det foreslås en destruksjonspant som gir våpeneiere som rammes av forbudet en engangssum på 4 000 kroner per innlevert våpen, uavhengig av våpenets alder og tilstand. Fra og med 1. juni 2024 vil det være forbudt å inneha slike våpen, og ordningen bortfaller.

Det foreslås en bevilgning på 2 mill. kroner på kap. 440 Politiet, ny post 74 Midlertidig destruksjonspant for enkelte typer halvautomatiske rifler.

Kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap

Post 01 Driftsutgifter

Sivilforsvaret er den primære sivile statlige beredskapsstyrken for uønskede hendelser i fredstid, og Sivilforsvarets mannskaper og materiell utgjør en kritisk ressurs ved blant annet langvarige og sammenfallende hendelser. Regjeringen ønsker å legge til rette for bedre vedlikehold av materiell og øke ressursene til øving og opplæring av mannskapet i Sivilforsvaret. På denne bakgrunnen økes bevilgningsforslaget på posten med 10 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022, til å ta igjen utstyrsetterslep og øke øvingsaktiviteten i Sivilforsvaret.

Kap. 454 Redningshelikoptertjenesten

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

I Gul bok 2022 er det foreslått bevilgning til etablering av en ny redningshelikopterbase i Tromsø. Det er ved en feil ikke hensyntatt at utgifter til oppgradering av hangar ikke omfattes av nettoføringsordningen for statlig betalt merverdiavgift. Dette medfører at mva.-utgifter må belastes og bevilges over Justis- og beredskapsdepartementets budsjett. Forslaget til bevilgning på kap. 454, post 45 økes som følge av dette med 6,3 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Kap. 457 Nasjonal sikkerhetsmyndighet

Post 01 Driftsutgifter

Utenlandske investeringer i Norge

Utenlandske investeringer i, og oppkjøp av, norske virksomheter kan gi innsikt i sensitiv informasjon og tilgang til teknologi og ressurser av strategisk betydning. Regjeringen vil etablere en screeningmekanisme for å forebygge oppkjøp som kan true nasjonale sikkerhetsinteresser.

I trussel- og risikovurderingene fra Etterretningstjenesten, Politiets sikkerhetstjeneste (PST) og Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) de senere årene fremheves det at flere stater bruker økonomiske virkemidler som kan utgjøre et betydelig skadepotensial for norske sikkerhetsinteresser. Som en del av arbeidet med å forebygge og motvirke slike virkemidler, er NSM utpekt som nasjonalt kontaktpunkt for henvendelser til myndighetene om erverv/avhending av eierandeler i virksomheter der dette kan utgjøre en risiko for at nasjonale sikkerhetsinteresser blir truet. En screeningsmekanisme innebærer at norske myndigheter får bedre verktøy for å avdekke aktører som potensielt kan utgjøre en trussel mot nasjonal sikkerhet.

Regjeringen legger til rette for at NSM kan fylle rollen som et slikt faglig kontaktpunkt, inkludert å koordinere andre relevante bidragsytere, og øker bevilgningsforslaget med 17,5 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022.

Kap. 460 Spesialenheten for politisaker

Post 01 Driftsutgifter

I Gul bok 2022 er det foreslått å redusere bevilgningen til Spesialenheten. Det er viktig at Spesialenheten har kompetanse og kapasitet til å etterforske om ansatte i politiet og påtalemyndigheten har gjort noe straffbart. Bevilgningsforslaget på posten økes på denne bakgrunn med 3,7 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Kap. 466 Særskilte straffesaksutgifter m.m.

Post 01 Driftsutgifter

Regjeringen foreslår å prisjustere rettshjelpssatsen (salærsatsen), og dermed øke den fra 1 085 kroner til 1 107 kroner. Bevilgningsforslaget økes med 21,6 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022.

Kap. 469 Vergemålsordningen

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Advokater som yter juridisk bistand til personer med verge, blir kompensert med rettshjelpssatsen (salærsatsen). Regjeringen foreslår å prisjustere rettshjelpssatsen, og dermed øke denne fra 1 085 kroner til 1 107 kroner. Bevilgningsforslaget økes med 0,5 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022.

Kap. 470 Fri rettshjelp

Post 01 Driftsutgifter

Regjeringen foreslår å prisjustere rettshjelpssatsen (salærsatsen), og dermed øke den fra 1 085 kroner til 1 107 kroner. Bevilgningsforslaget økes med 10,4 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022.

Kap. 480 Svalbardbudsjettet

Post 50 Tilskudd

Skredsikring av Vannledningsdalen i Longyearbyen

Longyearbyen er utsatt for sørpeskred fra Vannledningsdalen, i tillegg til snøskred fra fjellet Sukkertoppen. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen med 40 mill. kroner utover forslaget i Gul bok 2022 for å gjennomføre tiltak for sikring mot sørpeskred fra Vannledningsdalen. Dette vil utgjøre avsluttende ledd i sikringsarbeidet for sentrum av Longyearbyen, et arbeid som ble påbegynt etter snøskredet i 2015. Bevilgningen plasseres på Svalbardbudsjettets kap. 0007 Tilfeldige utgifter, post 30 Skred- og boligtiltak. Bevilgningen vil kunne benyttes av Olje- og energidepartementet gjennom en belastningsfullmakt.

Det er behov for å inngå kontrakter i 2022 med utbetaling i 2023 dersom anleggsarbeid skal utføres i 2023. Det foreslås derfor en bestillingsfullmakt på 35 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Samlet kostnad for sikringstiltaket mot sørpeskred fra Vannledningsdalen er dermed 75 mill. kroner.

Redusert maksimalpris i barnehagen til prisnivået fra barnehageforliket

Som følge av forslaget om å redusere maksprisen i barnehage fra 1. august 2022 økes forslaget til bevilgning på posten med 120 000 kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Endringen gjøres på Svalbardbudsjettets kap. 0003 Tilskudd til Longyearbyen lokalstyre. Se nærmere omtale av forslaget under kap. 571, post 60 under Kommunal- og distriktsdepartementet.

Reversering av forslaget om en ekstra time i naturfag på ungdomstrinnet

Som følge av forslag om å ikke utvide timeantallet med en ekstra time i naturfag på ungdomstrinnet, reduseres forslaget til bevilgning på posten med 40 000 kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Endringen gjøres på Svalbardbudsjettets kap. 0003 Tilskudd til Longyearbyen lokalstyre. Se nærmere omtale av forslaget under kap. 571, post 60 under Kommunal- og distriktsdepartementet.

Oppsummering

Samlet økes forslaget til bevilgning på posten med 40,1 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022.

Andre saker

Familiegjenforening med barn som ble evakuert fra Afghanistan

I august 2021 evakuerte Norge barn uten deres foreldre fra flyplassen i Kabul i forbindelse med Talibans maktovertagelse i Afghanistan. Regjeringen mener det påhviler Norge et særskilt ansvar for å legge til rette for familiegjenforening med barna som norske myndigheter har evakuert uten foreldrenes samtykke. Gjenforening i Afghanistan anses som lite sannsynlig på nåværende tidspunkt. Gitt at barna gis beskyttelse i Norge, har de rett til gjenforening med foreldre og mindreårige søsken i Norge. Regjeringen foreslår derfor at familiemedlemmer som innvilges familiegjenforening med disse barna i Norge, tilbys å få dekket reiseutgifter til Norge, og at familiemedlemmene telles innenfor den foreslåtte kvoten for overføringsflyktninger og annen byrdedeling på 3 000 plasser i 2022.

Redusert kostnadsramme for anskaffelsen av nye redningshelikoptre

I Gul bok 2022 er det foreslått statlig tilskudd til flytting av Bodø Lufthavn. Innenfor kostnadsrammen for anskaffelse av nye redningshelikoptre mv. er det tatt høyde for en permanent ombygging av helikopterbasen ved dagens lufthavn i Bodø. Dersom lufthavnen flyttes, vil det bygges en ny base for redningshelikoptertjenesten ved ny lufthavn. Kostnadene til dette vil inngå som en del av kostnadene for flyttingen. Dette medfører at det kun er behov for midlertidige tilpasninger av eksisterende bygningsmasse for basen i Bodø i påvente av ny lufthavn. Flyttingen av Bodø lufthavn er hensyntatt i bevilgningsforslaget for redningshelikopteranskaffelsen i Gul bok. I Justis- og beredskapsdepartementets Prop. 1 S (2021–2022) er det opplyst om at Justis- og beredskapsdepartementet vil komme tilbake til Stortinget med forslag om reduksjon av kostnadsrammen for redningshelikopteranskaffelsen som følge av flyttingen. På bakgrunn av ovennevnte foreslås det å nedjustere kostnadsrammen med 130 mill. kroner, fra 15 017 mill. kroner til 14 887 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

2.5 Kommunal- og distriktsdepartementet

Kap. 500 Kommunal- og distriktsdepartementet

Post 70 Diverse formål, kan overføres, kan nyttes under post 21

Bevilgningen dekker kontingenter og enkeltstående tilskudd med navngitte mottakere, som ikke hører naturlig inn under andre budsjettposter.

I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 1,3 mill. kroner til sekretariat for samordningsrådet for digitalisering ved BuildingSMART. Regjeringen foreslår at det ikke bevilges midler til BuildingSMART i 2022, og bevilgningen foreslås derfor redusert med 1,3 mill. kroner. Regjeringen vil vurdere nærmere hvordan sekretariatsfunksjonen for arbeidet kan ivaretas.

Kap. 525 Statsforvalterne

Post 01 Driftsutgifter

I Gul bok 2022 er det foreslått å overføre 8,4 mill. kroner fra kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 21 Spesielle driftsutgifter til kap. 525 Statsforvalterne, post 01 Driftsutgifter begrunnet med statsforvalternes oppdrag med videreføring av kommunereformen. Videreføring av kommunereformen er ikke regjeringens politikk. Det foreslås derfor at bevilgningen reduseres med 8,4 mill. kroner.

Kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

Post 33 Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

Bevilgningen gjelder midler til videreføring av byggeprosjekter som Stortinget tidligere har vedtatt oppstart for. Bevilgningen skal legge til rette for rasjonell fremdrift i pågående byggeprosjekter. I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 1 281,6 mill. kroner på posten.

Stortinget vedtok oppstart av nybygg for Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU) og Veterinærinstituttet på Ås i forbindelse med behandlingen av revidert nasjonalbudsjett for 2013, jf. Prop. 149 S og Innst. 470 S (2012–2013). Kostnadsrammen for prosjektet har blitt økt fire ganger, sist da Stortinget 4. mai 2021 fastsatte kostnadsrammen for prosjektet til 8 500 mill. kroner, i prisnivå per 1. juli 2021, jf. Prop. 125 S (2020–2021) Endringar i kostnadsrammer for samlokaliseringsprosjektet ved Campus Ås og Innst. 368 S (2020–2021).

Arbeidene er nå i sluttfasen, og brukerne har flyttet inn i bygget. Det gjenstår arbeider med reklamasjoner og nødvendige utbedringer. For å dekke disse kostnadene er det behov for å øke prosjektets kostnadsramme og bevilgningen med 75 mill. kroner. Midlene skal kun brukes til gjenstående arbeid med reklamasjoner og tilpasninger i allerede utførte anskaffelser, som er nødvendig for å ferdigstille byggeprosjektet. Regjeringen etterstreber at Statsbygg skal bruke minst mulig av midlene som stilles til disposisjon.

Regjeringen foreslår å øke kostnadsrammen for byggeprosjektet til 8 583,1 mill. kroner inkludert prisjustering på 8,1 mill. kroner, i prisnivå per 1. juli 2022.

Regjeringen foreslår at kostnadsøkningen på 75 mill. kronene dekkes av Statsbyggs reguleringsfond, ved at resultatkravet på kap. 2445, post 24 økes med 75 mill. kroner. Bevilgningen på kap. 530, post 33 foreslås økt med 75 mill. kroner.

Kostnadsrammen for brukerutstyrsprosjektet prisjusteres også, jf. omtale under kap. 530, post 45.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bevilgningen gjelder de tilfeller der Statsbygg gis i oppdrag å prosjektere og anskaffe brukerutstyr til byggeprosjektene. I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 228,6 mill. kroner på posten.

Kostnadsrammen for brukerutstyrsprosjektet for Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU) og Veterinærinstituttet på Ås prisjusteres med 5,5 mill. kroner, til 1 250,5 mill. kroner, i prisnivå per 1. juli 2022.

Kap. 2445 Statsbygg

Post 24 Driftsresultat

Driftsbudsjettet til Statsbygg skal dekke alle utgifter til forvaltning, drift og vedlikehold av eiendommene, samt avskrivninger og renter. I Gul bok 2022 er det foreslått et driftsresultat for Statsbygg på -498,6 mill. kroner.

Reguleringsfondet bør over tid være om lag 1 pst. av balansen. Reguleringsfondet er for tiden høyt, hovedsakelig som følge av gevinst ved salg av eiendom. Det foreslås å øke driftsresultatet med 575 mill. kroner, ved å redusere avsetningen til reguleringsfondet med 575 mill. kroner. Av dette foreslås 75 mill. kroner omdisponert til å dekke merbehovet ved Campus Ås, jf. omtale under kap. 530, post 33.

Kap. 540 Digitaliseringsdirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen dekker lønn til ansatte, husleie og andre faste driftsutgifter. I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 134,9 mill. kroner på posten. Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningen til Digitaliseringsdirektoratet under kap. 540, post 01 reduseres med 1,7 mill. kroner.

Kap. 541 IT- og ekompolitikk

Post 60 Bredbåndsutbygging

Bevilgningen dekker tilskudd til bredbåndsutbygging i geografiske områder hvor det ikke er tilstrekkelig kommersielt grunnlag for investeringer. Ordningen forvaltes av fylkeskommunene. I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 204,6 mill. kroner på posten.

Formålet med ordningen er å bidra til at alle husstander og virksomheter får et tilbud om bredbånd med god kvalitet. I tillegg kan midlene brukes til å øke kapasiteten på bredbåndet i områder der markedet ikke leverer tilfredsstillende kapasitet.

Regjeringen mener at digital infrastruktur som bredbånd og mobilnett binder Norge sammen, og at slik infrastruktur er helt avgjørende for bosetting og arbeidsplasser i hele landet. Gjennom bredbåndstilskuddet tar staten ansvar for bredbåndsutbygging i områder der det ikke er bedriftsøkonomisk lønnsomt. Bevilgningen foreslås derfor økt med 100 mill. kroner.

Post 70 Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, kan nyttes under post 22

I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 43,7 mill. kroner på posten. Bevilgningen til tilskudd til hjelpe- og veiledningstilbud til innbyggere med manglende eller lav digital kompetanse foreslås redusert med 5 mill. kroner, noe som innebærer at det settes av 8 mill. kroner til formålet i 2022. Dette er en økning på 6 mill. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2021.

Post 71 StartOff

I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 5 mill. kroner på posten til styrking av StartOff, i form av etablering av en ordning for risikoavlastning for oppstartselskaper i programmet. Det foreslås at bevilgningen reduseres med 5 mill. kroner og at posten avvikles. Øvrige bevilgninger til programmet vil bli videreført innenfor budsjettrammene til Direktoratet for forvaltning og økonomistyring og Digitaliseringsdirektoratet, samt i form av navngitt tilskudd til Nasjonalt program for leverandørutvikling (NHO).

Kap. 553 Regional- og distriktsutvikling

Post 61 Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling

Posten omfatter mobiliserende og kvalifiserende næringspolitiske virkemidler i regi av Innovasjon Norge og Siva. Virkemidlene inkluderer både distriktsrettede og landsdekkende ordninger.

For å bidra til at Norge blir et lavutslippsland er det behov for å vri investeringer i distriktene i grønn retning. Det vil gi muligheter for både verdiskaping og sysselsetting. Investeringer i store, grønne prosjekter går utover rammen til den enkelte fylkeskommune over posten. Regjeringen foreslår derfor en økning på 100 mill. kroner til bærekraftig og klimatilpasset regional- og distriktsutvikling. Midlene, som skal settes av som en sentral ramme og forvaltes av Innovasjon Norge, skal rettes mot større investeringsprosjekter. Bedrifter innenfor virkeområdet for distriktsrettet investeringsstøtte kan søke. Ved søknadsbehandlingen skal Innovasjon Norge vektlegge bærekraft, klimatilpasning, sysselsetting og regional næringsutvikling, samt bedriftenes rolle i grønne og sirkulære verdikjeder. Konkretisering av ordningen vil skje i samarbeid med Innovasjon Norge, på bakgrunn av eksisterende ordninger for blant annet distriktsrettede lån og tilskudd.

Post 65 Omstilling

Posten omfatter tilskudd til omstilling i kommuner eller regioner som opplever vesentlig reduksjon i sysselsettingen og pilot «Statens hus». I Gul bok 2022 er det også foreslått et nytt tilskudd til Distriktshub – kontorfellesskap for fjernarbeid.

Ekstraordinære omstillingsmidler til Andøy og Nesna

Tilskuddet til omstilling skal bidra til næringsgrunnlaget og etablering av nye arbeidsplasser i kommuner og regioner som opplever vesentlig reduksjon i sysselsettingen. Det bevilges midler på posten til ordinær omstilling og i særskilte tilfeller til en ekstraordinær statlig innsats.

I Gul bok 2022 er det foreslått 10 mill. kroner til ekstraordinære omstillingsmidler til Andøy kommune, som følge av nedleggelse av Andøya flystasjon. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen med 10 mill. kroner, slik at løftet om 95 mill. kroner innfris i 2022. Dette innebærer en fullfinansiering av omstillingsprogrammet i Andøy kommune.

I Gul bok 2022 er det foreslått 5 mill. kroner til Nesna kommune i ekstraordinære statlige omstillingsmidler i forbindelse med Nord Universitets beslutning om nedleggelse av Campus Nesna. Regjeringen foreslår 100 mill. kroner for å legge til rette for desentralisert utdanning over hele landet, inkludert videreføring av et lærested på Nesna jf. omtale under kap. 2.2 Kunnskapsdepartementet. Dette innebærer at Nesna kommune ikke lenger oppfyller vilkårene for ekstraordinære statlige omstillingsmidler. Regjeringen foreslår derfor å reversere forslaget om 5 mill. kroner i slike omstillingsmidler til Nesna kommune.

Distriktshub

I Gul bok er det foreslått 10 mill. kroner til tilskudd som skal bidra til etablering av kontorfellesskap (Distriktshub). Midlene skulle brukes til å samordne aktører fra offentlig og privat sektor som legger til rette for, planlegger og setter i gang lokale kontorfellesskap for fjernarbeid.

Det finnes allerede aktører som tilbyr kontorfellesskap på større og mindre steder, finansiert med både private og offentlige midler. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 10 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 5 mill. kroner.

Post 66 (Ny) Utprøving av bygdevekstavtaler, kan overføres

Deler av Distrikts-Norge har befolkningsnedgang, svak sysselsetting og et tynt næringsgrunnlag, som kan gi svakere forutsetninger for nødvendig omstilling. Demografisk ubalanse gir utfordringer for tilgang på kompetent arbeidskraft – både for næringsliv og kommuner. For å kunne bidra til vekst, fremtidsrettet næringsutvikling og sørge for et godt og likeverdig tjenestetilbud, må offentlig og privat sektor gjennomføre nødvendig omstilling. Utfordringsbildet er sammensatt. Utviklingen i den enkelte kommune påvirkes av utviklingen i omlandskommuner og prioriteringene hos regionale og nasjonale aktører.

For å møte utfordringene som disse områdene står overfor, vil regjeringen gjennomføre en pilot med bygdevekstavtaler. Dette skal være et mulig nytt distriktspolitisk virkemiddel for utvikling, vekst og langsiktige rammer som fremmer næringsliv og bosetting i Distrikts-Norge.

Bygdevekstavtaler vil blant annet handle om samordning av virkemidler og aktører innenfor eksisterende økonomiske rammer. I piloten vil det konkretiseres hvilke utfordringer, aktører og virkemidler bygdevekstavtaler kan omfatte. Piloten vil gjennomføres i dialog med kommunesektoren og relevante sektorer.

Det foreslås en bevilgning på 10 mill. kroner i 2022. Regjeringen vil vurdere innretning av ordningen nærmere, og komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Kap. 571 Rammetilskudd til kommuner

Post 60 Innbyggertilskudd

Vekst i frie inntekter

I Gul bok 2022 er det foreslått vekst i kommunesektorens frie inntekter på 2 mrd. kroner. For å gi kommunesektoren mer rom for økt tjenesteyting er det nødvendig å styrke veksten i frie inntekter ut over forslaget i Gul bok.

Regjeringen foreslår en økning i kommunesektorens frie inntekter på 2,5 mrd. kroner i forhold til forslaget i Gul bok 2022. Foreslått total vekst i frie inntekter blir dermed 4,5 mrd. kroner. Dette tilsvarer en realvekst i frie inntekter på 1,0 pst. Veksten er på ordinær måte regnet fra inntektsnivået i 2021 slik det ble anslått etter stortingsbehandlingen av revidert nasjonalbudsjett for 2021, korrigert for midlertidige bevilgninger og oppgaveendringer.

Veksten i frie inntekter på 2,5 mrd. kroner foreslås fordelt med 2 mrd. kroner til kommunene (kap. 571, post 60) og 0,5 mrd. kroner til fylkeskommunene (kap. 572, post 60). Økningen som foreslås sammenlignet med Gul bok gis i sin helhet som innbyggertilskudd, fordelt etter samlet kostnadsnøkkel.

Av den samlede veksten i frie inntekter på 4,5 mrd. kroner, inkludert forslaget i Gul bok 2022, vil 3,6 mrd. kroner gå til kommunene og 0,9 mrd. kroner gå til fylkeskommunene. 100 mill. kroner av veksten i frie inntekter som ble foreslått i Gul bok, er begrunnet med å legge til rette for flere pedagoger i barnehagene. Hurdalsplattformen sier at det er et mål å styrke pedagogandelen, og denne satsingen vil støtte opp om dette. Ved fastsettelsen av veksten i frie inntekter har regjeringen tatt hensyn til kommunenes kostnader til økt grunnbemanning og flere pedagoger i barnehagene de siste årene.

Tilskudd per grunnskole

Som en oppfølgning av Hurdalsplattformen foreslår regjeringen at det innføres et nytt tilskudd på 500 000 kroner per kommunale grunnskole. Regjeringen vil med dette støtte opp om tjenestene nær folk. Tilskuddet gis med en særskilt fordeling basert på tall for skoleåret 2021/2022, og finansieres innenfor innbyggertilskuddet til kommunene.

Barnevernsreformen

Det er avdekket enkelte feil i grunnlagsdataene som lå til grunn for den særskilte fordelingen av kompensasjonen til kommunene for ansvarsovertaking i barnevernet i Prop. 1 S (2021–2022). Dette skyldes i hovedsak at utgifter i en del interkommunale samarbeid i noen tilfeller har blitt henført vertskommunen for samarbeidet og ikke omsorgskommunen. Dette vil bli rettet opp og en korrigert særskilt fordeling av halve kompensasjonen til kommunene vil bli lagt til grunn for utbetalinger av rammetilskudd i 2022. Regjeringen vil forlenge overgangsperioden for kompensasjon for ansvarsovertaking i barnevernet med ett år, slik at halvparten av kompensasjonen for barnevernsreformen gis en særskilt fordeling t.o.m. 2024.

Differensiert arbeidsgiveravgift

Nytt virkeområde for differensiert arbeidsgiveravgift (DA) skal gjelde fra 1. januar 2022. Siden ordningen innebærer statsstøtte, må den godkjennes av ESA. I Gul bok 2022 ble det foreslått endringer i soner for arbeidsgiveravgift for 11 kommuner, inkludert gamle kommuner som er del av nye kommuner. Provenyvirkning samlet sett for de aktuelle kommunene som arbeidsgivere er redusert avgift på 2,6 mill. kroner i 2022. For at avgiftsendringen skal være nøytral for kommunesektoren samlet sett, er det i Gul bok 2022 foreslått å redusere samlet rammetilskudd med tilsvarende beløp. Provenyvirkningen vil være nøytral for staten.

Den enkelte kommune som får endret avgiftssats i 2022, får full kompensasjon eller trekk i rammetilskuddet i 2022, basert på hvordan avgiftsendringen slår ut. Dette skjer gjennom en særskilt fordeling (tabell C) i innbyggertilskuddet. Nytt avgiftsnivå fases deretter inn ved at kompensasjon eller trekk trappes ned over seks år. Dette er i samsvar med ny periode for DA-ordningen.

I forbindelse med forhandlingene med ESA foreslås det at ytterligere tre kommuner, Utsira, Kvitsøy og gamle Midsund (som nå er en del av Molde), får endret sone slik at de får en endring i arbeidsgiveravgiften. Provenyvirkning samlet sett for disse kommunene er redusert avgift på 2,6 mill. kroner i 2022. For at dette skal være nøytralt for kommunesektoren, foreslås det å redusere samlet rammetilskudd med tilsvarende beløp. Sammenlignet med Gul bok 2022 foreslås rammetilskuddet redusert med 2,6 mill. kroner. Til sammen gir det en samlet reduksjon av rammetilskuddet med 5,2 mill. kroner i 2022.

Redusert maksimalpris i barnehagen

Regjeringen har som mål å redusere maksimalprisen i barnehagen til prisnivået fra barnehageforliket. Formålet er å øke deltakelsen i barnehagen. Lavere makspris vil gi mange familier med barn bedre økonomi og gjøre barnehagen mer tilgjengelig. I Soria Moria-plattformen fra 2005 erklærte Stoltenberg II-regjeringen at den ville arbeide for å innføre en maksimalpris på 1 750 kroner (2005-kroner). I ettertid er det som regel prisen i Soria Moria-erklæringen som har blitt trukket frem som barnehageforlikets makspris. Regjeringen vil derfor følge opp målet fra Hurdalsplattformen ved å foreslå at maksimalprisen i barnehage reduseres til verdien av 1 750 kroner (2005-kroner). Det tilsvarer om lag 3 050 kroner i 2022 justert med kommunal deflator. Regjeringen foreslår derfor at maksimalprisen i barnehage fastsettes til 3 050 kroner fra 1. august 2022. Prisen reduseres dermed med 265 kroner per måned sammenlignet med forslaget om maksimalpris fra 1. januar i Prop. 1 S (2021–2022). Regjeringen foreslår at kommunene kompenseres for dette gjennom en økning i rammetilskuddet på 314,9 mill. kroner i 2022. Det legges til grunn at forslaget vil føre til noe lavere etterspørsel etter kontantstøtte, jf. omtale under kap. 844, post 70.

Nedjustert pensjonspåslag til private barnehager

I Hurdalsplattformen går det frem at regjeringen vil stramme inn regelverket for private barnehager for å sikre at offentlige tilskudd og foreldrebetaling går til barnehagedrift.

Private barnehager har lavere utgifter til pensjon enn de blir kompensert for gjennom offentlige tilskudd. Regjeringen foreslår å nedjustere pensjonstilskuddet til private barnehager til 10 pst. av lønnsutgiftene i kommunale barnehager med virkning fra 1. januar 2022. Justeringen påvirker ikke pensjonen til de ansatte i private barnehager, men innebærer at pensjonstilskuddet samsvarer bedre med de faktiske pensjonsutgiftene private barnehager har.

Det opprettes en treårig overgangsordning for enkeltstående barnehager, slik at barnehager med mindre økonomisk handlingsrom får noe bedre tid til å tilpasse seg inntektsbortfallet. Overgangsordningen innebærer at enkeltstående barnehager mottar et pensjonspåslag på 12 pst. i 2022, 11 pst. i 2023 og 10 pst. i 2024. Tiltaket innebærer at posten reduseres med 168,9 mill. kroner i 2022. Dette kommer i tillegg til reduksjonen på 206,9 mill. kroner som ble foreslått i Gul bok 2022 i tilknytning til en reduksjon av pensjonspåslaget til 11 pst.

Private barnehager som har inngått pensjonsavtale før 1. januar 2019 og har høyere pensjonsutgifter enn de får dekket gjennom pensjonspåslaget, har etter søknad rett til å få dekket sine pensjonsutgifter oppad begrenset til kommunens egne pensjonsutgifter.

Reversering av forslaget om en ekstra time i naturfag på ungdomstrinnet

I Hurdalsplattformen varsler regjeringen at den vil styrke praktisk læring i skolen, og begynne med en ungdomsskolereform som skal gi elevene i ungdomsskolen mer praktisk læring og forberede dem til både yrkesfaglige og studieforberedende videregående opplæring. Regjeringen vil ha dialog med sektoren og utrede hvordan en slik reform skal innrettes for å gi best resultater, og foreslår derfor ikke å utvide timetallet på ungdomstrinnet med en ekstra naturfagtime i skoleåret 2022–2023, slik det ble foreslått i Gul bok 2022. Dette innebærer at posten reduseres med 99,8 mill. kroner.

Takst for rh-immunisering

I takstforhandlingene med Legeforeningen i 2021 ble det avtalt å opprette en takst for rh-immunisering. Dette er en oppgave som flyttes fra spesialisthelsetjenesten til fastlegene og jordmødrene i helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Det foreslås å øke innbyggertilskuddet med 1 mill. kroner.

Endringer i skatte- og avgiftsopplegget

Som følge av forslag til endringer i skatte- og avgiftsopplegget forventes kommunene å få økte inntekter i 2022 med 2 517 mill. kroner som følge av økt skatt på alminnelig inntekt og formue. Dette motsvares av en tilsvarende reduksjon i rammetilskuddet.

Oppsummering

Samlet innebærer de foreslåtte endringene at bevilgningen reduseres med 472,4 mill. kroner.

Kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner

Post 60 Innbyggertilskudd

Vekst i frie inntekter

Regjeringen foreslår en økning på 0,5 mrd. kroner til fylkeskommunene sammenlignet med forslaget i Gul bok. Økningen gis i sin helhet som innbyggertilskudd, fordelt etter samlet kostnadsnøkkel. Det vises til nærmere omtale under kap. 571, post 60.

Reduksjon av ferjetakster på fylkesvei

Regjeringen foreslår å øke rammetilskuddet til fylkeskommunene med 241,6 mill. kroner. Dette skal legge til rette for at ferjetakstene for reisende på fylkeskommunale ferjesamband kan reduseres nominelt med 30 pst. for de reisende i 2022, sammenlignet med billettpriser som var gjeldende 1. januar 2021 da det var 6 pst. merverdiavgift på blant annet ferjebilletter. Den reduserte satsen for merverdiavgift ble økt fra 6 til 12 pst. 1. oktober 2021. I regjeringens politiske plattform er det et mål å halvere ferjetakstene i løpet av stortingsperioden, i samarbeid med fylkeskommunene.

Økningen foreslås fordelt etter fylkeskommunenes andel av de estimerte billettinntektene for ferjesamband som er i drift i 2022, som skissert i Prop. 1 S (2021–2022) for Kommunal- og moderniseringsdepartementet.

Redusert veibruksavgift – redusert kompensasjon for avgiftsendringer

I Gul bok 2022 ble rammetilskuddet til fylkeskommunene foreslått økt med 98,8 mill. kroner som kompensasjon for merutgifter til fylkeskommunale dieselbusser, hurtigbåter og ferjer på grunn av økt CO₂-avgift. Som følge av at regjeringen foreslår å redusere veibruksavgiften, vil busselskaper med kontrakter med fylkeskommunene få en vesentlig lavere samlet avgiftsøkning enn det som ble foreslått i Gul bok. Rammetilskuddet til fylkeskommunene foreslås derfor redusert med 29,4 mill. kroner sammenlignet med forslaget i Gul bok. Se omtale i Prop. 1 LS Tillegg 1 (2021–2022) Endring av Prop. 1 LS (2021–2022) Skatter, avgifter og toll 2022.

Endringer i skatte- og avgiftsopplegget

Som følge av forslag til endringer i skatte- og avgiftsopplegget forventes fylkeskommunene å få økte inntekter i 2022 med 150 mill. kroner som følge av økt skatt på alminnelig inntekt. Dette motsvares av en tilsvarende reduksjon i rammetilskuddet.

Oppsummering

Samlet innebærer de foreslåtte endringene at bevilgningen økes med 562,2 mill. kroner.

Post 64 Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 571, post 64

For å legge til rette for innfasing av gratis ferje på trafikksvake samband i 2022, økes forslaget til bevilgning på posten med 30 mill. kroner. Den konkrete innretningen av tilskudd til trafikksvake samband må vurderes nærmere før tiltaket kan settes i gang. Regjeringen legger derfor opp til å komme tilbake til Stortinget i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2022 med forslag til innretting på bruken av midlene. Tiltakene innføres først i andre halvår 2022.

Kap. 573 Kommunestruktur

Post 60 Kommunesammenslåing

Bevilgningen skal gå til utbetaling av engangstilskudd ved kommunesammenslåing som delvis kompensasjon for kostnader direkte knyttet til en sammenslåing, jf. inndelingsloven § 15. I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 54,6 mill. kroner.

Regjeringen anser det ikke som sannsynlig at det vil bli kommunesammenslåinger i 2022 og foreslår derfor at det ikke bevilges midler på posten.

På denne bakgrunn foreslås det at posten reduseres med 54,6 mill. kroner.

Kap. 575 Ressurskrevende tjenester

Post 60 Toppfinansieringsordning, overslagsbevilgning

Formålet med toppfinansieringstilskuddet for ressurskrevende tjenester er å legge til rette for at kommunene kan gi et godt tjenestetilbud til mottakere som har krav på omfattende helse- og omsorgstjenester.

I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 11 802 mill. kroner. Den foreslåtte bevilgningen inkluderer en reduksjon på 300 mill. kroner som følge av at innslagspunktet økes med 50 000 kroner utover lønnsveksten i kommunene i 2021.

Regjeringen foreslår at innslagspunktet kun øker med anslått lønnsvekst i kommunene i 2021. Det innebærer at innslagspunktet fastsettes til 1 470 000 kroner.

På denne bakgrunn foreslås det at bevilgningen økes med 300 mill. kroner.

Kap. 577 Tilskudd til de politiske partier

Post 70 Sentrale organisasjoner

I Gul bok er det foreslått en bevilgning til de sentrale partiorganisasjonene på 291,8 mill. kroner. Det foreslås at bevilgningen økes med 20 mill. kroner.

Kap. 581 Bolig- og bomiljøtiltak

Post 76 Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller, kan overføres

Posten dekker utbetaling av tilskudd til utleieboliger for vanskeligstilte på boligmarkedet og utbetaling av tilskudd til forsøk med nye boligmodeller. Posten budsjetteres med tilsagnsramme, tilsagnsfullmakt og bevilgning. I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 146,1 mill. kroner.

I Gul bok 2022 foreslås det å redusere bevilgningen med 30 mill. kroner, tilsvarende en reduksjon i tilsagnsrammen på 66,7 mill. kroner. I tillegg foreslås det å utvide ordningen til å omfatte forsøk med nye boligmodeller.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen på posten med 25 mill. kroner i 2022, tilsvarende en økning i tilsagnsrammen på 55,6 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Økningen skal bidra til flere kommunalt disponerte boliger. I tillegg skal det bidra til å utvikle bedre botilbud for vanskeligstilte med særskilte boligbehov, som for eksempel leie-til-eie for utviklingshemmede, botilbud for personer med rusavhengighet og psykiske lidelser, og boliger til store barnefamilier i trygge bomiljø.

Det foreslås å bevilge 171,1 mill. kroner. Av dette er 69,4 mill. kroner knyttet til tilsagn som skal gis i 2022, mens 101,7 mill. kroner er knyttet til tilsagn som er gitt tidligere år.

Det foreslås en tilsagnsfullmakt på 129,4 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Tilsagnsrammen blir med dette 154,1 mill. kroner.

Kap. 590 Planlegging og byutvikling

Post 65 Områdesatsing i byer, kan overføres

Tilskuddet skal bidra til at flere beboere i områder med særskilte levekårsutfordringer kan bli økonomisk selvstendige gjennom arbeid, og bli aktive deltakere i lokalsamfunn og storsamfunn. Det skal også bidra til varige forbedringer av tjenester og nærmiljøkvaliteter i disse områdene. I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på posten på 66,9 mill. kroner.

Regjeringen vil forsterke og utvide områdesatsingene i de store byene, og foreslår å øke bevilgningen med 20 mill. kroner. Midlene skal gå til å styrke områdesatsing i Oslo og Bergen, og til oppstart av områdesatsing i Trondheim. Økningen skal bidra til å utjevne forskjeller i levekår og bidra til sosial mobilitet i levekårsutsatte områder.

Kap. 2412 Husbanken

Post 90 Nye lån, overslagsbevilgning

Bevilgningen dekker utbetaling av nye lån fra Husbanken og beregnede opptjente, ikke betalte, renter fra kundene. I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 19 150 mill. kroner.

I Gul bok 2022 foreslås det en låneramme på 19 mrd. kroner. Det er en reduksjon på 1 mrd. kroner fra 2021. I tillegg foreslås det at inntil 1 mrd. kroner kan prioriteres til lån til utleieboliger og lån til boligkvalitet i distriktskommuner i sentralitetsklasse 5 og 6 i SSBs sentralitetsindeks.

Regjeringen foreslår å øke lånerammen med 2 mrd. kroner til 21 mrd. kroner i 2022, jf. forslag til romertallsvedtak. Behovet for startlån øker, og kommunene bruker ordningen aktivt. Økningen av lånerammen med 2 mrd. kroner skal gå til å imøtekomme økt behov for startlån. Regjeringen ønsker å videreføre prioriteringen fra Gul bok 2022 om at inntil 1 mrd. kroner av Husbankens låneramme kan prioriteres til distriktskommuner i sentralitetsklasse 5 og 6. En økning i lånerammen innebærer at denne prioriteringen kan opprettholdes, uten at det går på bekostning av vanskeligstilte på boligmarkedet.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 1 981 mill. kroner.

Kap. 5312 Husbanken

Post 90 Avdrag

Posten omfatter ordinære og ekstraordinære avdrag, tilbakebetaling av opptjente, ikke betalte renter og tap. I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 12 820 mill. kroner.

Det foreslås å øke Husbankens låneramme med 2 mrd. kroner, jf. kap. 2412, post 90. Som følge av dette, anslås det at ordinære avdrag blir om lag 12 mill. kroner høyere enn lagt til grunn i Gul bok.

Det foreslås å øke bevilgningen med 12 mill. kroner.

Kap. 5615 Husbanken

Post 80 Renter

Posten omfatter betalte renter på lån, opptjente ikke betalte renter og rentestøtte. Husbanken tilbyr lån med flytende og faste renter. I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 2 860 mill. kroner.

Det foreslås å øke Husbankens låneramme med 2 mrd. kroner, jf. kap. 2412, post 90. Som følge av dette anslås renteinntektene å øke med 14 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022.

Det foreslås å øke bevilgningen med 14 mill. kroner.

Andre saker

Kommuneopplegget 2022

Med regjeringens forslag øker realveksten i kommunesektorens samlede inntekter med 3,6 mrd. kroner sammenlignet med Regjeringen Solbergs forslag. Samlet gir det en vekst på 7,4 mrd. kroner i 2022 som tilsvarer en vekst på 1,3 pst. fra 2021. Veksten er beregnet fra inntektsnivået i 2021 slik det ble anslått etter stortingsbehandlingen av revidert nasjonalbudsjett for 2021.

Med regjeringens forslag øker realveksten i kommunesektorens frie inntekter med 2,5 mrd. kroner sammenlignet med Regjeringen Solbergs forslag. Samlet gir det en vekst på 4,5 mrd. kroner tilsvarende en vekst på 1,0 pst. fra 2021. Regjeringens forslag til vekst i frie inntekter øker kommunesektorens handlingsrom etter at merkostnader til demografi og pensjon og særskilte satsinger er dekket fra 0,5 mrd. kroner i Regjeringen Solbergs budsjettforslag til 3 mrd. kroner, se tabellen under. Det gir en betydelig økning i kommunesektorens handlingsrom i 2022. Til sammenligning økte handlingsrommet i perioden 2013–2021 med i gjennomsnitt 0,5 mrd. kroner årlig, slik det ble presentert i de årlige statsbudsjettene.

Tabell 2.1 Økning i kommunesektorens handlingsrom i 2022 med og uten effektiviseringskrav på 0,5 pst. Mrd. kroner

Vekst i frie inntekter

4,5

- Merkostnader til demografi

-0,9

- Merkostnader til pensjon

-0,4

- Satsinger innenfor veksten i frie inntekter

-0,2

= Økt handlingsrom før effektiviseringsgevinst

3,0

+ Effektiviseringsgevinst på 0,5 pst.¹

1,5

Økt handlingsrom med effektiviseringsgevinst på 0,5 pst.

4,5

1 Beregningsgrunnlaget er den delen av de frie inntektene utenom eiendomsskatt som går til å dekke driftsutgiftene. Driftsutgifter utgjør om lag 70 pst. av samlede utgifter og beregningsgrunnlaget for effektivitetskravet er derfor 70 pst. av de frie inntektene utenom eiendomsskatt.

Kilde: Kommunal- og moderniseringsdepartementet og Finansdepartementet.

Koronapandemien – prinsipper for kompensasjon til kommunesektoren

Arbeidsgruppen som kartlegger kommunesektorens merutgifter og inntektsbortfall som følge av koronapandemien i 2021 vil levere sin sluttrapport for 2021 innen 1. april 2022. Regjeringen legger, i tråd med etablert praksis, opp til at kommunesektoren kompenseres samlet for de direkte virkningene av pandemien. Kompensasjonen for 2021 vil bygge på arbeidsgruppens sluttrapport.

2.6 Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Som følge av endringene i departementsstrukturen endrer Arbeids- og sosialdepartementet 1. januar 2022 navn til Arbeids- og inkluderingsdepartementet. Departementet vil bestå av det nåværende Arbeids- og sosialdepartementet og Integreringsavdelingen i Kunnskapsdepartementet. Endringer i kapittel- og poststruktur som følge av ny departementsinndeling, fremgår av omtale under Andre saker.

Kap. 600 Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 228,6 mill. kroner.

Som følge av endringene i departementsstrukturen foreslår regjeringen å øke kap. 600, post 01 med 37,4 mill. kroner, jf. omtale under kap. 200, postene 01 og 21.

Bevilgningen under kap. 600, post 01 foreslås økt med 37,4 mill. kroner.

Kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 12 371,3 mill. kroner.

Det er regjeringens ambisjon å bidra til at Arbeids- og velferdsetaten kan utføre sine viktige oppdrag på en god måte. Arbeids- og velferdsetaten står fortsatt foran flere utfordringer, selv om de negative konsekvensene av koronapandemien i mindre grad vil dominere etatens driftsituasjon i 2022.

Det er fortsatt mange som står utenfor arbeidslivet og som har behov for individuelt tilpasset oppfølging. Økt bemanning ved Nav-kontorene vil være et sentralt element for å bidra til etatens rolle som arbeidsformidler og innsats overfor prioriterte grupper. Videre er det behov for ressurser til behandling av ytelser innen en akseptabel tid, kvalitet i saksbehandlingen gjennom nødvendig kontrollarbeid samt gode digitale løsninger, bedre tilgjengelighet og avvikling og håndtering av koronarelaterte saksbehandlingsløsninger. Etaten må også kunne ivareta de mange oppgavene den er pålagt gjennom ulike lovverk, herunder økte krav til sikkerhet.

I Prop. 1 S (2021–2022) foreslås det en ettårig bevilgningsøkning på 75 mill. kroner begrunnet med at ettervirkningene av pandemien også vil ha en effekt inn i 2022. I lys av ambisjonen om å styrke Arbeids- og velferdsetaten, foreslås det at denne bevilgningsøkningen gjøres varig.

For at etaten skal kunne tilby gode tjenester fremover, er det nødvendig å øke driftsbevilgningen ytterligere. En varig bevilgningsøkning vil gi etaten forutsigbarhet og handlingsrom til å kunne tilby tettere oppfølging og håndtere områder som er under press eller har stort utviklingsbehov. Bevilgningen foreslås derfor økt med 100 mill. kroner.

Regjeringen foreslår å avvikle kontantstøtten fra den måneden barnet begynner i barnehage med virkning fra 1. august 2022. Etatens driftsbevilgning foreslås derfor økt med 6,5 mill. kroner i 2022 til etatens tilrettelegging og økte løpende merutgifter til administrasjon, hvorav 0,5 mill. kroner er en ettårig bevilgningsøkning i innføringsåret.

Som følge av forslaget om økt bevilgning til arbeidsmarkedstiltak i 2022 foreslås driftsbevilgningen til Arbeids- og velferdsetaten økt med 15,2 mill. kroner sammenlignet med forslaget i Prop. 1 S (2021–2022). Videre foreslås bevilgningen økt med 7,6 mill. kroner som følge av forslaget om økt bevilgning til varig tilrettelagt arbeid (VTA). Se også omtale under kap. 634, postene 76 og 77.

I Prop. 1 S (2021–2022) er det foreslått å øke antall fast ansatte tolker med inntil 25 årsverk i 2022, slik at flere av tolkeoppdragene kan løses av fast ansatte tolker fremfor av frilanstolker. Det er foreslått å øke driftsbevilgningen til Arbeids- og velferdsetaten med 23,7 mill. kroner som følge av dette. Regjeringen foreslår å trekke forslaget for å finne rom for andre prioriteringer. Bevilgningen på posten foreslås derfor redusert tilsvarende. Det vises også til omtale under kap. 2661, postene 73 og 76.

I Prop. 1 S (2021–2022) er det foreslått å øke bevilgningen til Arbeids- og velferdsetaten med 13 mill. kroner i 2022 for å utvikle digitale løsninger for samhandling mellom brukere og arbeids- og velferdsforvaltningen innen økonomisk rådgivning og gjeldsrådgivning. Regjeringen foreslår å trekke forslaget og redusere bevilgningen på posten tilsvarende.

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningen til Arbeids- og velferdsetaten reduseres med 1,3 mill. kroner.

I Prop. 1 S (2021–2022) er det foreslått 13,5 mill. kroner til Arbeids- og velferdsetatens andel av prosjektet Fremtidens innkreving under Skatteetaten. I forslaget er det ikke hensyntatt at Arbeids- og velferdsetaten ikke er en del av nettoføringsordningen for merverdiavgift i statlig sektor. Det foreslås at bevilgningen økes med 2,8 mill. kroner.

Samlet foreslås bevilgningsforslaget for 2022 økt med 94,1 mill. kroner.

Kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak

Post 21 Forsøk med tilrettelagt videregående opplæring, kan overføres

Bevilgningen på posten er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 32,6 mill. kroner.

I Prop. 1 S (2021–2022) er det foreslått å igangsette et forsøk med tilrettelagt videregående opplæringstilbud. Formålet med forsøket er å stimulere til et utvidet samarbeid om en opplæringstjeneste som inkluderer både Arbeids- og velferdsetatens og fylkeskommunens virkemidler. Regjeringen mener at det ikke bør gjennomføres et forsøk før en slik ordning er nærmere utredet.

Bevilgningsforslaget for 2022 foreslås redusert med 32,6 mill. kroner.

Post 76 Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

Bevilgningen på posten er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 7 499,2 mill. kroner.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak med 136 mill. kroner. Beløpet inkluderer personellressurser i Arbeids- og velferdsetaten og tilsvarer beregningsteknisk en økning på om lag 1 000 plasser sammenlignet med Prop. 1 S (2021–2022). Samlet gir det et beregningsteknisk tiltaksnivå på om lag 61 300 plasser i 2022. Regjeringens mål er at alle som kan og vil jobbe, skal få mulighet til det. Selv om tilgangen på ledige jobber øker, mangler flere ledige den kompetansen som etterspørres, og andelen langtidsledige er høyere enn før koronapandemien. Flere tiltaksplasser vil føre til at en større andel av dem som står utenfor arbeidslivet, får kvalifisering og bistand til å komme i arbeid. Valg av tiltakstype gjøres ut fra hva som er mest hensiktsmessig for å få arbeidssøkere ut i jobb. Prisene på ulike tiltak varierer. Det realiserte tiltaksnivået vil derfor kunne avvike fra det som beregningsteknisk er lagt til grunn for bevilgningen.

I tillegg til bevilgningen i 2022 er det behov for tilsagnsfullmakter på 3 184,2 mill. kroner på post 76, jf. forslag til romertallsvedtak.

Som en følge av forslaget om økt antall tiltaksplasser vil det være økt behov for personellressurser i Arbeids- og velferdsetaten knyttet til gjennomføringen av tiltak. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til administrative ressurser i Arbeids- og velferdsetaten under kap. 605, post 01, med ytterligere 15,2 mill. kroner i 2022. Se også omtale under kap. 605, post 01.

Bevilgningsforslaget for 2022 foreslås økt med 120,8 mill. kroner.

Post 77 Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

Bevilgningen på posten er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 1 770,7 mill. kroner.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til varig tilrettelagt arbeid med 38,5 mill. kroner, inkludert personellressurser i Arbeids- og velferdsetaten. Dette tilsvarer beregningsteknisk en økning på om lag 250 plasser sammenlignet med Prop. 1 S (2021–2022). Bevilgningen vil nå gi grunnlag for å gjennomføre om lag 12 250 plasser. Prisen per tiltaksplass varierer mellom varig tilrettelagt arbeid i skjermede virksomheter og i ordinære virksomheter. Fleksibiliteten Arbeids- og velferdsetaten har til å gjennomføre plassene i skjermede eller ordinære virksomheter, gjør at det gjennomførte nivået kan avvike noe fra det tiltaksnivået som beregningsteknisk ligger til grunn for bevilgningen.

I tillegg til bevilgningen i 2022 er det behov for tilsagnsfullmakter på 998,5 mill. kroner på post 77, jf. forslag til romertallsvedtak.

Som en følge av forslaget om økt antall tiltaksplasser vil det være økt behov for personellressurser i Arbeids- og velferdsetaten knyttet til gjennomføringen av tiltak. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til administrative ressurser i Arbeids- og velferdsetaten under kap. 605, post 01, med ytterligere 7,6 mill. kroner i 2022. Se også omtale under kap. 605, post 01.

Bevilgningsforslaget for 2022 foreslås økt med 30,9 mill. kroner.

Kap. 640 Arbeidstilsynet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 754,1 mill. kroner.

Det seriøse og organiserte arbeidslivet i Norge utfordres av useriøse aktører, sosial dumping og lav organisasjonsgrad i utsatte bransjer. Dette bidrar til økte forskjeller, svekker den norske modellen og svekker rekrutteringen til viktige yrker. Det er derfor viktig at Arbeidstilsynet har tilstrekkelig kapasitet til å følge opp og motvirke utfordringene.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Arbeidstilsynet med 20 mill. kroner for å styrke Arbeidstilsynets kapasitet, herunder til veiledning, tilsyn og kontroll rettet mot useriøsitet og sosial dumping.

Bevilgningsøkningen vil samtidig gi økt tilstedeværelse og synlighet der utfordringene er størst.

Bevilgningsforslaget for 2022 foreslås økt med 20 mill. kroner.

Kap. 642 Petroleumstilsynet

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

Bevilgningen på posten er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 317,4 mill. kroner.

Det er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått en bevilgningsøkning på 5 mill. kroner til Statens havarikommisjon til opprettelse av en fast ordning for uavhengige granskinger i petroleumssektoren. Det foreslås en omprioritering av midlene til en ytterligere økning av Petroleumstilsynets driftsbevilgning til økt innsats for sikkerheten i petroleumsvirksomheten. Se også omtale under kap. 1314, post 01.

Bevilgningsforslaget for 2022 foreslås økt med 5 mill. kroner.

Kap. 670 (Nytt) Integrerings- og mangfoldsdirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på kap. 290, post 01 er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 305,6 mill. kroner. Bevilgningen foreslås overført til kap. 670, post 01 ifb. flytting av Integreringsavdelingen til Arbeids- og inkluderingsdepartementet, jf. omtale under Andre saker.

Det ble i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått å bevilge 3,1 mill. kroner til videreutvikling av Mangfoldsprisen. Regjeringen foreslår at midlene i stedet benyttes til tilskudd til nasjonale ressursmiljø, se omtale under kap. 671, post 71.

Bevilgningsforslaget for 2022 foreslås redusert med 3,1 mill. kroner sammenlignet med forslaget på kap. 290, post 01 i Prop. 1 S (2021–2022).

Kap. 671 (Nytt) Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

Post 62 Kommunale innvandrertiltak

Bevilgningen på kap. 291, post 62 er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 227,3 mill. kroner. Bevilgningen foreslås overført til kap. 671, post 62 ifb. flytting av Integreringsavdelingen til Arbeids- og inkluderingsdepartementet, jf. omtale under Andre saker.

I Prop. 1 S (2021–2022) ble det foreslått å bevilge 91,2 mill. kroner til Jobbsjansen. Tiltaket skal bidra til å øke sysselsettingen blant hjemmeværende innvandrerkvinner som står langt fra arbeidsmarkedet og som har behov for grunnleggende kvalifisering. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til tiltaket med 10 mill. kroner sammenlignet med forslaget i Prop. 1 S (2021–2022). Dette skal bidra til at flere innvandrerkvinner i målgruppen kan få tilbud om kvalifisering og komme i arbeid eller ordinær utdanning.

Bevilgningsforslaget for 2022 foreslås økt med 10 mill. kroner sammenlignet med forslaget på kap. 291, post 62 i Prop. 1 S (2021–2022).

Post 71 Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner

Bevilgningen på kap. 291, post 71 er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 192,1 mill. kroner. Bevilgningen foreslås overført til kap. 671, post 71 ifb. flytting av Integreringsavdelingen til Arbeids- og inkluderingsdepartementet, jf. omtale under Andre saker.

I Prop. 1 S (2021–2022) foreslås det å øke bevilgningen til tilskudd til nasjonale ressursmiljø på integreringsfeltet med 3,3 mill. kroner og å legge om ordningen fra en navngitt til en søkbar tilskuddsordning. Regjeringen vil gjennom en overgangsordning bidra til å sikre at organisasjonene som mottar støtte over ordningen i 2021, har midler til drift i en overgangsperiode, for å tilpasse seg ny innretning av ordningen.

Det var tidligere gitt retningslinjer for tilskuddsordningen, og dette ble også foreslått i Prop. 1 S (2021–2022). Regelverket for tilskuddsordningen vil imidlertid fastsettes som forskrift. Fastsettelse gjennom forskrift vil innebære at organisasjonene m.fl. får mulighet til å komme med innspill til innretning i en høringsrunde.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til ordningen med 3,1 mill. kroner sammenlignet med Prop. 1 S (2021–2022). Dette skal bidra til at flere organisasjoner får mulighet til å etablere seg som nasjonalt ressursmiljø.

Klippekortordningen ble etablert som et nytt tiltak i 2021. I Prop. 1 S (2021–2022) er bevilgningen til ordningen foreslått til 30 mill. kroner. Regjeringen har ikke forslag til endringer i bevilgningen, men navnet endres til norskopplæringsordningen.

Bevilgningsforslaget for 2022 foreslås økt med 3,1 mill. kroner sammenlignet med forslaget på kap. 291, post 71 i Prop. 1 S (2021–2022).

Kap. 2541 Dagpenger

Post 70 Dagpenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 12 940 mill. kroner.

Øke arbeidsgiverperioden fra ti til 15 dager

Arbeidsgiverperioden i permitteringsordningen var 15 dager i forkant av pandemien. Etter en reduksjon helt ned til to dager da landet stengte ned i mars 2020, ble arbeidsgiverperioden satt til ti dager fra september 2020. Det ble vurdert å være et godt tilpasset nivå til den vanskelige situasjonen i arbeidsmarkedet.

Det er høy aktivitet i norsk økonomi, og sysselsettingen stiger markert. Den registrerte ledigheten er på god vei ned, og nivået i oktober var klart lavere enn gjennomsnittet de siste 20 årene. Samtidig melder en økende andel av bedriftene om problemer med å rekruttere arbeidskraft. Ifølge SSB var antall ledige stillinger rekordhøyt i 2. kvartal. Utsiktene for 2022 er gode. Det ligger an til at norsk økonomi vil komme inn i en moderat høykonjunktur og at arbeidsmarkedet vil bedres ytterligere. Det tilsier at behovet for permitteringer også avtar. Økt lønnspliktperiode vil heve terskelen for å iverksette nye permitteringer og bedre inntektssikringen for arbeidstakere i starten av permitteringsperioden.

Det foreslås å øke arbeidsgivers periode med lønnsplikt (arbeidsgiverperiode) fra ti til 15 dager fra 1. mars 2022. Regelverksendringen anslås å redusere utgiftene til dagpenger under kap. 2541, post 70 med 43 mill. kroner i 2022. Helårseffekten anslås til 52 mill. kroner.

Bevilgningsforslaget for 2022 foreslås redusert med 43 mill. kroner.

Kap. 2543 Midlertidige stønadsordninger for selvstendig næringsdrivende, frilansere og lærlinger

Post 70 (Ny) Stønad til selvstendig næringsdrivende og frilansere, overslagsbevilgning

Det er ikke foreslått noen bevilgning på posten i Prop. 1 S (2021–2022).

Videreføring av kompensasjonsordningen for selvstendig næringsdrivende og frilansere

Den midlertidige loven om kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekt som følge av utbrudd av covid-19, ble opphevet 1. oktober 2021. Regjeringen har fått tilslutning til å videreføre kompensasjonsordningen for selvstendig næringsdrivende og frilansere t.o.m. 31. desember 2021, jf. Prop. 7 LS (2021–2022) og Innst. 30 L (2021–2022). En gjeninnføring av kompensasjonsordningen for selvstendig næringsdrivende og frilansere i tre måneder fra 1. oktober 2021 er på usikkert grunnlag anslått å gi økte utgifter under kap. 2543, post 70 på om lag 150 mill. kroner i 2021.

Søknad om kompensasjonsytelse fremsettes i måneden etter utløpet av den kalendermåneden man har hatt inntektsbortfall. Det betyr at søknad om kompensasjonsytelse for desember 2021 fremsettes i januar 2022. Videreføringen medfører dermed at det vil være utgifter på posten på om lag 65 mill. kroner i 2022.

Det foreslås en bevilgning i 2022 på 65 mill. kroner.

Kap. 2650 Sykepenger

Videreføring av rett til sykepenger ved fravær fra arbeidet pga. covid-19 eller mistanke om slik sykdom

Hverdagen er nå i hovedsak normalisert, og de fleste økonomiske tiltakene som ble innført i forbindelse med koronapandemien, er avviklet. Samtidig vil det være fare for smitte med covid-19 i lang tid fremover, og det vil fortsatt oppstå situasjoner der enkeltpersoner eller mindre grupper må være hjemme på grunn av smitte eller mistanke om smitte. Lokale og nasjonale myndigheter kan raskt sette inn tiltak dersom smittesituasjonen forverres. Særreglene som er innført for sykepenger og omsorgspenger i forbindelse med koronapandemien, dekker det økonomiske tapet enkeltpersoner ellers ville fått ved å følge helsemyndighetenes anbefalinger. Særreglene bidrar dermed også til å støtte opp om etterlevelsen av smittevernanbefalinger, og til å hindre smitte av covid-19. Tiltakene er derfor av en annen karakter enn tiltak knyttet til nedstengningen av økonomien.

Regjeringen vil forlenge retten til sykepenger ved fravær fra arbeidet pga. covid-19 eller mistanke om slik sykdom t.o.m. 30. juni 2022. Det legges opp til at forlengelsen gjøres ved kgl.res. innen utgangen av året. Koronarelatert sykefravær inntreffer i all hovedsak i løpet av arbeidsgiverperioden (de første 16 dagene av et sykefravær). Videreføring av denne retten er derfor ikke anslått å innebære merutgifter for folketrygden av betydning. Regjeringen foreslår videre at enkelte særregler for omsorgspenger skal gjelde i perioden f.o.m. 1. januar 2022 t.o.m. 30. juni 2022, jf. bevilgningsforslag under kap. 2650, post 72.

Post 72 Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 1 600 mill. kroner.

Gjeldende særregler for omsorgspenger er i midlertidig forskrift om unntak fra folketrygdloven og arbeidsmiljøloven i forbindelse med koronapandemien gitt virkning til og med 31. desember 2021.

Barn under tolv år er ikke vaksinert. Det tilsier at det fortsatt vil være viktig at disse holdes hjemme ved mistanke om smitte, inntil et eventuelt negativt testresultat foreligger. Det samme gjelder barn som er særlig utsatt for komplikasjoner dersom de blir smittet. Disse bør kunne holdes hjemme i situasjoner hvor det er oppdaget smitte i skole eller barnehage. Regjeringen foreslår derfor at følgende særregler skal gjelde for omsorgspenger f.o.m. 1. januar 2022 t.o.m. 30. juni 2022:

Rett til omsorgspenger når barnet må holdes hjemme pga. covid-19 eller mistanke om slik sykdom.

Rett til omsorgspenger dersom barnet må holdes hjemme på grunn av særlige smittevernhensyn hos barnet eller hos familiemedlem barnet bor med.

Rett til omsorgspenger ut over kvoten dersom det maksimale antall dager med omsorgspenger er brukt opp og barnet må holdes hjemme av særlige smittevernhensyn.

Bevilgningsforslaget for 2022 foreslås økt med 5 mill. kroner.

Kap. 2651 Arbeidsavklaringspenger

Post 70 Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 32 791 mill. kroner.

Det er i flere omganger innført tiltak for å lette konsekvensene av koronapandemien for mottakere av arbeidsavklaringspenger. Stønadsperioden ble i behandlingen av Prop. 7 LS (2021–2022) besluttet forlenget t.o.m. 31. desember 2021 for mottakere av arbeidsavklaringspenger etter folketrygdloven §§ 11-12 (under avklaring) og 11-17 (som arbeidssøker) i de tilfeller hvor stønadsperioden løper ut i perioden f.o.m. 30. september t.o.m. 30. desember.

Det er fortsatt usikkert hvordan pandemien har påvirket avklaringsløpet til mottakerne av arbeidsavklaringspenger underveis i stønadsperioden og deres muligheter for å skaffe seg arbeid etter at stønadsperioden har gått ut. Regjeringen foreslår å forlenge retten til arbeidsavklaringspenger t.o.m. 30. juni 2022 for mottakere av arbeidsavklaringspenger etter folketrygdloven § 11-12 som går ut etter maksimal stønadstid i perioden f.o.m. 31. desember 2021 t.o.m. 29. juni 2022.

Det anslås på usikkert grunnlag at forslaget vil medføre merutgifter til arbeidsavklaringspenger på om lag 770 mill. kroner i 2022. Det anslås også at forslaget vil føre til reduserte utgifter til uføretrygd, som følge av forsinkede overganger til uføretrygd, jf. omtale under kap. 2655, post 70.

Arbeids- og inkluderingsdepartementet vil sette i gang et arbeid med å vurdere ulike tiltak for å ivareta personer som ikke er ferdig avklart ved utløpet av sin periode med arbeidsavklaringspenger.

Bevilgningsforslaget for 2022 foreslås økt med 770 mill. kroner.

Kap. 2655 Uførhet

Post 70 Uføretrygd, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 110 950 mill. kroner.

Regjeringen foreslår å forlenge retten til arbeidsavklaringspenger t.o.m. 30. juni 2022 for mottakere av arbeidsavklaringspenger etter folketrygdloven § 11-12 som går ut etter maksimal stønadstid i perioden f.o.m. 31. desember 2021 t.o.m. 29. juni 2022, jf. omtale under kap. 2651, post 70. Forslaget vil føre til forsinkede overganger til uføretrygd. På usikkert grunnlag anslås innsparingen i uføretrygd til om lag 280 mill. kroner i 2022.

Bevilgningsforslaget for 2022 foreslås redusert med 280 mill. kroner.

Kap. 2661 Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

Post 73 Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

Bevilgningen på posten er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 119,8 mill. kroner.

Det vises til omtale under kap. 605, post 01 om å trekke forslag om å øke antall fast ansatt tolker med inntil 25 årsverk for 2022. En forventet nedgang i bruk av frilanstolker vil dermed ikke inntreffe.

Bevilgningsforslaget for 2022 foreslås økt med 5,2 mill. kroner.

Post 76 Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

Bevilgningen på posten er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått til 306,5 mill. kroner.

Det vises til omtale under kap. 605, post 01 om å trekke forslaget om å øke antall fast ansatt tolker med inntil 25 årsverk for 2022. En forventet nedgang i bruk av frilanstolker vil dermed ikke inntreffe.

Bevilgningsforslaget for 2022 foreslås økt med 3,5 mill. kroner.

Andre saker

Flytting av Integreringsavdelingen til Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Som følge av at Integreringsavdelingen flyttes fra Kunnskapsdepartementet til Arbeids- og inkluderingsdepartementet, opprettes nye budsjettkapitler innen integreringsområdet og bevilgningen foreslås flyttet til de nye kapitlene. Forslagene fremgår av tabell 2.2 og 2.3.

Tabell 2.2 Integreringsavdelingens utgiftsbevilgninger som foreslås flyttet

Fra kap.

Til kap.

Post

Formål

Beløp

200

Kunnskapsdepartementet

01

Driftsutgifter

36 400

21

Spesielle driftsutgifter

1 000

600

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

01

Driftsutgifter

37 400

290

670

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet

01

Driftsutgifter

305 563

291

671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

60 865

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

44 350

50

Norges forskningsråd

10 151

60

Integreringstilskudd, kan overføres

4 953 065

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning

656 771

62

Kommunale innvandrertiltak

227 256

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

2 418

71

Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner

192 095

72

Statsautorisasjonsordningen for tolker mv.

19 664

73

Tilskudd

30 258

292

672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

78 731

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

36 219

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1 008 013

61

Kompetansekartlegging i mottak før bosetting

602

Sum endringer

7 663 421

Tabell 2.3 Integreringsavdelingens inntektsbevilgninger som foreslås flyttet

Fra kap.

Til kap.

Post

Formål

Beløp

3291

3671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

04

Tilskudd til integreringsprosjekter i asylmottak i regi av frivillige organisasjoner, ODA-godkjente utgifter

11 883

3292

3672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

01

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

24 543

Sum endringer

36 426

Retting av feil i Prop. 1 S (2021–2022) Kunnskapsdepartementet

Vi gjør oppmerksom på en feil i Prop. 1 S (2021–2022) for Kunnskapsdepartementet, side 279 under kap. 292 Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere, post 60 Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere.

Tilskuddsordningen Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere har et grunntilskudd til små og mellomstore kommuner med få personer i målgruppen for opplæring for å bedre deres økonomiske rammevilkår. Kommuner med 1–3 personer i målgruppen for opplæring skal få et grunntilskudd på 211 000 kroner, mens kommuner med 4–150 personer i målgruppen skal få et tilskudd på 626 200 kroner. I Prop. 1 S (2021–2022) for Kunnskapsdepartementet er tallene ved en feil presentert motsatt. I bevilgningsforslaget er korrekte tall lagt til grunn.

2.7 Helse- og omsorgsdepartementet

Kap. 710 Vaksiner mv.

Post 23 Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19, kan overføres

Grunnet stor usikkerhet om vaksineutviklingen mot covid-19, ble det tidlig investert i en bred portefølje av vaksinekandidater. Dette har resultert i et overskudd av vaksinedoser som vil kunne gå ut på dato. Avtalene legger begrensninger for salg, men åpner for donasjon gjennom egne klausuler.

Det foreslås at bestilte koronavaksiner som ikke tas i bruk i Norge, videreformidles så raskt som mulig for å sikre effektiv pandemibekjempelse. Det foreslås videre at dette gjøres gjennom donasjon, enten bilateralt eller gjennom Covax-samarbeidet. Som følge av usikkerhet om behovet for doser i det norske kororanvaksinasjonsprogrammet i 2022, vil regjeringen komme tilbake til verdi og omfang av donasjon ifb. revidert nasjonalbudsjett 2022.

Det foreslås at Stortinget gir Helse- og omsorgsdepartementet i 2022 fullmakt til at vaksinedoser som ikke er planlagt brukt i Norge og som det ikke vurderes som hensiktsmessig å beholde i et beredskapslager, doneres gjennom Covax-samarbeidet eller bilaterale donasjoner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 714 Folkehelse

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79

Det foreslås at 6 mill. kroner innenfor foreslått bevilgning benyttes til kompetansestøtte og evaluering i forbindelse med folkehelseprogrammet. Midlene foreslås fordelt med 5 mill. kroner til kunnskapsstøtte og evaluering i regi av Helsedirektoratet, og 1 mill. kroner til kunnskapsstøtte og evaluering i regi av Folkehelseinstituttet, jf. nærmere omtale av programmet i Prop. 1 S (2021–2022).

Kap. 732 Regionale helseforetak

Post 70 Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

Regjeringen foreslår rekrutterings- og kompetansetiltak på til sammen 50 mill. kroner rettet inn mot spesialsykepleiere og særskilte tiltak mot fødetilbudet i Nordmøre og Romsdal. Tiltakene vil bidra til å ivareta utfordringer med rekruttering generelt og i rekrutteringssvake områder spesielt. 25 mill. kroner foreslås bevilget over post 72–75 og er omtalt under post 72.

I regjeringsplattformen er det satt søkelys på utfordringene i Nordmøre og Romsdal. Det er varslet tiltak for forsvarlig og stabil bemanning i regionen som har bemanningsutfordringer og som særskilt skal legge til rette for å kunne gjenåpne fødetilbudet i Kristiansund. Det foreslås en bevilgning på 25 mill. kroner til tiltaket. Midlene utbetales til Helse Midt-Norge RHF.

Post 72 Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres

Øke grunnfinansieringen av sykehusene og øke generell aktivitetsvekst

I Prop. 1 S (2021–2022) er det lagt til rette for en vekst i pasientbehandlingen på om lag 1,4 pst. fra Saldert budsjett 2021 fratrukket de ekstraordinære aktivitetsbevilgningene på 1 140 mill. kroner ifb. koronapandemien.

Regjeringen foreslår en økt grunnfinansiering av sykehusene med totalt 350 mill. kroner utover forslaget i Prop. 1 S (2021–2022) for å legge til rette for økte investeringer samt økt behandling innen psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling. De regionale helseforetakene må selv vurdere hvordan behandlingskapasiteten i psykisk helsevern kan økes, for eksempel gjennom økt bruk av sykepleiere og at støttepersonell tas i bruk for å sikre effektive pasientmøter. Beløpet fordeles med 332 mill. kroner på postene 72–75 og 18 mill. kroner på post 80.

Videre foreslås det å øke den generelle aktivitetsveksten med 350 mill. kroner eller om lag 0,3 prosentpoeng, til om lag 1,7 pst. Dette vil legge til rette for å få ned ventetidene og ta igjen behandlingsetterslep etter koronapandemien. Beløpet fordeles med 205 mill. kroner på postene 72–75, 127 mill. kroner på post 76 og 77 og 18 mill. kroner på post 80.

Utdanningsstillinger for spesialsykepleiere og jordmødre

Det foreslås å bevilge 25 mill. kroner til å etablere om lag 30 nye utdanningsstillinger i anestesi-, barn-, operasjon-, intensiv- og kreftsykepleie (ABIOK) og for jordmorutdanningen. ABIOK-sykepleiere og jordmødre har en kompetanse som er grunnleggende for å gi trygge helsetjenester av høy kvalitet over hele landet. Jordmødre og kreftsykepleiere har dessuten en kompetanse som er viktig for å tilby gode kommunale helse- og omsorgstjenester. Det har vært utfordringer knyttet til å rekruttere og beholde sykepleiere med denne kompetansen over lang tid, noe som er blitt tydeliggjort under pandemien. Forslaget vil bidra til mer stabil bemanning og bidra til et redusert behov for innleie. Midlene foreslås bevilget over basisbevilgningene til de regionale helseforetakene på post 72–75.

Avvikle tilskudd til kontaktfamilieordningen

I statsbudsjettet for 2021 ble det opprettet tilskudd til kontaktfamilieordning for gravide som skal føde et barn med diagnose påvist i svangerskapet og hvor kvinnen er usikker på om hun vil søke om å avbryte svangerskapet. Etablering av tilskuddet henger sammen med endringene i bioteknologiloven. Det ble etablert en tilskuddsordning på 10 mill. kroner under kap. 781, post 79 der pasientorganisasjoner kan søke om tilskudd for å etablere en kontaktfamilieordning. I tillegg ble det bevilget 20 mill. kroner til de regionale helseforetakene for å innføre tilbudet i tjenesten i samarbeid med aktuelle pasientorganisasjoner.

Funksjonshemmedes fellesorganisasjon (FFO) og Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner (SAFO) har i brev til Helse- og omsorgsdepartementet meddelt at de av etiske grunner ikke kan anbefale egne medlemsorganisasjoner å delta i det videre arbeidet med en kontaktfamilieordning. Det foreslås å avvikle ordningen, og bevilgningen på kap. 732, postene 72–75 foreslås redusert med 20 mill. kroner.

Fordelingsnøkkel i inntektsmodellen

Fordelingen av basisbevilgningene i 2022 følger av en oppdatering av inntektsmodellen for de regionale helseforetakene. Forslag om endringer i basisbevilgninger og de to aktivitetsbaserte ordningene Innsatsstyrt finansiering og Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, påvirker fordelingen. Den nye nøkkelen for 2022 er:

– Helse Sør-Øst RHF

0,5392

– Helse Vest RHF

0,1910

– Helse Midt-Norge RHF

0,1430

– Helse Nord RHF

0,1268

Sum

1,0000

Oppsummering

Samlet foreslås det en økning i de regionale helseforetakenes basisbevilgninger med 542 mill. kroner med følgende fordeling:

292,7 mill. kroner til kap. 732, post 72

104,7 mill. kroner til kap. 732, post 73

77,3 mill. kroner til kap. 732, post 74

67,4 mill. kroner til kap. 732, post 75

Post 73 Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 104,7 mill. kroner, jf. omtale under post 72.

Post 74 Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 77,3 mill. kroner, jf. omtale under post 72.

Post 75 Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 67,4 mill. kroner, jf. omtale under post 72.

Post 76 Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

I Prop. 1 S (2021–2022) er det lagt til rette for et aktivitetsnivå som ligger om lag 1,3 pst. over Saldert budsjett 2021 fratrukket de ekstraordinære aktivitetsbevilgningene på 1 140 mill. kroner ifb. koronapandemien. Bevilgningen foreslås økt med 118 mill. kroner knyttet til økt generell aktivitetsvekst, jf. omtale under post 72–75. Bevilgningen på posten vil med dette legge til rette for en aktivitetsvekst på om lag 1,6 pst.

I forbindelse med en endring i arbeidsdelingen innen svangerskapsomsorgen (administrering av profylakse for rhesusimmunisering i svangerskapskontrollen i uke 28) foreslås det å flytte 1 mill. kroner til kap. 571, post 60 over Kommunal- og distriktsdepartementets budsjett og 1 mill. kroner til kap. 2755, post 70. Dette er en oppgave som flyttes fra spesialisthelsetjenesten til fastlegene og jordmødrene i helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Endringen er iverksatt fra september 2021.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 116 mill. kroner.

Post 77 Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning

I Prop. 1 S (2021–2022) er det lagt til rette for en vekst på om lag 2,7 pst. over Saldert budsjett 2021 fratrukket de ekstraordinære aktivitetsbevilgningene på 1 140 mill. kroner ifb. koronapandemien. Bevilgningen foreslås økt med 9 mill. kroner knyttet til økt generell aktivitetsvekst, jf. omtale under post 72–75. Bevilgningen på posten vil med dette legge til rette for en vekst på om lag 3,0 pst.

Post 80 Kompensasjon for merverdiavgift, overslagsbevilgning

Bevilgningen foreslås økt med 36 mill. kroner som følge av økt grunnfinansiering og økt generell aktivitetsvekst, jf. omtale under post 72.

Post 83 Byggelånsrenter, overslagsbevilgning

I perioden frem til ferdigstillelse av prosjektene vil renter på utbetalte investeringslån påløpe og belastes, men ikke betales av helseforetakene. Påløpte renter frem til ferdigstillelse blir tillagt lånene til de regionale helseforetakene. Tilsvarende inntekter budsjetteres på kap. 5605, post 84 på Finansdepartementets budsjett. Påløpte byggelånsrenter i 2020 var 120,2 mill. kroner. I Prop. 1 S (2021–2022) er anslaget for 2022 460 mill. kroner.

Ved en inkurie er endringen fra 2021 til 2022 blitt lagt til forslaget i Prop. 1 S (2021–2022), i stedet for å bli trukket fra. Dette har ført til en feilbudsjettering på 242 mill. kroner i forslaget i Prop. 1 S (2021–2022). Som følge av dette foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 242 mill. kroner.

Kap. 733 Habilitering og rehabilitering

Post 70 Behandlingsreiser til utlandet

Det foreslås å avvikle tilskudd til Dødehavstiftelsen. Ved Stortingets behandling av Prop. 195 S (2020–2021) ble det bevilget 3 mill. kroner til Dødehavstiftelsen til pasientopphold i Israel. I Prop. 1 S (2021–2022) er tilskuddet foreslått videreført.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 3 mill. kroner.

Kap. 740 Helsedirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å flytte 0,5 mill. kroner til posten fra kap. 746, post 01. I Prop. 1 S (2021–2022) er det foreslått en bevilgning på 11 mill. kroner til etablering av en pilot for anbud på folketrygdfinansierte legemidler budsjettert på kap. 746, post 01. Deler av bevilgningen skal flyttes til Helsedirektoratet, kap. 740, post 01.

Piloten for anbud på legemidler er en oppfølging av områdegjennomgangen av legemidler finansiert under folketrygden fra 2020. Gjennomgangen pekte blant annet på at økt bruk av konkurransemekanismer kan bidra til å begrense folketrygdens og pasientenes legemiddelutgifter. Legemiddelverket vil ha et overordnet ansvar for gjennomføringen av piloten, mens Helsedirektoratet vil ha ansvar for forvaltning av refusjonskontrakter samt oppgjør med apotek og leverandører.

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningen til Helsedirektoratet under kap. 740 post 01 reduseres med 1,5 mill. kroner.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 1 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 3,7 mill. kroner knyttet til å ikke utrede inntektsavhengig egenandelstak.

Kap. 745 Folkehelseinstituttet

Post 01 Driftsutgifter

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningen til Folkehelseinstituttet under kap. 745, post 01 reduseres med 1,7 mill. kroner.

Kap. 746 Statens legemiddelverk

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å flytte 0,5 mill. kroner til kap. 740, post 01 knyttet til etableringen av en pilot for anbud på folketrygdfinansierte legemidler. Det vises til nærmere omtale under kap. 740, post 01.

Kap. 761 Omsorgstjeneste

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

Det er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått en bevilgning på 223,2 mill. kroner på posten. Det foreslås å redusere bevilgningen til prosjektet Menn i helse med 10 mill. kroner. Bevilgningen til prosjektet ble økt med 20 mill. kroner i 2020 som et tiltak for økt kompetanse og omstilling i møte med koronapandemien. Forslaget innebærer at det foreslås 16 mill. kroner til Menn i helse i 2022.

Post 62 Investeringstilskudd til trygghetsboliger, kan overføres

Det er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått å gjennomføre en pilot med investeringstilskudd til trygghetsboliger for eldre fra 2022, med en bevilgning på 5,7 mill. kroner og en tilsagnsramme på 57 mill. kroner. Det foreslås å reversere forslaget, og bevilgningen på posten reduseres med 5,7 mill. kroner. Forslaget om en tilsagnsfullmakt, med samlet ramme på 51,3 mill. kroner, trekkes, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 65 Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene, overslagsbevilgning

Kommunene som er med i forsøket med statlig finansiering av omsorgstjenestene, kan ha ubrukte tilskuddsmidler fra 2021 som etter dagens regler må benyttes senest ett år etter at forsøket avsluttes 1. januar 2022. Tidsfristen for å bruke ubrukte tilskuddsmidler utvides med ett år, til ut 2023. Ubrukte midler skal deretter tilbakebetales. Det foreslås ingen endringer i bevilgningsforslaget på posten.

Post 68 Kompetanse og innovasjon

Det foreslås å avvikle økonomisk belønningsordning for kommuner som innfører fritt brukervalg i den kommunale helse- og omsorgstjenesten.

Belønningsordningen ble opprettet ved Stortingets behandling av Prop. 1 S (2019–2020) med en årlig bevilgning på 4 mill. kroner. Ordningen er innrettet slik at de åtte første kommunene som innfører fritt brukervalg rettet mot brukere av institusjoner og hjemmebaserte tjenester, bevilges 0,5 mill. kroner hver. I 2020 ble det søkt om og innvilget tilskudd til kun én kommune. Det foreslås å avvikle tilskuddsordningen fra og med 2022.

Bevilgningen foreslås redusert med 4 mill. kroner.

Kap. 762 Primærhelsetjeneste

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

Primærhelseteam

I Prop. 1 S (2021–2022) er det foreslått bevilget 93,7 mill. kroner til pilotering av primærhelseteam. Dette er fordelt på post 21 og 63. Regnskapstall viser at utgiftene over post 21 er større enn budsjettert. Det foreslås å flytte 4,7 mill. kroner fra post 63 til post 21.

Senter for kvalitet i legetjenesten

Det er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått å bevilge 8 mill. kroner til Senter for kvalitet i legetjenesten (SKIL). Senteret har en viktig rolle i arbeidet med kvalitetsforbedring og pasientsikkerhet i kommunene. Riktig post for utbetaling av disse midlene er post 21. Det foreslås derfor å flytte 8 mill. kroner fra post 63 til post 21.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen økt med 12,7 mill. kroner.

Post 63 Allmennlegetjenester

ALIS som nasjonal ordning

I Prop. 1 S (2021–2022) er det foreslått 195 mill. kroner til å innføre ALIS-avtaler som en nasjonal ordning, inkludert 20 mill. kroner til ALIS-kontorene. Det foreslås å øke bevilgningen til ALIS-avtaler som nasjonal ordning med ytterligere 50 mill. kroner, til totalt 245 mill. kroner i 2022. Ytterligere bevilgning vil gi rom for at flere ALIS-avtaler kan inngås og mer tilskudd til kommuner med de største rekrutteringsutfordringene.

Legevakt

Rekrutteringsutfordringene i fastlegeordningen, særlig i distriktene, er blant annet knyttet til vaktbelastningen i legevakt. En ekspertgruppe er satt ned for å kartlegge vaktbelastning fordelt på kommuner av ulik størrelse og sentralitet. Et pilotprosjekt tester ut alternative måter å organisere legevakt på. Sluttevalueringen og erfaringene fra pilotprosjektet vil foreligge høsten 2022.

Det er behov for tiltak for å redusere bemanningsutfordringene på kort sikt. Det foreslås derfor å etablere en tilskuddsordning på 50 mill. kroner rettet mot kommunene med de største rekrutteringsutfordringene. Dette gjelder særlig kommuner der avstander mv. gjør det mindre aktuelt med interkommunale samarbeid. Den endelige innretningen på tilskuddet og tildelingskriteriene vil vurderes i lys av ekspertgruppens funn og faglige vurderinger. Helsedirektoratet vil få i oppdrag å utrede tildelingskriteriene for tilskudd til legevakt og forvalte tilskuddet.

Introduksjonsavtaler

I Prop. 1 S (2021–2022) er det foreslått 32,7 mill. kroner til introduksjonsavtaler, hvorav 17 mill. kroner på kap. 2755, post 70. Introduksjonsavtaler gir leger under spesialisering i allmennmedisin rett til trygdefinansiering under visse vilkår når de jobber på andre fastlegers lister, selv om fastlegen som har ansvar for listen er til stede på legekontoret samtidig. Alle utgifter til formålet er utgifter til takstrefusjoner og skal derfor budsjetteres på kap. 2755, post 70. Resterende midler på 15,7 mill. kroner foreslås overført fra kap. 762, post 63 til kap. 2755, post 70.

Primærhelseteam og Senter for kvalitet i legetjenesten

Det foreslås å flytte 12,7 mill. kroner fra post 63 til post 21 til pilotering av primærhelseteam og Senter for kvalitet i legetjenesten. Det vises til omtale under post 21.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen økt med 71,6 mill. kroner.

Kap. 765 Psykisk helse, rus og vold

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

Helsedirektoratet vil i 2021 få i oppdrag å utforme og prøve ut et kunnskapsbasert, kommunalt lavterskeltilbud uten krav om henvisning, for barn og unge med lettere psykiske plager og begynnende rusproblemer, jf. forslag i Prop. 1 S (2021–2022). Det foreslås å bevilge ytterligere 5 mill. kroner til arbeidet i 2022, til utviklings- og implementeringsstøtte for kommunene, samt anskaffelse av opplæringsprogram.

Post 60 Kommunale tjenester, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen til pilotering av lavterskeltilbud for barn og unge med psykiske plager og begynnende rusmiddelproblemer med 5 mill. kroner, utover forslaget i Prop. 1 S (2021–2022). Det vil gi rom for at om lag fem ekstra kommuner kan delta i piloten. Det vil gi bedre grunnlagsdata for å kunne vurdere om modellen er vellykket.

I tillegg foreslås det ytterligere 40 mill. kroner til etablering av flere tverrfaglige og oppsøkende FACT ung-, ACT- og FACT-team for barn, unge og voksne med langvarige og sammensatte behov, utover forslaget i Prop. 1 S (2021–2022).

Samlet foreslås bevilgningen økt med 45 mill. kroner.

Post 73 Utviklingstiltak mv.

I 2021 ble bevilgningen til Fontenehus økt med 10 mill. kroner for å kunne opprettholde aktivitet ved husene til tross for strenge smitteverntiltak. Det ble bevilget til sammen 60 mill. kroner til Fontenehus i 2021. I Prop. 1 S (2021–2022) er det foreslått å øke bevilgningen med ytterligere 15 mill. kroner, til sammen 75 mill. kroner. Det foreslås å redusere bevilgningen med 15 mill. kroner sammenlignet med forslaget i Prop. 1 S (2021–2022).

Kap. 770 Tannhelsetjenester

Post 70 Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

Det foreslås å avvikle tannhelseforsøket i Agder og på Romerike der det testes ut bruk av private tjenesteytere for å ivareta fylkeskommunenes ansvar for tannhelsetjenester til personer med vedtak om omsorgstjenester. Forsøket bidrar ikke med relevante erfaringer for videreutvikling av tannhelsetjenesten. Det er foreslått 42 mill. kroner til forsøket i Prop. 1 S (2021–2022). Det foreslås å redusere bevilgningen med 37 mill. kroner. De resterende midlene i forsøket skal dekke Helsedirektoratets og de deltakende fylkenes kostnader ifb. avviklingen, samt videre utredninger innen tannhelsefeltet.

Kap. 781 Forsøk og utvikling mv.

Post 79 Tilskudd, kan nyttes under post 21

Det foreslås å redusere bevilgningen med 4 mill. kroner som følge av avvikling av kontaktfamilieordningen, jf. omtale under kap. 732, postene 72–75.

Kap. 2755 Helsetjenester i kommunene mv.

Post 70 Allmennlegehjelp

Det foreslås å flytte 1 mill. kroner fra kap. 732, post 76, jf. omtale der. Det foreslås å flytte 15,7 mill. kroner fra kap. 762, post 63, jf. omtale der. Samlet foreslås bevilgningen økt med 16,7 mill. kroner.

2.8 Barne- og familiedepartementet

Kap. 841 Samliv og konfliktløsning

Post 70 Tilskudd til samlivstiltak, kan nyttes under kap. 842, post 1 og kap. 858, post 1

Foreslått bevilgning på posten går til tilskuddsordningene Tilskudd til lokale samlivskurs og utviklingstiltak og Tilskudd til samlivskurs for førstegangsforeldre. Sistnevnte ordning har som mål å støtte opp om samlivet til førstegangsforeldre. Ordningen ble opprettet i 2020 og har vært relativt lite brukt. Regjeringen foreslår å avvikle Tilskudd til samlivskurs for førstegangsforeldre i 2022.

Forslaget til bevilgning på kap. 841, post 70 reduseres med 14,7 mill. kroner.

Kap. 844 Kontantstøtte

Post 70 Tilskudd, overslagsbevilgning

Kontantstøtten kan i dag ytes til og med måneden barnet fyller 23 måneder eller til og med måneden barnet begynner i barnehage. Foreldre kan dermed motta et offentlig subsidiert barnehagetilbud og kontantstøtte samme måned for samme barn. Regjeringen foreslår at ordningen med kontantstøtte legges om, slik at det ikke ytes kontantstøtte den måneden barnet begynner i barnehage. Omleggingen foreslås gjennomført fra 1. august 2022. Regjeringen vil legge frem forslag til nødvendige endringer i kontantstøtteloven.

Forslaget er anslått å gi en innsparing på kap. 844, post 70 på 102 mill. kroner i 2022 og 152 mill. kroner i 2023. Videre foreslås det å bevilge 6,5 mill. kroner til å dekke administrative merutgifter for Nav på kap. 605, post 01, hvorav 0,5 mill. kroner er engangsutgifter i 2022. Endringen vil også innebære omlegging av rapporteringsrutinene for kontantstøtten.

Regjeringen utreder å erstatte kontantstøtten for barn mellom 18 og 24 måneder med en småbarnstøtte for dem som har søkt om, men ikke fått, barnehageplass.

Som følge av forslaget om å redusere maksprisen i barnehage fra 1. august 2022 legges det til grunn noe redusert etterspørsel etter kontantstøtte. Regjeringen foreslår derfor å redusere bevilgningen på posten med 4,2 mill. kroner. Se nærmere omtale av forslaget under kap. 571, post 60.

Forslaget til bevilgning på kap. 844, post 70 reduseres samlet med 106,2 mill. kroner.

Kap. 846 Familie- og oppveksttiltak

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 61, post 62 og post 71

I Prop. 1 S (2021–2022) foreslås det å øke bevilgningen med 225 mill. kroner for å starte en nasjonal utrulling av fritidskortet fra høsten 2022. Regjeringen foreslår nå at prøveprosjektet avsluttes som planlagt 1. juli 2022, uten at det legges opp til en påfølgende nasjonal utrulling. Det foreslås på denne bakgrunn en samlet reduksjon i bevilgningene til fritidskort på 292 mill. kroner fordelt på kap. 846, postene 21 og 61.

Foreslått bevilgning til fritidskortet på post 21 skulle blant annet dekke utgifter til tekniske løsninger, oppfølging av kommunene og følgeevaluering.

Forslaget til bevilgning på kap. 846, post 21 reduseres med 35 mill. kroner, hovedsakelig fordi arbeidet med tekniske løsninger avsluttes. Se for øvrig omtale under post 61.

Post 61 Tilskudd til inkludering av barn og unge, kan nyttes under post 71

Forslaget til bevilgning på kap. 846, post 61 reduseres med 257 mill. kroner, som følge av at det ikke legges opp til å starte nasjonal utrulling av fritidskortet høsten 2022, se omtale under kap. 846, post 21.

Regjeringen vil arbeide for at fritidsaktiviteter er tilgjengelige for alle barn, men prioriterer andre, mer målrettede tiltak enn en nasjonal fritidskortordning. I Prop. 1 S (2021–2022) foreslås det å slå sammen tre tilskuddsordninger for å inkludere utsatte barn og unge til én tilskuddsordning, og styrke den sammenslåtte ordningen med 35 mill. kroner. Målet med tilskuddsordningen er å legge til rette for at alle barn og unge skal ha mulighet til mestring og samfunnsdeltakelse. Bevilgningsøkninger til tilskuddsordningen skal bidra til at flere barn og unge får mulighet til å delta på fritidsaktiviteter, i ferieaktiviteter, på åpne møteplasser, til å låne utstyr fra utstyrssentraler og til at flere unge fullfører videregående utdanning. Regjeringen foreslår nå å øke bevilgningen til ordningen med ytterligere 50 mill. kroner. Det foreslås også å utvide ordningen slik at kommuner kan søke om tilskudd til å dekke deltakeravgifter til fritidsaktiviteter for barn og unge. Ordningen vil da også kunne dekke tilskudd til kommunale tiltak med samme formål som fritidskortet.

Forslaget til bevilgning på kap. 846, post 61 reduseres på denne bakgrunn med 207 mill. kroner.

Kap. 854 Tiltak i barne- og ungdomsvernet

Post 21 Spesielle driftsutgifter

I statsbudsjettet for 2019 ble det bevilget midler til et prøveprosjekt om hurtigbosetting av enslige mindreårige asylsøkere etter nederlandsk modell. Det har ikke vært mulig å rekruttere det ønskede antall omsorgshjem eller barn til prøveprosjektet. På denne bakgrunn foreslås det at prosjektet avvikles ved utgangen av 2021.

Forslaget til bevilgning på kap. 854, post 21 reduseres med 15,2 mill. kroner.

Kap. 855 Statlig forvaltning av barnevernet

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60

Det er identifisert utfordringer knyttet til å gi barn og unge med særlig omfattende oppfølgingsbehov et godt nok tilbud innenfor den ordinære kapasiteten i statlige institusjoner og gjennom rammeavtaler med ideelle og kommersielle private aktører. Dette har medført en høy andel kostbare enkeltkjøp fra kommersielle leverandører.

Regjeringen foreslår 100 mill. kroner til et styrket institusjonstilbud i 2022 for å gjøre institusjonene bedre i stand til å ta ansvar for barna med de største og mest sammensatte behovene. Det er i oppfølgingen av disse barna at det er høyest risiko, høyest grad av myndighets- og tvangsutøvelse og størst behov for samarbeid med andre offentlige tjenester. Forslaget vil også kunne legge til rette for mer bruk av ideelle aktører og redusere behovet for enkeltkjøp fra kommersielle.

På bakgrunn av ovennevnte, økes forslaget til bevilgning på kap. 855, post 01 med 110 mill. kroner, jf. også omtale av reduksjon under kap. 855, post 22.

Post 22 Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1

Det vises til omtale under kap. 855, post 01. Tiltaket medfører en økning i kjøp fra ideelle leverandører og en reduksjon i kjøp av institusjonsplasser fra kommersielle aktører. Samlet foreslås det derfor en reduksjon i forslaget til bevilgning på posten på 10 mill. kroner.

Kap. 858 Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten

Post 01 Driftsutgifter

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningen til Barne-, ungdoms- og familieetaten under kap. 858, post 01 reduseres med 1,6 mill. kroner.

Kap. 881 Tilskudd til trossamfunn m.m.

Post 75 Tilskudd til private forsamlingslokaler

Foreslått bevilgning på posten i Prop. 1 S (2021–2022) er 5,4 mill. kroner. Tilskuddsordningen på posten skal gi trossamfunn utenom Den norske kirke, private stiftelser og frivillige organisasjoner innenfor Den norske kirke mulighet til å kjøpe eller bygge forsamlingslokaler med lavere egenfinansiering.

Det er lav søkning på ordningen. Ordningen kommer videre i tillegg til tilskuddsordningen til tros- og livssynssamfunn på kap. 881, post 70, som også kan nyttes til utgifter til lokaler. Kommunale utgifter til kirkebygg inngår i beregningsgrunnlaget for tilskuddet på post 70. Det foreslås på denne bakgrunn å avvikle Tilskudd til private forsamlingslokaler.

Forslaget til bevilgning på kap. 881, post 75 reduseres på denne bakgrunn med 5,4 mill. kroner.

2.9 Nærings- og fiskeridepartementet

Som følge av endringene i oppgavefordelingen mellom departementene vil Nærings- og fiskeridepartementet få overført ansvaret for kystforvaltningen fra Samferdselsdepartementet. Endringer på kapittel og post som følge av ny departementsstruktur fremgår av omtalen under den enkelte post.

På Nærings- og fiskeridepartementets budsjett foreslås det flere omdisponeringer og satsinger som sammen skal gjøre mer kapital tilgjengelig for å utløse større private investeringer og akselerere det grønne skiftet. Nærings- og fiskeridepartementet anslår at omdisponeringene kan bidra til økte investeringer på rundt 3 mrd. kroner. En ny ordning for grønne vekstlån og utvidet deltakelse i EUs investeringsprogram InvestEU vil samlet stille flere virkemidler og mer kapital til rådighet for lønnsomme prosjekter. Regjeringen legger også til rette for å posisjonere norsk næringsliv bedre inn mot mulighetene som skapes av EUs Green Deal. Målet med regjeringens forslag er å utløse mer privat kapital og stimulere til en mer miljø- og klimavennlig utvikling.

Kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet

Post 01 Driftsutgifter

I forbindelse med endringene i departementsstrukturen vil det fra 1. januar 2022 bli overført 18 stillinger fra Samferdselsdepartementet til Nærings- og fiskeridepartementet.

Lønns- og driftsutgiftene til disse stillingene er beregnet til 20 mill. kroner. Bevilgningen på posten foreslås på denne bakgrunn økt med 20 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1300 Samferdselsdepartementet, post 01 Driftsutgifter.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Overføring av midler fra Samferdselsdepartementet

Forslaget til bevilgning foreslås økt med 6,4 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022 som følge av overføringer fra Samferdselsdepartementet. Av dette gjelder 2,4 mill. kroner utredninger mv., mot tilsvarende reduksjon på kap. 1301, post 21. De resterende 4 mill. kroner er overført fra kap. 1360, post 21.

Høsten 2020 ble det nedsatt et ekspertutvalg som skulle gi Samferdselsdepartementet en tilråding om tiltak for å håndtere kvikksølvlasten og kvikksølvforurenset havbunn i tilknytning til ubåtvraket U-864. Som følge av endringer i departementsstrukturen blir ansvaret overført til Nærings- og fiskeridepartementet. Utvalgets opprinnelige frist for å levere endelig rapport var 1. november 2021. Utvalget har fått utsettelse til 1. juli 2022 fordi det er behov for å gjennomføre ytterligere undersøkelser av vraket. For at utvalget skal kunne gi en god tilråding om videre håndtering av vraket og lasten, er det nødvendig å innhente informasjon om plasseringen og spredningen av kvikksølvlasten. Undersøkelsen og fristutsettelsen medfører økte utgifter til selve utvalgsarbeidet. Utgifter til godtgjørelse av utvalgsmedlemmer, reiser, møter mv. og sekretariatarbeid foreslås budsjettert på kap. 900, post 21. Det er anslått at de økte utgiftene vil utgjøre om lag 4 mill. kroner.

Utredning om konkurranse og den digitale økonomien

Innenfor gjeldende ramme på posten foreslås det å sette av 5 mill. kroner til et bredt sammensatt ekspertutvalg som skal utrede betydningen av digitalisering for norsk næringsstruktur, samt hvordan høy digitaliseringsgrad kan benyttes for å stimulere konkurransen i Norge og verdiskaping gjennom innenlands produksjon, herunder til eksport.

Utredning av et register for aksjeeieinformasjon

Utviklingen av en løsning for informasjon om aksjeeiere må bygge på et solid rettslig fundament som støtter opp under regjeringens politiske målsettinger. Det foreslås å prioritere 3,5 mill. kroner innenfor bevilgningen på posten til utredning av hvordan en slik løsning kan etableres.

Videreføring av Prosess21

Prosess21 er etablert som et langsiktig, industridrevet strategiforum som gir råd om hvordan Norge best kan få til en utvikling i retning av minimale utslipp fra prosessindustrien i 2050 samtidig som virksomhetene kan ha bærekraftig vekst i perioden. Prosess21 har i treårsperioden 2018–2021 etablert et bredt kunnskapsgrunnlag, utarbeidet i samarbeid mellom industri, akademia og offentlige aktører.

Intensjonen er at forumet skal være et verktøy for å bidra til økt verdiskaping i landbasert industri og utvikling av ulike klimateknologier for reduserte industrielle utslipp der Norge har en særskilt posisjon.

Regjeringen foreslår å videreføre Prosess21 i tre år med en grunnfinansiering på 3 mill. kroner årlig. Midlene skal dekke sekretariatsfunksjonen i Norges forskningsråd og utgifter til workshops mv.

Post 75 Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres

I Prop. 1 S (2021–2022) er det satt av 2 mill. kroner til en ny nasjonal søknadsbasert tilskuddsordning for kommuner som vil legge til rette for at ungdom får erfaring med fiske. Ordningen skulle etableres basert på erfaringer fra Gamvik kommune.

Det vil likevel ikke settes av 2 mill. kroner til formålet innenfor bevilgningen på posten i 2022. Ungdomsfiskeordningen som sådan vil fortsette som før, og har økende tilslutning. Det foreslås ingen endringer i bevilgningsforslaget på posten.

Post 77 Tilskudd til sjømattiltak, kan overføres

Posten har som formål å stimulere til tiltak som på lengre sikt er med på å øke sjømatkonsumet hos den norske befolkning. Den har være rettet mot myndighetens kostholdsprogram for barn og unge, Fiskesprell, og søknadsbaserte sjømattiltak. I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 8 mill. kroner til kostholdsprogrammet Fiskesprell i 2022, mens den søknadsbaserte delen ble foreslått avviklet. Det foreslås nå å redusere bevilgningen med 5 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022, slik at det foreslås bevilget 3 mill. kroner på posten i 2022, øremerket kostholdsprogrammet Fiskesprell.

Kap. 909 Tiltak for sysselsetting av sjøfolk

Post 73 Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning

Regjeringens forslag innebærer å videreføre tilskuddsmodellen for NIS lasteskip i utenriksfart og øke makstaket i alle tilskuddsmodellene, med unntak av NIS generell, fra 189 000 kroner per sysselsatt til 220 000 kroner per sysselsatt. Grensen for maksimalt tilskudd for sjøfolk på skip i NIS generell foreslås videreført på 26 pst. av tilskuddsgrunnlaget. Forslaget medfører et økt bevilgningsbehov på 227 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Samtidig foreslås bevilgningen redusert med 27 mill. kroner som følge av at det i 2022 nå foreslås å ikke gjennomføre endringer i differensiert arbeidsgiveravgift for ambulerende virksomhet som foreslått i Prop. 1 LS (2021–2022).

På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen med 200 mill. kroner.

Kap. 919 Diverse fiskeriformål

Post 73 Tilskudd til kompensasjon for CO₂-avgift

I Gul bok 2022 ble det foreslått å øke kompensasjonsordningen for fiskerinæringen med 50 mill. kroner, til 305 mill. kroner. Økningen ble begrunnet i forslag om økt CO₂-avgift på marin gassolje i 2022. Ordningen er innrettet slik at kompensasjonen utbetales etterskuddsvis i året etter at avgiften er betalt. Bevilgningen til kompensasjonsordningen i 2022 skal kompensere avgiften for 2021, og trenger derfor ikke økes for å kompensere for en avgiftsøkning i 2022. Denne justeringen reduserer ikke nivået på kompensasjon utbetalt i 2022. Regjeringen vil kompensere fiskerinæringen for den økte CO₂-avgiften i 2022. Ettersom ordningen er innrettet slik at kompensasjonen utbetales etterskuddsvis i året etter at avgiften er betalt, vil økt bevilgning som følge av økt CO₂-avgift i 2022 først bli fremmet i forslaget til statsbudsjett for 2023.

På denne bakgrunn fremmes det forslag om å redusere bevilgningen på posten med 50 mill. kroner i 2022, til 255 mill. kroner.

Det har blitt påpekt flere svakheter ved dagens kompensasjonsordning, blant annet innebærer den at fartøy som fyller drivstoff (bunkrer) utenfor Norge kan motta tilskudd fra kompensasjonsordningen, selv om de har unngått avgiften. Regjeringen vil derfor sette i gang en gjennomgang av kompensasjonsordningen for å se hvordan den kan bli mer rettferdig.

Post 75 Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres

I Gul bok 2022 ble det foreslått å redusere bevilgningen til næringstiltak i fiskeriene, herunder føringstilskudd, med 3 mill. kroner. Regjeringen foreslår nå å videreføre det statlige føringstilskuddet på dagens nivå, som et virkemiddel for å ivareta distriktspolitiske hensyn gjennom blant annet å opprettholde en desentralisert mottaksstruktur.

Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 3 mill. kroner, til 15 mill. kroner. Tilskuddet skal finansiere føringstilskudd, desimeringsfangst av kongekrabbe utenfor området for kommersiell fangst, tilskudd til selfangst og mottak av selprodukter og ordningen med garantilott for fiskere. Andre mindre ordninger kan også være aktuelle.

Kap. 920 Norges forskningsråd

Post 51 Tilskudd til marin forskning

Regjeringen foreslår å redusere bevilgningsforslaget med 15 mill. kroner, til 445,5 mill. kroner. Innenfor bevilgningen vil det bli prioritert 10 mill. kroner til polarforskningsprogrammet Go North. Formålet er å fremme norsk forskningsinnsats i og om Polhavet. Midlene skal benyttes til å dekke utstyrs- og toktkostnader. Første tokt er planlagt i 2022 og skal gå til havområdene nord for Svalbard.

Kap. 924 Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer

Post 70 Tilskudd

InvestEU er et nytt EU-program som samler og videreutvikler finansieringsvirkemidler som lån, garantier og egenkapitalinvesteringer fra 13 tidligere rammeprogram og Det europeiske fondet for strategiske investeringer. Virkemidlene gjennom InvestEU er sentrale for det grønne skiftet og omstillingen i europeisk økonomi.

Det foreslås å øke norsk deltakelse i programmet med 70 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022, til 262 mill. kroner. Deltakelse i InvestEU gir norske nyskapende bedrifter tilgang på lån, garantier og egenkapital.

Betingelsene for norsk deltakelse i programmet er ikke endelig avklart. Det pågår fremdeles forhandlinger mellom EU og bankene som vil knyttes til programmet (Den europeiske investeringsbanken, EIB og Det europeiske investeringsfondet, EIF). Det gjenstår også forhandlinger mellom Norge og EU om vilkår mv. Regjeringen vil vurdere deltakelsen i lys av endelige betingelser. Ved behov vil regjeringen komme tilbake til Stortinget. Foreløpig legges det til grunn at utbetalinger fra Norge vil følge samme profil som EU legger til grunn. Utbetalingene vil fordele seg på årene 2021–2027, hvorav mesteparten de tre første årene av perioden. Programmet forventes å starte opp i 2022.

Kap. 940 Internasjonaliseringstiltak

Post 70 (Ny) Eksportfremmetiltak

Det foreslås 10 mill. kroner til en eksportfremmesatsing som skal koble norske selskaper på markedsmuligheter som oppstår gjennom initiativer lansert i forbindelse med EUs grønne giv (Green Deal) og EUs gjenreisningsplan etter koronapandemien (NextGenerationEU). For å medvirke til at norsk næringsliv kan posisjonere seg best mulig for å utnytte mulighetene dette gir, foreslås det midler til aktiviteter som næringslivets aktører sammen med virkemiddelapparatet definerer som særlig strategiske. Målsettingen er økt verdiskapende eksport av grønne løsninger til markeder i Europa.

Kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap

Post 52 Risikokapital, Nysnø Klimainvesteringer AS

Formålet med Nysnø Klimainvesteringer AS (Nysnø) er reduserte klimagassutslipp gjennom investeringer som direkte eller indirekte bidrar til dette. Investeringene skal i hovedsak rettes mot ny teknologi i overgangen fra teknologiutvikling til kommersialisering.

Nysnø er tilført til sammen 2 425 mill. kroner i kapital i årene 2017–2021. Regjeringen foreslår å bevilge 500 mill. kroner i kapital til selskapet i 2022, fordelt med 175 mill. kroner på post 52 og 325 mill. kroner på post 90. Dette er en reduksjon på 400 mill. kroner sammenlignet med forslaget i Gul bok 2022. Tilførsel av ny investeringskapital på 500 mill. kroner sammen med udisponerte midler fra tidligere år vil gi rom for videre investeringer. Kapital til selskapet budsjetteres med 35 pst. risikokapital.

På denne bakgrunn foreslås bevilgningen på posten redusert med 140 mill. kroner, til 175 mill. kroner i 2022. Det vises også til omtale under post 90.

Post 90 Kapitalinnskudd, Nysnø Klimainvesteringer AS

Det vises til omtale under post 52 ovenfor. Bevilgningen til kapitalinnskudd foreslås redusert med 260 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022, til 325 mill. kroner.

Kap. 970 (Nytt) Kystverket

Kapittelet blir oppført som følge av flytting av ansvaret for kystområdet fra Samferdselsdepartementet til Nærings- og fiskeridepartementet. De aktuelle postene foreslås derfor avviklet under Samferdselsdepartementet, og opprettes som nye poster under Nærings- og fiskeridepartementet. Dette medfører kun en endring av postering.

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

Det foreslås en bevilgning på 2 073,5 mill. kroner. Dette er en økning på 10 mill. kroner sammenlignet med forslaget til bevilgning i Gul bok 2022 på kap. 1360 Kystverket, post 01 Driftsutgifter, som foreslås avviklet. Økningen gjelder midler til sikker drift og videre utvikling av BarentsWatch.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det foreslås en bevilgning på 32,8 mill. kroner. Dette er en reduksjon på 4 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022 på kap. 1360 Kystverket, post 21 Spesielle driftsutgifter, som foreslås avviklet. Reduksjonen gjelder 4 mill. kroner overført til kap. 900, post 21.

Post 30 Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

Det foreslås en bevilgning på 556 mill. kroner. Dette er en reduksjon på 365 mill. kroner sammenlignet med bevilgningsforslaget i Gul bok 2022 på kap. 1360 Kystverket, post 30 Nyanlegg og større vedlikehold, som foreslås avviklet.

Det er i Prop. 1 S (2021–2022) foreslått 440 mill. kroner til prosjektet Stad skipstunnel. Oppstarten av prosjektet er forsinket, og det antas at inngåelse av avtale om totalentreprise forskyves til 2023. Forsinkelsen skyldes i hovedsak at anskaffelsesprosessen vil ta mer tid enn tidligere antatt. Videre vil en del forberedende arbeider bli forskjøvet til 2023.

Innenfor bevilgningen på posten i 2022 foreslås det å sette av midler til å bygge opp plan- og utredningskapasiteten i Kystverket. Midlene vil blant annet gå til videre planlegging av tiltak i Andenes havn, med sikte på mulig oppstart i 2023.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

Det foreslås en bevilgning på 196,8 mill. kroner. Dette tilsvarer forslaget til bevilgning i Gul bok 2022 på kap. 1360 Kystverket, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, som nå foreslås avviklet.

Post 60 Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

Det foreslås en bevilgning på 35,2 mill. kroner. Dette tilsvarer forslaget til bevilgning i Gul bok 2022 på kap. 1360 Kystverket, post 60 Tilskudd til fiskerihavneanlegg, som nå foreslås avviklet.

Post 70 Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø, kan overføres

Det foreslås en bevilgning på 32,4 mill. kroner. Dette tilsvarer forslaget til bevilgning i Gul bok 2022 på kap. 1360 Kystverket, post 72 Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø, som nå foreslås avviklet.

Post 71 Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres

Det foreslås en bevilgning på 55,5 mill. kroner. Dette tilsvarer forslaget til bevilgning i Gul bok 2022 på kap. 1360 Kystverket, post 73 Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, som nå foreslås avviklet.

Post 72 Tilskudd til kystkultur

Det foreslås en bevilgning på 11,7 mill. kroner. Dette tilsvarer forslaget til bevilgning i Gul bok 2022 på kap. 1360 Kystverket, post 74 Tilskudd til kystkultur, som nå foreslås avviklet.

Kap. 2421 Innovasjon Norge

Post 50 Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 100 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Økningen skal benyttes til tapsavsetning for Innovasjonslåneordningen. Det foreslås samtidig å øke rammen for utlån, øremerket «grønne vekstlån». For store prosjekter og raskt voksende selskaper er det avgjørende med tilstrekkelig tilgang på kapital. Risikokapital gjennom «grønne vekstlån» vil gi større muligheter for at flere og større grønne prosjekter i hele landet kan gjennomføres. Lånerammen foreslås økt med 600 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Av denne økningen er 300 mill. kroner betinget av at det inngås avtale med Det Europeiske investeringsfondet (EIF) om å dele risikoen. Gjennom deltakelse i InvestEU vil det kunne arbeides for en slik avtale. Økningen på 300 mill. kroner skal ikke benyttes før det eventuelt foreligger en avtale med EIF. Rammen vil bli foreslått redusert dersom det ikke inngås en avtale.

I Prop. 1 S (2021–2022) ble det omtalt et gevinstrealiseringsmål for Innovasjon Norge på 150 mill. kroner innen utgangen av 2024, hvorav 75 mill. kroner skulle realiseres i 2022. Reduksjonen for 2022 ble foreslått fordelt med om lag 69 mill. kroner på bevilgninger under Nærings- og fiskeridepartementet, mens resterende var fordelt på bevilgningene fra øvrige oppdragsgivende departementer. Det foreslås at gevinstrealiseringsmålet reduseres med 50 mill. kroner, til totalt 100 mill. kroner, innen utgangen av 2024. Det foreslås at 25 mill. kroner realiseres i 2022. Reduksjonen foreslås fordelt på Nærings- og fiskeridepartementets bevilgninger til Innovasjon Norge.

Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen med til sammen 125 mill. kroner.

Post 70 Basiskostnader

Det vises til omtale under kap. 2426, post 70 om å vente med å gjennomføre endringer i organiseringen av Siva SF. I tråd med dette foreslås det å redusere bevilgningen med om lag 19,5 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Disse midlene flyttes tilbake til kap. 2426, post 70.

Post 71 Innovative næringsmiljøer, kan overføres

Det vises til omtale under kap. 2426, post 70 om å vente med å gjennomføre endringer i organiseringen av Siva SF. I tråd med dette foreslås det å redusere bevilgningen med 51,8 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022, og at disse midlene flyttes tilbake til kap. 2426, post 71. Posten foreslås videre økt med 2,5 mill. kroner som følge av redusert gevinstrealiseringsmål for Innovasjon Norge i 2022, jf. omtale under post 50.

Samlet foreslås det en reduksjon sammenlignet med Gul bok 2022 på 49,3 mill. kroner.

Post 74 Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningsforslaget med 10,1 mill. kroner som følge av redusert gevinstrealiseringsmål for Innovasjon Norge i 2022, jf. omtale under post 50.

Post 75 Grønn Plattform, kan nyttes under post 50, 71 og 76

Det vises til omtale under kap. 2426, post 70 om å vente med å gjennomføre endringer i organiseringen av Siva SF. I tråd med dette foreslås det å redusere tilskuddet med 31,8 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Disse midlene flyttes tilbake til kap. 2426, post 71.

Post 76 Miljøteknologi, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningsforslaget med 12,3 mill. kroner som følge av redusert gevinstrealiseringsmål for Innovasjon Norge, jf. omtale under post 50. Det foreslås videre å redusere rammen for ordningen med 85 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022 for å prioritere andre formål, herunder «grønne vekstlån» gjennom Innovasjon Norge.

På denne bakgrunn foreslås bevilgningen redusert med 72,7 mill. kroner.

Post 78 Administrasjonsstøtte for distriktsrettede såkornfond

Posten foreslås økt med 75 000 kroner sammenlignet med Gul bok 2022 som følge av redusert gevinstrealiseringsmål for Innovasjon Norge.

Kap. 2426 Siva SF

Post 70 Tilskudd

I Prop. 1 (2021–2022) ble det fremmet forslag om følgende endringer for organiseringen av Siva:

Sivas programvirksomhet ble foreslått overført til Innovasjon Norge 1. juli 2022. Denne virksomheten skulle videreutvikles rundt kompetansemiljøet som allerede finnes i Trondheim.

Sivas eierskap i innovasjonsselskaper ble foreslått avviklet. Det ble foreslått at Sivas eierandeler skulle overføres til kommuner, fylkeskommuner eller andre aktuelle aktører som i dag allerede er inne på eiersiden sammen med Siva.

Eiendomsvirksomheten i Siva ble foreslått videreført, og at Siva skulle bestå som et eiendomsselskap med samme mandat som i dag.

Det foreslås at disse endringene, og de budsjettmessige konsekvensene av forslagene, reverseres i påvente av en vurdering av enkelte deler av det næringsrettede virkemiddelapparatet, herunder organisering. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med en slik vurdering.

Som følge av dette foreslås bevilgningen økt med 19,5 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022.

Post 71 Tilskudd til testfasiliteter

I tråd med forslaget om å vente med å gjennomføre endringer i organiseringen av Siva SF, jf. omtale under post 70, foreslås bevilgningen økt med 83,6 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Tilskuddet skal også dekke Sivas del av Grønn plattform.

Kap. 3970 (Nytt) Kystverket

Post 02 Andre inntekter

Det foreslås en bevilgning på 13,4 mill. kroner. Dette tilsvarer forslaget til bevilgning i Gul bok 2022 på kap. 4360 Kystverket, post 02 Andre inntekter, som foreslås avviklet.

Kap. 5574 Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet

Post 77 (Ny) Sektoravgifter Kystverket

Det foreslås en bevilgning på 980 mill. kroner. Dette tilsvarer forslaget til bevilgning i Gul bok 2022 på kap. 5577 Sektoravgifter under Samferdselsdepartementet, post 74 Sektoravgifter Kystverket, som nå foreslås avviklet.

2.10 Landbruks- og matdepartementet

Kap. 1115 Mattilsynet

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås en økning av Mattilsynets budsjett på 10 mill. kroner til arbeid med dyrevelferd. Bevilgningen vil gi Mattilsynet mulighet til økt tilsyn med dyrehold, bedre informasjonsvirksomhet knyttet til regelverket og bedre veiledning til dyreholdere, både for produksjonsdyr og sports- og familiedyr.

Det foreslås i tillegg å øke Mattilsynets budsjett med 10 mill. kroner til digital dialog med alle aktørene på matområdet fra jord og fjord til bord. Dette vil bidra til bedre rapportering av data og deling av data med Mattilsynet. Det vil også legge til rette for å målrette og effektivisere den offentlige kontrollen.

Sammenlignet med Gul bok 2022 foreslår regjeringen å øke bevilgningen til Mattilsynet med til sammen 20 mill. kroner.

Kap. 1136 Kunnskapsutvikling m.m.

Post 50 Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Norsk institutt for bioøkonomi

Sammenlignet med Gul bok 2022 foreslår regjeringen å øke bevilgningen til Norsk institutt for bioøkonomi (NIBIO) med 10 mill. kroner. Midlene skal gå til klimasenterfunksjonen ved instituttet og utvikling av et system for verifisering av endringer i karbonlageret i jord. Dette er viktig for å kunne få best mulige beregninger av CO₂-opptaket i jord til Norges klimagassregnskap. Å regne med alle vesentlige opptak vil gi et riktigere bilde av reelle klimaeffekter og potensielt større fleksibilitet i virkemiddelbruken.

Kap. 1142 Landbruksdirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningen til Landbruksdirektoratet under kap. 1142, post 01 reduseres med 1,6 mill. kroner.

Kap. 1149 Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket

Post 73 Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres

Regjeringen foreslår at bevilgningen økes med 10 mill. kroner til økt opptak av CO₂ i skog. Klimatiltak i skog, som blant annet tettere planting, gjødsling av skog og styrket ungskogpleie, er blant de mest kostnadseffektive klimatiltakene som kan gjennomføres nasjonalt.

Kap. 1150 Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.

Post 50 Tilskudd til Landbrukets utviklingsfond

Det er stor pågang etter investeringstilskudd i landbruket til fornying av driftsbygninger for å imøtekomme kravet om løsdrift for all storfeproduksjon som trer i kraft i 2034. Støtte til investeringer i landbruket gis i dag over kap. 1150, post 50 og forvaltes av Innovasjon Norge.

Sammenlignet med Gul bok 2022 foreslår regjeringen en økning av rammen til investeringstilskudd på 200 mill. kroner, til 879,5 mill. kroner. Økningen skal blant annet gå til små- og mellomstore melkebruk for å følge opp løsdriftskravet.

Post 73 Pristilskudd, overslagsbevilgning

Sammenlignet med Gul bok 2022 foreslår regjeringen å øke rammen på posten med 8,5 mill. kroner. Se omtale av tilleggsforhandlingene med jordbruket under post 74.

Post 74 Direkte tilskudd, kan overføres

Tilleggsforhandlinger med jordbruket

Siden jordbruksoppgjøret våren 2021 ble vedtatt i Stortinget har det vært en ekstraordinær prisøkning på gjødsel og bygningsmaterialer. På denne bakgrunn krevde Jordbrukets forhandlingsutvalg 29. juli at det ble tatt opp tilleggsforhandlinger med grunnlag i § 2-4 i Hovedavtalen, som sier at partene kan kreve forhandlinger om endringer i en løpende jordbruksavtale når viktige forutsetninger for denne er blitt vesentlig forandret.

Staten aksepterte å ta opp tilleggsforhandlinger 12. august. På oppdrag fra partene avga Budsjettnemnda for jordbruket oppdatert tallgrunnlag for kostnadsveksten på gjødsel og bygningsmaterialer. 8. september fremmet Jordbrukets forhandlingsutvalg krav om en fullstendig kompensasjon for kostnadsøkningen på 754 mill. kroner, finansiert med budsjettmidler, med utbetaling sammen med produksjonstilskudd i februar 2022. Forhandlingene ble satt på pause av Solberg-regjeringen 17. september, og tatt opp igjen av regjeringen 19. oktober.

Den samlede kostnadsveksten reduserer overskuddet i jordbruket. Partene ble 28. oktober enige om en foreløpig kompensasjon ved at bevilgninger til gjennomføring av jordbruksavtalen foreslås økt med 753,9 mill. kroner, med utbetaling i februar 2022. Det ble samtidig vist til at om lag 2/3 av jordbrukets inntekter er markedsinntekter, og at en økning i markedsinntektene også må bidra til inntektsdannelsen. Partene vil vurdere særskilt hvor stor kostnadsveksten ble for gjødsel, bygningsmaterialer og elektrisk kraft i 2021/2022, og håndtere dette som en del av helheten, både på inntekts- og kostnadssiden, med utgangspunkt i et nytt fullstendig grunnlagsmateriale til jordbruksforhandlingene i 2022.

Partene ble enige om å fordele økningen på 753,9 mill. kroner på husdyrtilskudd, arealtilskudd og distriktstilskudd frukt og bær.

Sammenlignet med Gul bok 2022 foreslår regjeringen å øke bevilgningen på post 74 med 745,4 mill. kroner.

2.11 Samferdselsdepartementet

Kap. 1300 Samferdselsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen på kap. 1300, post 01 med 20 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Reduksjonen skyldes flytting av budsjettmidler til Nærings- og fiskeridepartementet, jf. omtale under kap. 900, post 01.

Kap. 1301 Forskning og utvikling mv.

Post 21 Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv.

Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen på kap. 1301, post 21 med 2,4 mill. kroner sammenlignet med Gul bok. Reduksjonen skyldes flytting av budsjettmidler til Nærings- og fiskeridepartementet, jf. omtale under kap. 900, post 21.

Post 50 Samferdselsforskning, kan overføres

Regjeringen reduserer forslaget til bevilgning på kap. 1301, post 50 med 25 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Reduksjonen gjelder bevilgning til Pilot-T og opprettelse av forskningssentre for bærekraftig transport.

Kap. 1314 Statens havarikommisjon

Post 01 Driftsutgifter

For å opprette en fast ordning for uavhengige granskninger i petroleumssektoren, ble det i Gul bok 2022 foreslått å øke bevilgningen til Statens havarikommisjon med 5 mill. kroner. Regjeringen reduserer bevilgningsforslaget med 5 mill. kroner, mot tilsvarende økning i bevilgningsforslaget til Petroleumstilsynets driftsbevilgning, jf. omtale under kap. 642, post 01 under Arbeids- og inkluderingsdepartementet.

Kap. 1320 Statens vegvesen

Post 01 Driftsutgifter

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningen til Statens vegvesen under kap. 1320, post 01, reduseres med 2,5 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022.

Post 30 Riksveiinvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 22 og post 29 og kap. 1332, post 66

Regjeringen reduserer forslaget til bevilgning på kap. 1320, post 30 med 270 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Reduksjonen gjelder mindre investeringstiltak med kostnadsanslag på under 1 mrd. krone, og omfatter bl.a. utbedringer av dagens vei, tilrettelegging for gående og syklende og målrettede trafikksikkerhetstiltak. Statens vegvesen vurderer gjennom året hvilke mindre investeringstiltak som skal startes opp. Det er i Prop. 1 S (2021–2022) for Samferdselsdepartementet gitt en nærmere omtale av dette, jf. side 101. Forslaget innebærer at færre nye tiltak kan starte opp. Som det går frem av Prop. 1 S (2021–2022), vil en endring i det som prioriteres til mindre investeringer i kommende budsjettår endre fullmakten etter en fast regel, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 66 Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer, kan overføres

Regjeringen reduserer forslaget til bevilgning på kap. 1320, post 66 med 20 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Reduksjonen innebærer at omfanget av tilskudd til ordningen vil bli redusert.

Post 72 Tilskudd til riksveiferjedriften, kan overføres

I Gul bok 2022 foreslås det bevilget 483 mill. kroner til takstreduksjoner i riks- og fylkesveiferjedriften, fordelt med en økning på kap. 1320, post 72 og kap. 572, post 60 og en inntektsreduksjon på kap. 4320, post 04. Forslaget i Gul bok tilsvarer en nominell reduksjon i takstene på om lag 15,5 pst. sammenlignet med takstnivået som var gjeldende fra 1. januar 2021. Den reduserte satsen for merverdiavgift, som blant annet gjelder ferjebilletter, ble økt fra 6 til 12 pst. 1. oktober 2021. I sammenligningen av takstnivå i Prop. 1 S (2021–2022) for Samferdselsdepartementet er effekten av økt merverdiavgift holdt utenfor beregningen.

I regjeringens politiske plattform er det et mål å halvere takstene på riks- og fylkesveiferjer i løpet av fireårsperioden. Regjeringen foreslår å bevilge ytterligere 489,8 mill. kroner til reduserte ferjetakster på riks- og fylkesveinettet sammenlignet med Gul bok. Av dette foreslås 30,2 mill. kroner i økt bevilgning på kap. 1320, post 72. Med regjeringens forslag vil takstene for trafikantene i riksveiferjedriften nominelt ligge 30 pst. under takstnivået som gjaldt 1. januar 2021. Det vises også til omtale på kap. 4320, post 04 og kap. 572, post 60 under Kommunal- og distriktsdepartementet.

Ferjesamband som ikke mottar offentlig tilskudd, omfattes ikke av forslaget.

Kap. 1330 Særskilte transporttiltak

Post 78 Tettere samarbeid om data

Regjeringen reduserer forslaget til bevilgning på kap. 1330, post 78 med 5 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Samarbeidet om data vil kunne starte opp med en noe lavere bevilgning.

Kap. 1332 Transport i byområder mv.

Post 66 Tilskudd til byområder, kan overføres

Regjeringen reduserer forslaget til bevilgning på kap. 1332, post 66 med 30 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Forslaget innebærer at det ikke bevilges midler til ordningen med tilskudd til mindre byområder som ikke er omfattet av ordningen med byvekstavtaler i 2022.

Kap. 1352 Jernbanedirektoratet

Post 70 Kjøp av persontransport med tog, kan overføres, kan nyttes under post 71

Sammenlignet med Gul bok 2022 reduserer regjeringen forslaget til bevilgning på kap. 1352, post 70 med 76 mill. kroner, mot tilsvarende økning på kap. 1352, post 74.

I Gul bok inngår 76 mill. kroner i tilskudd til Norske tog for kjøp av reservevogner i forslaget på kap. 1352, post 70. Posten omfatter i hovedsak vederlag til togselskapene, mens post 74 Tilskudd til togmateriell mv. bl.a. omfatter tilskudd til Norske tog for installering av ERTMS-ombordutstyr (digitalt signalsystem). Midlene til kjøp av reservevogner bør derfor bevilges under post 74, jf. omtale under post 74.

Post 74 Tilskudd til togmateriell mv.

Regjeringen øker forslaget til bevilgning på kap. 1352, post 74 med 76 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon på kap. 1352, post 70 sammenlignet med Gul bok 2022. Økningen gjelder tilskudd til Norske tog for kjøp av reservevogner som ved behov skal bidra til å opprettholde fjerntogtilbudet i påvente av nye langdistansetog. Tilskuddet er i Gul bok foreslått bevilget på post 70 Kjøp av persontransport med tog, men bør bevilges over post 74.

Post 75 Tilskudd til godsoverføring fra vei til jernbane

Regjeringen øker forslaget til bevilgning på kap. 1352, post 75 med 10,3 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Tilskuddet videreføres dermed reelt på samme nivå som i 2021.

Kap. 4320 Statens vegvesen

Post 04 Billettinntekter fra riksveiferjedriften

Regjeringen foreslår å redusere budsjetterte inntekter over kap. 4320, post 04 med 218,0 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. Posten gjelder budsjetterte billettinntekter i kontrakter der Statens vegvesen bærer inntektsrisikoen (bruttokontrakter). Det vises til omtale under kap. 1320, post 72.

Andre saker

Flytting av ansvaret for kystområdet fra Samferdselsdepartementet til Nærings- og fiskeridepartementet

Ansvaret for etatsstyringen av Kystverket og saker under Kyst- og miljøavdelingen, med unntak av de delene av avdelingen som har ansvaret for koordineringen av Samferdselsdepartementets arbeid med miljø- og klimaspørsmål, vil fra 1. januar 2022 flyttes fra Samferdselsdepartementet til Nærings- og fiskeridepartementet, jf. kgl.res. 22. oktober 2021. Som følge av dette foreslås kap. 1360, kap. 4360 og kap. 5577 avviklet. Se nærmere omtale under Nærings- og fiskeridepartementet.

2.12 Klima- og miljødepartementet

Kap. 1400 Klima- og miljødepartementet

Post 51 Den naturlige skolesekken

Forslaget til bevilgning i 2022 reduseres med 5 mill. kroner. Reduksjonen innebærer en avvikling av posten og ordningen med Den naturlige skolesekken.

Kap. 1420 Miljødirektoratet

Post 35 Statlige erverv, skogvern, kan overføres

Bevilgningen til skogvern foreslås redusert med 120 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022, til 315,7 mill. kroner.

Post 38 Restaurering av myr og annen våtmark, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 20 mill. kroner. Midlene skal benyttes til å gjennomføre tiltak for å restaurere forringet natur som blant annet myr og annen våtmark, truede naturtyper og leveområder for pollinerende insekter. Restaureringen skjer blant annet gjennom tetting av grøfter i myr, fjerning av fremmede treslag og andre fremmede arter, fjerning av kjørespor, tilbakeføring av utrettede elveløp mv.

Post 65 Tiltak i kommuner med ulverevir i Hedmark, Akershus og Østfold

Regjeringen foreslår å avvikle ordningen med tilskudd til tiltak i kommuner med ulverevir i Hedmark, Akershus og Østfold. Bevilgningsforslaget på posten reduseres med 20,6 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022. En evaluering av ordningen i 2020 viste at ordningen i begrenset grad har bidratt til å redusere konfliktnivået knyttet til ulv i kommunene som har mottatt tilskudd.

Post 69 Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79

Det prioriteres ikke å bevilge midler til oppstart av opprydding i Store Lungegårdsvann i Bergen. Forslaget til bevilgning reduseres derfor med 23 mill. kroner sammenlignet med Gul bok for 2022. Tilhørende fullmakt til å pådra forpliktelser for fremtidige år foreslås redusert med 84,3 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 1428 Enova SF

Post 50 Overføring til Klima- og energifondet

Regjeringen foreslår en økt bevilgning på 300 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022, til 3,7 mrd. kroner. Forslaget skal øke Enovas aktivitet rettet mot grønn omstilling i næringslivet og til etablering av hurtigladeinfrastruktur for elbil. Klima- og miljødepartementet legger opp til å inngå en tilleggsavtale med Enova om forvaltning av midlene innen utgangen av året, i tråd med omtalen under.

Støtte til etablering av hurtigladere i distriktene

Det er flere kommuner hvor innbyggerne ikke har tilgang til hurtigladeinfrastruktur. Regjeringen foreslår derfor å sette av 100 mill. kroner gjennom Enova til å støtte etablering av hurtigladere for elbiler. Tiltaket skal øke tilgangen på ladeinfrastruktur i hele landet. Regjeringen ønsker at utbyggingen av ladeinfrastruktur i hovedsak skal være markedsdrevet. I noen situasjoner kan det imidlertid også være behov for offentlig støtte. Dette gjelder særlig der hvor markedsgrunnlaget ikke er tilstrekkelig for kommersielle aktører til å investere.

Enova skal bidra til etablering av et minimum av hurtigladere som legger til rette for økt utbredelse og bruk av elbil i alle deler av landet. Dette vil gjøre det enklere å velge klimavennlige transportløsninger. Det vil, i tråd med den overordnede styringen av Enova, være opp til Enova å innrette støtten basert på deres erfaringer og faglige vurderinger.

Grønn omstilling i næringslivet

Gjennom å støtte opp under senfase teknologiutvikling og tidlig markedsintroduksjon bidrar Enova til utslippsreduksjoner og grønn teknologiutvikling innen områder som industri, grønn skipsfart, hydrogen, utslippsfri landtransport og infrastruktur for nullutslippsdrivstoff. De nye løsningene som Enova støtter bidrar til grønn omstilling i næringslivet. Regjeringen foreslår å øke denne aktiviteten gjennom en ekstrabevilgning på 200 mill. kroner i 2022.

Midlene skal forvaltes i samsvar med målene og føringene i styringsavtalen mellom Enova og Klima- og miljødepartementet. Tilleggsavtalen utformes i tråd med den overordnede styringen av Enova hvor det gis betydelig faglig frihet og fleksibilitet til å utforme ordninger og gi tilsagn til prosjekter slik at midlene utnyttes mest mulig effektivt. Denne faglige friheten og fleksibiliteten gjør det mulig for Enova å støtte de prosjekter og sektorer der mulighetene er størst.

Andre saker

Budsjettarbeidet og klimapolitikken

Det fremgår av Hurdalsplattformen at regjeringen skal føre en politikk i tråd med Parisavtalen og Norges forpliktelser om utslippskutt. Det skal innføres et årlig forpliktende budsjett for utslipp av klimagasser, og Norges gjenværende karbonbudsjett skal legge føringer for vurderinger av politiske tiltak og satsinger. Budsjettprosessen og de årlige budsjettfremleggene vil være milepæler i dette arbeidet, og vurderinger av ulike virkemidler og budsjettposters påvirkning på utslipp og klimamål vil være en viktig del av arbeidet med statsbudsjettet. Det skal fremgå av de årlige budsjettfremleggene hvilke budsjettposter og virkemidler som forventes å påvirke norske utslipp, klimamål og internasjonale forpliktelser betydelig. Utredningsarbeidet er allerede i gang, og regjeringen tar sikte på å redegjøre nøyere for dette i forbindelse med statsbudsjettet for 2023.

Ny flytransportavtale for Kings Bay AS

Selskapet Kings Bay AS benytter per i dag en flyavtale basert på et trepartssamarbeid mellom Kings Bay AS, Store norske Spitsbergen kullkompani og Lufttransport. Nedleggelsen av gruvevirksomheten i Svea gjør at Kings Bay AS blir eneste aktør med behov for flytransporttjenester. Kings Bay AS må inngå ny langsiktig transportavtale for flygninger mellom Ny Ålesund og Longyearbyen fra 2023. Regjeringen er kjent med at det vil igangsettes en anbudsprosess i 2022 for en ny flyavtale. Utgiftene knyttet til en slik avtale vil trolig bli høyere enn ved dagens avtale, som følge av at Kings Bay AS er eneste aktør. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget ifb. RNB 2022 når avtalen er ferdigforhandlet dersom det er behov for å pådra staten økte forpliktelser for fremtidige budsjettår.

2.13 Finansdepartementet

Kap. 1605 Direktoratet for forvaltning og økonomistyring

Post 01 Driftsutgifter

I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgningsøkning på 9,5 mill. kroner til å styrke arbeidsgiverstøtten i Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ), hvorav 6 mill. kroner på denne posten og 3,5 mill. kroner på Kommunal- og distriktsdepartementets kap. 500, post 21. Det foreslås at bevilgningsforslaget på posten reduseres med 6 mill. kroner knyttet til arbeidsgiverstøtten sammenlignet med Gul bok. Det presiseres at den foreslåtte bevilgningsøkningen på 3,5 mill. kroner på kap. 500, post 21 fortsatt skal brukes til å utvikle bedre digitale løsninger for arbeidsgiverstøtten i DFØ.

Kap. 1610 Tolletaten

Post 01 Driftsutgifter

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningsforslaget til Tolletaten under kap. 1610, post 01 reduseres med 3,4 mill. kroner sammenlignet med Gul bok 2022.

Kap. 1618 Skatteetaten

Post 01 Driftsutgifter

Økt driftsbevilgning

I Prop. 1 S (2021–2022) for Finansdepartementet er det opplyst om at Skatteetaten må «gjere svært krevjande prioriteringar i 2022». Det er etter hvert blitt klart at den foreslåtte rammen ikke er tilstrekkelig for å løse etatens kjerneoppgaver på en tilfredsstillende måte. For å tilpasse seg budsjettreduksjoner og krav om gevinstrealisering har etaten siden 2014 redusert bemanningen med i overkant av 600 årsverk (10 pst.), justert for overførte ansatte ifb. nye oppgaver. Uten en bevilgningsøkning ut over forslaget i Gul bok må Skatteetaten sannsynligvis gjennomføre betydelige oppsigelser i 2022. Dette vil kunne få store konsekvenser for Skatteetatens kjerneproduksjon og negativ effekt på skatte- og avgiftsinntektene (provenyet). Det er viktig at kontrollvirksomheten kan gjennomføres på en god måte for å redusere sannsynligheten for provenytap. Stor pågang på førstelinjen for publikumskontakt krever samtidig at tilgjengeligheten opprettholdes. For å redusere konsekvensene for etatens kjerneproduksjon, med tilhørende potensielt negative konsekvenser for skatte- og avgiftsinntektene, foreslås det å øke Skatteetatens driftsbevilgning med 125 mill. kroner, ut over budsjettforslaget i Gul bok 2022.

Redusert konsulentbruk i staten

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningsforslaget til Skatteetaten under kap. 1618, post 01 reduseres med 4,3 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet økes bevilgningsforslaget på posten med 120,7 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Kap. 5501 Skatter på formue og inntekt

Post 70 Trinnskatt mv.

Det foreslås en bevilgning på posten på 78 811 mill. kroner, mot tidligere foreslått 75 740 mill. kroner. Det vises til nærmere omtale av forslagene til skatte- og avgiftsendringer i Prop. 1 LS Tillegg 1 (2021–2022).

Post 72 Fellesskatt mv. fra personlige skattytere

Det foreslås en bevilgning på posten på 128 500 mill. kroner, mot tidligere foreslått 127 960 mill. kroner. Det vises til nærmere omtale av forslagene til skatte- og avgiftsendringer i Prop. 1 LS Tillegg 1 (2021–2022).

Post 75 Formuesskatt

Det foreslås en bevilgning på posten på 4 526 mill. kroner, mot tidligere foreslått 2 700 mill. kroner. Det vises til nærmere omtale av forslagene til skatte- og avgiftsendringer i Prop. 1 LS Tillegg 1 (2021–2022).

Kap. 5521 Merverdiavgift

Post 70 Merverdiavgift

Det foreslås en bevilgning på posten på 360 530 mill. kroner, mot tidligere foreslått 360 500 mill. kroner. Det vises til nærmere omtale av forslagene til skatte- og avgiftsendringer i Prop. 1 LS Tillegg 1 (2021–2022).

Kap. 5526 Avgift på alkohol

Post 70 Avgift på alkohol

Det foreslås en bevilgning på posten på 15 520 mill. kroner, mot tidligere foreslått 15 400 mill. kroner. Det vises til nærmere omtale av forslagene til skatte- og avgiftsendringer i Prop. 1 LS Tillegg 1 (2021–2022).

Kap. 5531 Avgift på tobakkvarer mv.

Post 70 Avgift på tobakkvarer mv.

Det foreslås en bevilgning på posten på 7 310 mill. kroner, mot tidligere foreslått 7 350 mill. kroner. Det vises til nærmere omtale av forslagene til skatte- og avgiftsendringer i Prop. 1 LS Tillegg 1 (2021–2022).

Kap. 5538 Veibruksavgift på drivstoff

Post 70 Veibruksavgift på bensin

Det foreslås en bevilgning på posten på 4 170 mill. kroner, mot tidligere foreslått 4 300 mill. kroner. Det vises til nærmere omtale av forslagene til skatte- og avgiftsendringer i Prop. 1 LS Tillegg 1 (2021–2022).

Post 71 Veibruksavgift på autodiesel

Det foreslås en bevilgning på posten på 9 340 mill. kroner, mot tidligere foreslått 9 900 mill. kroner. Det vises til nærmere omtale av forslagene til skatte- og avgiftsendringer i Prop. 1 LS Tillegg 1 (2021–2022).

Kap. 5541 Avgift på elektrisk kraft

Post 70 Avgift på elektrisk kraft

Det foreslås en bevilgning på posten på 9 816 mill. kroner, mot tidligere foreslått 11 616 mill. kroner. Det vises til nærmere omtale av forslagene til skatte- og avgiftsendringer i Prop. 1 LS Tillegg 1 (2021–2022).

Kap. 5543 Miljøavgift på mineralske produkter mv.

Post 70 CO₂-avgift

Det foreslås en bevilgning på posten på 11 017 mill. kroner, mot tidligere foreslått 11 019 mill. kroner. Det vises til nærmere omtale av forslagene til skatte- og avgiftsendringer i Prop. 1 LS Tillegg 1 (2021–2022).

Kap. 5605 Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer

Post 84 Av driftskreditt til statsbedrifter

På posten inntektsføres blant annet renter helseforetakene betaler for trekk på driftskredittrammen. Ved en feil ble det lagt til grunn feil nivå på driftskreditten i helseforetakene ved beregningen av inntektsanslaget i Gul bok 2022. Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningsforslaget på posten med 78,6 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Kap. 5700 Folketrygdens inntekter

Post 71 Trygdeavgift

Det foreslås en bevilgning på posten på 165 346 mill. kroner, mot tidligere foreslått 165 412 mill. kroner. Det vises til nærmere omtale av forslagene til skatte- og avgiftsendringer i Prop. 1 LS Tillegg 1 (2021–2022).

Post 72 Arbeidsgiveravgift

Det foreslås en bevilgning på posten på 214 198 mill. kroner, mot tidligere foreslått 214 101 mill. kroner. Det vises til nærmere omtale av forslagene til skatte- og avgiftsendringer i Prop. 1 LS Tillegg 1 (2021–2022).

Kap. 5800 Statens pensjonsfond utland

Post 50 Overføring fra fondet

I Gul bok 2022 ble det foreslått en bevilgning på kap. 5800, post 50 på 300 255 mill. kroner som overføring fra Statens pensjonsfond utland til å dekke det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet. Det foreslås nå en bevilgning på kap. 5800, post 50 på 300 076 mill. kroner, i tråd med det oppdaterte anslaget for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet.

Kap. 5999 Statslånemidler

Post 90 Lån

Bevilgningen knyttet til statslånemidler er en saldering av statsbudsjettets inntekter og utgifter inkludert lånetransaksjoner. Bevilgningen motsvarer dermed statsbudsjettets brutto finansieringsbehov. I Gul bok 2022 ble det foreslått en bevilgning på kap. 5999, post 90 på 93 882 mill. kroner. Det foreslås nå en bevilgning på posten på 95 596 mill. kroner.

2.14 Forsvarsdepartementet

Kap. 1700 Forsvarsdepartementet

Post 71 Overføringer til andre, kan overføres

I Gul bok 2022 er det foreslått å redusere tilskuddet til frivillige organisasjoner med 15 mill. kroner reelt sett sammenlignet med Saldert budsjett 2021.

2022 er lansert som Frivillighetens år. For å legge til rette for at de frivillige organisasjonene skal kunne gå tilbake til det aktivitetsnivået de hadde før pandemien, foreslår regjeringen å øke rammen for tilskudd til de frivillige organisasjonene med 15 mill. kroner, og vil med det reversere Solberg-regjeringens forslag til bevilgningsreduksjon i Gul bok. Med regjeringens forslag vil nivået på tilskudd til de frivillige organisasjonene videreføres på samme nivå som de seneste årene.

Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 1700, post 71, med 15 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Kap. 1710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

Post 01 Driftsutgifter, kan overføres

Forsvarsektoren har en stor bygningsmasse hvorav mange av byggene er aldrende. Innenfor Forsvarsbyggs budsjettrammer gjennomføres det ordinært vedlikehold og utskifting av komponenter, i tillegg til at det gjennomføres investeringsprosjekter for rehabilitering og nybygg. For å bevare eller bedre tilstanden på Forsvaret bygningsmasse, herunder kaserner for soldater og forlegninger for befal, er det behov for å øke budsjettrammen for vedlikehold av bygningsmassen.

Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til Forsvarsbygg med 50 mill. kroner, og at disse øremerkes til vedlikehold og komponentutskifting av Forsvarets bygningsmasse. Forslaget adresserer manglene som er fremkommet for Forsvarets bofasiliteter, og legger bedre til rette for den planlagte personelløkningen i Forsvaret de kommende årene. Forsvarsdepartementet vil gå i dialog med Forsvaret og Forsvarsbygg, slik at midlene kan prioriteres der det er mest kritisk og har størst effekt for brukerne og den operative evnen.

Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 1710, post 01, med 50 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Kap. 1716 Forsvarets forskningsinstitutt

Post 51 Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

Flytting av midler for CBRNE

Forsvarsdepartementet mottok høsten 2021 en samordnet plan fra Forsvaret og Forsvarets forskningsinstitutt (FFI) om fordeling av CBRNE-midler (kjemisk, biologisk, radioaktivt, nukleær og eksplosiver) mellom FFI og Forsvaret for den resterende delen av langtidsplanperioden. Planen medfører at en noe større andel av midlene i 2022 bør fordeles til FFI enn det som er foreslått i Gul bok.

Regjeringen foreslår derfor at bevilgningen på kap. 1716, post 51 økes med 2,6 mill. kroner sammenlignet med Gul bok, mot en tilsvarende utgiftsreduksjon under kap. 1720, post 01.

Bruk av konsulenttjenester

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningen til Forsvarets forskningsinstitutt under kap. 1716, post 51, reduseres med 1,2 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Oppsummering

Samlet økes bevilgningsforslaget på kap. 1716, post 51 med 1,4 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Kap. 1720 Forsvaret

Post 01 Driftsutgifter

Heimevernet

For å legge til rette for at Heimevernets avdelinger kan opprettholde omfanget og kvaliteten på trening og øving, herunder nødvendig utstyr og ammunisjon, vil regjeringen øke Heimevernets driftsramme med 40 mill. kroner sammenlignet med den planlagte fordelingen av midler under Forsvaret i Gul bok. Midlene øremerkes til Heimevernet, og forsvarssjefen gis fullmakt til å disponere midlene for å oppnå best mulig operativ effekt. Midlene omprioriteres fra ikke-forpliktede midler til norske styrker i utlandet som følge av avslutningen av Norges militære engasjement i Afghanistan.

Flytting av midler for CBRNE

Det vises til omtale av saken under kap. 1716, post 51. Det foreslås at bevilgningen på kap. 1720, post 01, reduseres med 2,6 mill. kroner sammenlignet med Gul bok, mot en tilsvarende utgiftsøkning under kap. 1716, post 51.

Bruk av konsulenttjenester

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningen til Forsvaret under kap. 1720, post 01, reduseres med 3,5 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Oppsummering

Samlet reduseres bevilgningsforslaget på kap. 1720, post 01, med 6,1 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Kap. 1760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret.

Det foreslås at bevilgningen til Forsvarsmateriell under kap. 1760, post 01, reduseres med 1,2 mill. kroner sammenlignet med Gul bok.

Andre saker

Heimevernets geografiske inndeling

I Gul bok foreslås det i vedtak XI under Forsvarsdepartementet å endre den geografiske inndelingen for fire av heimevernsdistriktene. Regjeringen mener det er hensiktsmessig at en slik beslutning avventer Stortingets vurdering av andre relevante forhold, herunder regionreformen og politireformen, og foreslår derfor at forslag til romertallsvedtak XI i Gul bok utgår, jf. forslag til romertallsvedtak.

2.15 Olje- og energidepartementet

Kap. 1800 Olje- og energidepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Forslag til bevilgning for 2022 økes med 6 mill. kroner, til 199,9 mill. kroner.

Olje- og energidepartementet skal fremover arbeide med ulike prosesser innen vindkraft til havs, herunder gjennomføre arealtildeling og konsesjonsprosess på en måte som legger til rette for innovasjon og industriutvikling. Myndighetene må ha god oversikt over hvordan utvikling av havvind vil påvirke kraftmarkedet og kraftsystemet på land i Norge. Den foreslåtte bevilgningsøkningen skal øke departementets kapasitet til oppfølging av arbeidet med vindkraft til havs, jf. også omtale under kap. 1800, post 21.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 50, 71 og 72

Forslag til bevilgning for 2022 økes med 12 mill. kroner, til 27,5 mill. kroner.

Den foreslåtte økningen skal benyttes til ekstern bistand, studier og utredning av ulike problemstillinger i Olje- og energidepartementets arbeid med vindkraft til havs, jf. omtale under kap. 1800, post 01. For å kunne utarbeide gode beslutningsgrunnlag er det blant annet behov for å utrede juridiske og EU/EØS-rettslige problemstillinger samt regulatoriske, økonomiske og organisatoriske spørsmål. Arbeidet vil omfatte konsekvensutredning og tilrettelegging for konsesjons- og tildelingsprosesser mv.

Videre skal det igangsettes et helhetlig utredningsarbeid om mulighetene innen hydrogen.

Kap. 1810 Oljedirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Det vises til omtale av forslag om redusert bevilgning knyttet til bruk av konsulenttjenester, jf. avsnitt 3.1 i dette tilleggsnummeret. Det foreslås at bevilgningen til Oljedirektoratet under kap. 1810 post 01 reduseres med 1,3 mill.

Kap. 1820 Norges vassdrags- og energidirektorat

Post 01 Driftsutgifter

Forslag til bevilgning for 2022 økes med 2 mill. kroner, til 647,4 mill. kroner. Den foreslåtte økningen skal bidra til økt kapasitet i Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) til planlegging og forsvarlig oppfølging av sikringstiltak mot flom og skred i regionene, jf. kap. 1820, post 22 og post 60.

Post 22 Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 45, 60 og 72

Posten omfatter utgifter til tiltak for forebygging av flom- og skredskader som gjennomføres i regi av NVE. Forslag til bevilgning for 2022 økes med 30 mill. kroner, til 255,3 mill. kroner. Videre foreslås det en bestillingsfullmakt på 180 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Den foreslåtte økningen skal bidra til å øke gjennomføringstakten og forsere sikringstiltak mot flom og skred, jf. kap. 1820, post 01 og post 60.

Post 60 Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 72

Forslag til bevilgning for 2022 økes med 28 mill. kroner, til 110 mill. kroner. Videre foreslås det en tilsagnsfullmakt på 160 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Posten omfatter tilskudd til flom- og skredforebygging, miljøtiltak langs vassdrag og kartlegging av kritiske punkter i bekker og bratte vassdrag. Målgruppen for tilskudd er kommuner som tar på seg oppgaven med å planlegge og gjennomføre slike tiltak. Økningen skal bidra til å øke gjennomføringstakten og forsere sikringstiltak i kommunene og sette flere kommuner i stand til å håndtere flom- og skredrisiko, jf. kap. 1820, post 01 og 22.

Kap. 4820 Norges vassdrags- og energidirektorat

Post 40 Flom- og skredforebygging

Forslag til bevilgning for 2022 økes med 6 mill. kroner, til 38 mill. kroner.

Posten omfatter innbetalinger fra kommuner for utførelse av sikrings- og miljøtiltak som er gjennomført i regi av NVE. Kommunene må normalt dekke en distriktsandel som utgjør 20 pst. av totalkostnaden for tiltaket. Økningen har sammenheng med forslaget til økt bevilgning til sikringstiltak i regi av NVE, jf. kap. 1820, post 22.

Kap. 1830 Forskning og næringsutvikling

Post 50 Norges forskningsråd

I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 787,5 mill. kroner på posten til Norges forskningsråd. For å frigjøre midler til andre budsjettformål foreslås det å redusere bevilgningen til de store forskningsprogrammene innenfor energi- og petroleumsforskning gjennom Norges forskningsråd med 30 mill. kroner, til 757,5 mill. kroner. Reduksjonen innebærer en strengere prioritering av hvilke prosjekter som skal motta støtte i 2022.

Post 72 Norwegian Energy Partners

I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 34 mill. kroner til Norwegian Energy Partners (NORWEP). For å frigjøre midler til andre budsjettformål foreslås det å redusere bevilgningen med 10 mill. kroner, til 24 mill. kroner.

Kap. 1840 CO₂-håndtering

Post 50 Forskning, utvikling og demonstrasjon av CO₂-håndtering

I Gul bok 2022 er det foreslått en bevilgning på 164 mill. kroner til forskning, utvikling og demonstrasjon av CO₂-håndtering. For å frigjøre midler til andre budsjettformål foreslås det å redusere bevilgningen til CLIMIT-programmet med 10 mill. kroner, til 154 mill. kroner. Reduksjonen innebærer en strengere prioritering av hvilke prosjekter og tiltak som skal motta støtte i 2022.

Andre saker

Langskip – Kostnadsøkning i Norcems CO₂-fangstprosjekt

Stortinget vedtok å gjennomføre Langskip i tråd med omtalen i forslaget til statsbudsjett for 2021, jf. Prop. 1 S (2020–2021) fra Olje- og energidepartementet og Meld. St. 33 (2019–2020) Langskip – fangst og lagring av CO₂.

Langskip omfatter fangst av CO₂ ved sementfabrikken til Norcem i Brevik og transport- og lagring gjennom Northern Lights, et selskap etablert av Equinor, Shell og Total. Langskip vil også omfatte fangst av CO₂ ved Fortum Oslo Varme sitt karbonfangstanlegg på Klemetsrud forutsatt tilstrekkelig egenfinansiering og finansiering fra EU eller andre kilder. Prosjektene til Norcem og Northern Lights er under bygging.

Olje- og energidepartementet fikk 25. oktober 2021 tilsendt oppdaterte kostnadsestimater for CO₂-fangstprosjektet til Norcem. De oppdaterte kostnadsestimatene viser at Norcem nå er forventet å overskride maksimalbudsjettet i tilskuddsavtalen mellom staten og Norcem.

Det nye estimatet for forventede investeringskostnader (P50) er 4 146 mill. kroner, en økning på 912 mill. kroner sammenlignet med Meld. St. 33 (2019–2020). Det nye estimatet for kostnadsrammen for investeringskostnader (P85) er 4 343 mill. kroner, en økning på 563 mill. kroner sammenlignet med Meld. St. 33 (2019–2020). Økningen i Norcems oppdaterte P85-estimat er lavere enn økningen i det oppdaterte P50-estimatet, blant annet fordi de fleste leverandørkontraktene nå er inngått. De nye estimatene er et resultat av en ny kostnads- og usikkerhetsanalyse som gjennomføres to ganger årlig i prosjektperioden. Analysen som nå er gjort er den første som gjøres etter inngåelse av alle vesentlige kontrakter.

Gassnova og Norcem peker på følgende årsaker til kostnadsøkningene:

Økte markedspriser

Økt behov for prosjektoppfølging (systemer og bemanning)

Uforutsette funn i forbindelse med klargjøring for grunnarbeid og riving av gammel bygningsmasse

Prosjektendringer av tekniske løsninger og infrastruktur

Større kapasitetsbehov for strømtilførsel

Kostnads- og usikkerhetsanalysen Norcem har gjennomført viser et behov for økt avsetning for fremtidig risiko i prosjektet

Økte kostnader som en konsekvens av pandemien

Partene er i henhold til tilskuddsavtalen forpliktet til å i fellesskap søke en omforent løsning for prosjektet. Med mindre partene blir enige om å fortsette, eller den ene av partene tar på seg å finansiere ferdigstillingen alene, vil prosjektet bli skrinlagt og hver av partene tar sine kostnader.

Olje- og energidepartementet og Gassnova går nå gjennom dokumentasjonen for kostnadsoppdateringen for å vurdere årsakene til endringene og vurdere risikoen for ytterligere overskridelser. Olje- og energidepartementet, Gassnova og Norcem vil i fellesskap vurdere ytterligere tiltak for oppfølging og kvalitetssikring av prosjektet til Norcem.

Kostnadsoppdateringen for transport- og lagerdelen av Langskip (Northern Lights) viser ingen endring. Stortingets vedtak om øvre kostnadsramme for Langskip (P85-estimatet), inkluderer også Northern Lights sine kostnadsestimater, og er ikke overskredet medregnet kostnadsoppdateringen for Norcem-prosjektet.

Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte når årsaker, kostnader og risiko er nærmere gjennomgått.

3 Andre saker

3.1 Konsulentbruk i staten

Regjeringen legger vekt på at statlige virksomheter har en effektiv bruk av ressursene. Regjeringen vil kutte i konsulentbruken i staten ved å utvikle egen kompetanse og redusere statlige virksomheters kjøp av tjenester fra kommunikasjonsbransjen. Innenfor rammene av bevilgningsreglementet og regelverket for offentlige anskaffelser kan virksomhetene fordele ressursbruken på ansatte og på kjøp av varer og tjenester, teknologibruk og arbeidsprosesser. Regjeringen arbeider med nærmere retningslinjer for virksomhetenes kjøp av tjenester fra konsulentbransjen. Virksomhetsledere må være bevisste på når det er hensiktsmessig å kjøpe konsulenttjenester fremfor å bygge opp kompetanse i egen organisasjon.

Konsulenttjenester benyttes i staten hovedsakelig i forbindelse med digitaliseringsprosjekter og utvikling av IKT-løsninger (til sammen 5,3 mrd. kroner i 2020) og i forbindelse med planlegging av større bygge- og infrastrukturprosjekter (bl.a. vei- og jernbaneprosjekter mv., til sammen 5,6 mrd. kroner i 2020). Konsulenttjenester til organisasjonsutvikling, kommunikasjonsrådgivning mv. summerte seg til 657 mill. kroner i statsregnskapet for 2020. I tillegg ble det regnskapsført utgifter til konsulenttjenester innen økonomi, revisjon og juss med til sammen 429 mill. kroner. Mesteparten av konsulentbruken i staten skjer i virksomhetene utenfor departementene.

Blant annet Riksrevisjonens Dokument 3:6 (2016–2017) peker på utfordringer med utstrakt bruk av konsulenter. Utfordringene knytter seg blant annet til manglede bestillerkompetanse hos offentlige oppdragsgivere, avhengighet av konsulenter i langvarige oppdrag og uklare linjer mellom konsulenter og oppdragsgivere. På oppdrag fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet arbeider Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ) med å utarbeide sentrale retningslinjer for konsulentkjøp.

Regjeringen vil redusere statlige virksomheters kjøp av tjenester fra kommunikasjonsbransjen. Til sammen foreslår regjeringen en reduksjon på 40 mill. kroner i bevilgningene til de 20 statlige virksomhetene som har regnskapsført mest på artskonto 672 Konsulenttjenester til organisasjonsutvikling, kommunikasjonsrådgivning mv. i de to siste regnskapsårene, jf. tabell 3.1. Ifølge DFØs veiledning for bruk av standard kontoplan skal artskonto 672 benyttes både ved kjøp av tjenester knyttet til kommunikasjons- og informasjonsrådgivning, kjøp av rådgivningstjenester til organisasjonsutvikling, rekruttering og lignende, og kjøp av tjenester til design, språkvask, visuell profil og lignende. Statsregnskapet har ikke data som viser konsulentbruk avgrenset til kommunikasjonsbransjen. Det er derfor ikke klart hvilke av kostnadselementene på artskonto 672 som veier tyngst hos de virksomhetene som har ført på denne kontoen i virksomhetsregnskapene.

Det videre arbeidet med å begrense statlige virksomheters kjøp av konsulenttjenester ses i sammenheng med det pågående arbeidet med sentrale retningslinjer for konsulentkjøp og arbeidet med å erstatte ABE-reformen med målrettede prosesser og effektivitetsmål. Regjeringen vil arbeide videre med rammer for statlige virksomheters kjøp av konsulenttjenester, og legger opp til å komme tilbake til dette i forbindelse med statsbudsjettet for 2023.

Tabell 3.1 Forslag om redusert bevilgning knyttet til konsulentbruk

Kap/post

Dep

Virksomhet

Redusert bevilgning (mill. kr)

220/01

KD

Utdanningsdirektoratet

1,2

260/50

KD

Norges teknisk-naturvitenskaplige universitet (NTNU)

4,3

260/50

KD

OsloMet – storbyuniversitetet

2,6

260/50

KD

Universitetet i Bergen

1,1

260/50

KD

Høgskulen på Vestlandet

0,9

285/55

KD

Norges forskningsråd

2,1

440/01

JD

Politi- og lensmannsetaten

1,0

540/01

KDD

Digitaliseringsdirektoratet

1,7

605/01

AID

Arbeids- og velferdsetaten

1,3

740/01

HOD

Helsedirektoratet

1,5

745/01

HOD

Folkehelseinstituttet

1,7

858/01

BFD

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet

1,6

1142/01

LMD

Landbruksdirektoratet

1,6

1320/01

SD

Statens vegvesen

2,5

1610/01

FIN

Tolletaten

3,4

1618/01

FIN

Skatteetaten

4,3

1716/51

FD

Forsvarets forskningsinstitutt

1,2

1720/01

FD

Forsvaret

3,5

1760/01

FD

Forsvarsmateriell

1,2

1810/01

OED

Oljedirektoratet

1,3

Sum

40,0

Kilde: Finansdepartementet.

3.2 Målrettet effektivisering

I budsjettforslaget fra Solberg-regjeringen (Gul bok 2022) er budsjettrammene for statlige virksomheter i 2022 fastsatt etter et uttrekk på 0,5 pst. på driftspostene, omtalt som «Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen» (ABE). Rammer for statlig drift og uttak av effektiviseringsgevinster bør være forutsigbare for virksomhetene, og initieres tidlig i budsjettprosessen. De statlige virksomhetene har i sin interne planlegging for 2022 lagt til grunn driftsbudsjetter fastsatt etter et uttrekk på 0,5 pst. Det vil være vanskelig og ressurskrevende å identifisere og tilbakeføre budsjettkutt som er direkte knyttet til ABE-reformen på alle departementsområdene på nåværende tidspunkt i budsjettprosessen.

Regjeringen foreslår derfor ikke noen endring i uttrekket for 2022, men vil i arbeidet med statsbudsjettet for 2023 vurdere hvordan ABE-ordningen kan erstattes med målrettede prosesser og effektivitetsmål.

3.3 Endringer i departementsstrukturen

Regjeringen har varslet at det fra 1. januar 2022 skal gjennomføres endringer i departementsstrukturen. Ny departementsstruktur innebærer at det foreslås flere endringer i bevilgninger og romertallsvedtak sammenlignet med Gul bok 2022. Summen av disse bevilgningsendringene er budsjettnøytral. I vedlegg 2 fremgår alle forslag til bevilgningsendringer som følge av ny departementsstruktur, samt øvrige forslag til bevilgningsendringer. I vedlegg 3 fremgår alle endringer som følge av ny departementsstruktur. Dette vedlegget inkluderer også overføringer av bevilgninger mellom departementer hvor det ikke foreslås endringer i beløp eller i kapittel- eller postnavn. Formålsbeskrivelsen for nye kapitler og poster uten egen omtale vil være den samme som i Gul bok 2022, jf. vedlegg 3.

Forslagene til romertallsvedtak har ulik bakgrunn. Det kan dreie seg om:

Nye tiltak som krever fullmakter.

Innholdsmessige endringer av forslag til fullmakter fremsatt i Gul bok 2022 som krever endringer i de tidligere fremsatte forslagene.

Endring av departementsansvaret for gjennomføringen av tiltak som krever endring i forslag til fullmakter fremsatt i Gul bok 2022 for å få riktig angivelse av ansvarlig departement.

Endring i navn på departementer som krever endringer i forslag til fullmakter i Gul bok 2022 for å korrigere navnebruken.

Forslagene til romertallsvedtak er gruppert på følgende måte:

Navneendringer

Under denne overskriften samles alle forslag til romertallsvedtak der det foreslås endring i forslagene til vedtak i Gul bok 2022 kun som følge av endrede navn på departementer.

Andre endringer i forslag til romertallsvedtak

Under denne overskriften samles forslag til romertallsvedtak som er begrunnet i nye tiltak som krever fullmakter, eller innholdsmessige endringer i forslag til fullmakter fremsatt i Gul bok 2022. Videre er det også tatt med forslag til romertallsvedtak som er en følge av endringer i departementsansvaret for gjennomføringen av tiltak. Det omfatter forslag som fjerner fullmakten fra de avgivende departementet og tilsvarende forslag som tilfører nye fullmakter under det mottakende departementet. Slike endringer vil også kunne ha betydning for nummereringen av øvrige forslag til romertallsvedtak under de aktuelle departementene.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endring av Prop. 1 S (2021–2022) Statsbudsjettet 2022.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om endring av Prop. 1 S (2021–2022) Statsbudsjettet 2022 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om endring av Prop. 1 S (2021–2022) Statsbudsjettet 2022

I

I statsbudsjettet for 2022 blir bevilget under følgende kapittel:

Utgifter:

Kap.

Post

Formål

Kroner

115

Næringsfremme, kultur og informasjon:

70

Kultur- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

37 051 000

mot tidligere foreslått kr 28 501 000

71

Næringsfremme, kan overføres, kan nyttes under post 21

18 830 000

mot tidligere foreslått kr 8 280 000

118

Utenrikspolitiske satsinger:

74

Forskning, dialog og menneskerettigheter mv.

48 450 000

mot tidligere foreslått kr 49 550 000

150

Humanitær bistand:

70

Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres

3 738 789 000

mot tidligere foreslått kr 5 178 789 000

71

Verdens matvareprogram (WFP), kan overføres

520 000 000

mot tidligere foreslått kr 720 000 000

72

Flyktninger og fordrevne, kan overføres

2 000 000 000

mot tidligere foreslått kr 630 000 000

151

Fred, sikkerhet og globalt samarbeid:

71

Globale sikkerhetsspørsmål og nedrustning, kan overføres

180 060 000

mot tidligere foreslått kr 250 060 000

72

Stabilisering av land i krise og konflikt, kan overføres

864 829 000

mot tidligere foreslått kr 935 829 000

73

FN og globale utfordringer, kan overføres

318 138 000

mot tidligere foreslått kr 308 138 000

159

Regionbevilgninger:

70

Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres

752 011 000

mot tidligere foreslått kr 702 011 000

71

Europa og Sentral-Asia, kan overføres

656 634 000

mot tidligere foreslått kr 784 634 000

75

Afrika, kan overføres

2 452 693 000

mot tidligere foreslått kr 2 627 693 000

76

Asia, kan overføres

483 503 000

mot tidligere foreslått kr 558 503 000

161

Utdanning, forskning og faglig samarbeid:

70

Utdanning, kan overføres

1 366 798 000

mot tidligere foreslått kr 2 028 798 000

162

Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi:

70

Næringsutvikling og handel, kan overføres

464 536 000

mot tidligere foreslått kr 404 936 000

71

Matsikkerhet, fisk og landbruk, kan overføres

1 451 966 000

mot tidligere foreslått kr 951 966 000

72

Fornybar energi, kan overføres

816 500 000

mot tidligere foreslått kr 396 500 000

163

Klima, miljø og hav:

70

Miljø og klima, kan overføres

1 564 431 000

mot tidligere foreslått kr 1 484 431 000

164

Likestilling:

70

Likestilling, kan overføres

183 319 000

mot tidligere foreslått kr 158 319 000

73

Sårbare grupper, kan overføres

0

mot tidligere foreslått kr 637 000 000

170

Sivilt samfunn:

70

Sivilt samfunn, kan overføres

2 480 665 000

mot tidligere foreslått kr 2 181 265 000

171

FNs utviklingsarbeid:

71

FNs barnefond (UNICEF)

490 600 000

mot tidligere foreslått kr 476 600 000

72

FNs fellesfond for bærekraftig utvikling, kan overføres

15 000 000

mot tidligere foreslått kr 70 000 000

172

Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette:

72

Strategisk samarbeid, kan overføres

25 000 000

mot tidligere foreslått kr 90 000 000

200

Kunnskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

366 860 000

mot tidligere foreslått kr 403 260 000

21

Spesielle driftsutgifter

16 500 000

mot tidligere foreslått kr 17 500 000

220

Utdanningsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

352 926 000

mot tidligere foreslått kr 354 126 000

225

Tiltak i grunnopplæringen:

69

Tiltak for fullføring av videregående opplæring

832 334 000

mot tidligere foreslått kr 718 834 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

1 657 687 000

mot tidligere foreslått kr 1 697 667 000

228

Tilskudd til frittstående skoler mv.:

70

Frittstående grunnskoler, overslagsbevilgning

3 198 229 000

mot tidligere foreslått kr 3 202 439 000

73

Frittstående grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning

109 297 000

mot tidligere foreslått kr 109 397 000

82

Kapital- og husleietilskudd til friskoler

70 504 000

mot tidligere foreslått kr 105 504 000

256

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse:

1

Driftsutgifter

353 046 000

mot tidligere foreslått kr 363 046 000

260

Universiteter og høyskoler:

50

Statlige universiteter og høyskoler

39 356 360 000

mot tidligere foreslått kr 39 396 635 000

70

Private høyskoler

2 076 647 000

mot tidligere foreslått kr 2 078 282 000

270

Studentvelferd:

74

Tilskudd til velferdsarbeid mv.

106 588 000

mot tidligere foreslått kr 126 588 000

271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen:

1

Driftsutgifter

162 683 000

mot tidligere foreslått kr 167 683 000

272

Tiltak for internasjonalisering og høyere utdanning:

51

Tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 71

113 562 000

mot tidligere foreslått kr 121 062 000

52

Tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 72

353 119 000

mot tidligere foreslått kr 319 334 000

71

Tilskudd til tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 51

122 395 000

mot tidligere foreslått kr 129 895 000

72

Tilskudd til tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 52

116 817 000

mot tidligere foreslått kr 126 817 000

285

Norges forskningsråd:

55

Virksomhetskostnader

783 837 000

mot tidligere foreslått kr 785 937 000

290

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

0

mot tidligere foreslått kr 305 563 000

291

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

0

mot tidligere foreslått kr 60 865 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

0

mot tidligere foreslått kr 44 350 000

50

Norges forskningsråd

0

mot tidligere foreslått kr 10 151 000

60

Integreringstilskudd, kan overføres

0

mot tidligere foreslått kr 4 953 065 000

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning

0

mot tidligere foreslått kr 656 771 000

62

Kommunale innvandrertiltak

0

mot tidligere foreslått kr 227 256 000

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

0

mot tidligere foreslått kr 2 418 000

71

Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner

0

mot tidligere foreslått kr 192 095 000

72

Statsautorisasjonsordningen for tolker mv.

0

mot tidligere foreslått kr 19 664 000

73

Tilskudd

0

mot tidligere foreslått kr 30 258 000

292

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

0

mot tidligere foreslått kr 78 731 000

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

0

mot tidligere foreslått kr 36 219 000

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

0

mot tidligere foreslått kr 1 008 013 000

61

Kompetansekartlegging i mottak før bosetting

0

mot tidligere foreslått kr 602 000

315

Frivillighetsformål:

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

1 900 000 000

mot tidligere foreslått kr 1 750 000 000

320

Norsk kulturråd:

51

Fond for lyd og bilde

47 670 000

mot tidligere foreslått kr 45 870 000

55

Norsk kulturfond

905 771 000

mot tidligere foreslått kr 885 771 000

72

Kunstnerstipend m.m., kan overføres

258 850 000

mot tidligere foreslått kr 225 650 000

75

Tilskudd til litteraturhus, kunstscener og kompanier m.m.

273 760 000

mot tidligere foreslått kr 269 760 000

328

Museer m.m.:

70

Det nasjonale museumsnettverket

2 018 555 000

mot tidligere foreslått kr 2 266 555 000

78

Andre museums- og kulturverntiltak

86 380 000

mot tidligere foreslått kr 83 380 000

334

Film- og dataspillformål:

50

Filmfondet

588 200 000

mot tidligere foreslått kr 581 900 000

73

Regionale filmvirksomheter, kan overføres

111 340 000

mot tidligere foreslått kr 109 640 000

78

Film- og dataspilltiltak

32 860 000

mot tidligere foreslått kr 25 860 000

335

Medieformål:

71

Mediestøtte

451 075 000

mot tidligere foreslått kr 443 075 000

73

Medietiltak

26 600 000

mot tidligere foreslått kr 24 600 000

351

Likestilling og ikke-diskriminering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

16 354 000

mot tidligere foreslått kr 14 354 000

70

Likestilling mellom kjønn

47 530 000

mot tidligere foreslått kr 45 530 000

72

Lesbiske, homofile, bifile, transpersoner og interkjønn

22 095 000

mot tidligere foreslått kr 20 095 000

73

Likestillingssentre

21 430 000

mot tidligere foreslått kr 16 430 000

410

Domstolene:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 01

2 911 052 000

mot tidligere foreslått kr 2 861 173 000

414

Forliksråd og andre domsutgifter:

1

Driftsutgifter

273 431 000

mot tidligere foreslått kr 269 931 000

430

Kriminalomsorgen:

1

Driftsutgifter

5 044 750 000

mot tidligere foreslått kr 4 994 871 000

433

Konfliktråd:

1

Driftsutgifter

138 094 000

mot tidligere foreslått kr 141 094 000

440

Politiet:

1

Driftsutgifter

20 895 002 000

mot tidligere foreslått kr 20 670 067 000

71

Tilskudd Norsk rettsmuseum

8 010 000

mot tidligere foreslått kr 7 403 000

(NY)

74

Midlertidig destruksjonspant for enkelte typer halvautomatiske rifler

2 000 000

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Driftsutgifter

1 007 539 000

mot tidligere foreslått kr 997 539 000

454

Redningshelikoptertjenesten:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 594 796 000

mot tidligere foreslått kr 2 588 546 000

457

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsutgifter

379 145 000

mot tidligere foreslått kr 361 645 000

460

Spesialenheten for politisaker:

1

Driftsutgifter

59 582 000

mot tidligere foreslått kr 55 882 000

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.:

1

Driftsutgifter

1 243 193 000

mot tidligere foreslått kr 1 221 593 000

469

Vergemålsordningen:

21

Spesielle driftsutgifter

117 865 000

mot tidligere foreslått kr 117 365 000

470

Fri rettshjelp:

1

Driftsutgifter

596 755 000

mot tidligere foreslått kr 586 355 000

480

Svalbardbudsjettet:

50

Tilskudd

449 536 000

mot tidligere foreslått kr 409 456 000

500

Kommunal- og distriktsdepartementet:

70

Diverse formål, kan overføres, kan nyttes under post 21

3 120 000

mot tidligere foreslått kr 4 420 000

525

Statsforvalterne:

1

Driftsutgifter

1 916 929 000

mot tidligere foreslått kr 1 925 329 000

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen:

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

1 356 600 000

mot tidligere foreslått kr 1 281 600 000

540

Digitaliseringsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

133 233 000

mot tidligere foreslått kr 134 933 000

541

IT- og ekompolitikk:

60

Bredbåndsutbygging

304 648 000

mot tidligere foreslått kr 204 648 000

70

Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, kan nyttes under post 22

38 656 000

mot tidligere foreslått kr 43 656 000

71

StartOff

0

mot tidligere foreslått kr 5 000 000

553

Regional- og distriktsutvikling:

61

Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling

817 170 000

mot tidligere foreslått kr 717 170 000

65

Omstilling

88 214 000

mot tidligere foreslått kr 93 214 000

(NY)

66

Utprøving av bygdevekstavtaler, kan overføres

10 000 000

571

Rammetilskudd til kommuner:

60

Innbyggertilskudd

143 796 064 000

mot tidligere foreslått kr 144 268 487 000

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner:

60

Innbyggertilskudd

39 552 452 000

mot tidligere foreslått kr 38 990 254 000

64

Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 571, post 64

412 000 000

mot tidligere foreslått kr 382 000 000

573

Kommunestruktur:

60

Kommunesammenslåing

0

mot tidligere foreslått kr 54 583 000

575

Ressurskrevende tjenester:

60

Toppfinansieringsordning, overslagsbevilgning

12 102 348 000

mot tidligere foreslått kr 11 802 348 000

577

Tilskudd til de politiske partier:

70

Sentrale organisasjoner

311 821 000

mot tidligere foreslått kr 291 821 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

76

Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller, kan overføres

171 101 000

mot tidligere foreslått kr 146 101 000

590

Planlegging og byutvikling:

65

Områdesatsing i byer, kan overføres

86 890 000

mot tidligere foreslått kr 66 890 000

600

Arbeids- og inkluderingsdepartementet:

1

Driftsutgifter

265 995 000

mot tidligere foreslått kr 228 595 000

605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Driftsutgifter

12 465 400 000

mot tidligere foreslått kr 12 371 300 000

634

Arbeidsmarkedstiltak:

21

Forsøk med tilrettelagt videregående opplæring, kan overføres

0

mot tidligere foreslått kr 32 600 000

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

7 620 035 000

mot tidligere foreslått kr 7 499 235 000

77

Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

1 801 595 000

mot tidligere foreslått kr 1 770 695 000

640

Arbeidstilsynet:

1

Driftsutgifter

774 050 000

mot tidligere foreslått kr 754 050 000

642

Petroleumstilsynet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

322 445 000

mot tidligere foreslått kr 317 445 000

670

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet:

(NY)

1

Driftsutgifter

302 463 000

671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

(NY)

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

60 865 000

(NY)

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

44 350 000

(NY)

50

Norges forskningsråd

10 151 000

(NY)

60

Integreringstilskudd, kan overføres

4 953 065 000

(NY)

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning

656 771 000

(NY)

62

Kommunale innvandrertiltak

237 256 000

(NY)

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

2 418 000

(NY)

71

Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner

195 195 000

(NY)

72

Statsautorisasjonsordningen for tolker mv.

19 664 000

(NY)

73

Tilskudd

30 258 000

672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

(NY)

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

78 731 000

(NY)

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

36 219 000

(NY)

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1 008 013 000

(NY)

61

Kompetansekartlegging i mottak før bosetting

602 000

732

Regionale helseforetak:

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

1 343 200 000

mot tidligere foreslått kr 1 318 200 000

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres

61 442 935 000

mot tidligere foreslått kr 61 150 281 000

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

21 764 800 000

mot tidligere foreslått kr 21 660 130 000

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

16 299 450 000

mot tidligere foreslått kr 16 222 142 000

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

14 454 732 000

mot tidligere foreslått kr 14 387 364 000

76

Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

42 950 166 000

mot tidligere foreslått kr 42 834 166 000

77

Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning

3 437 675 000

mot tidligere foreslått kr 3 428 675 000

80

Kompensasjon for merverdiavgift, overslagsbevilgning

8 217 634 000

mot tidligere foreslått kr 8 181 634 000

83

Byggelånsrenter, overslagsbevilgning

218 000 000

mot tidligere foreslått kr 460 000 000

733

Habilitering og rehabilitering:

70

Behandlingsreiser til utlandet

137 596 000

mot tidligere foreslått kr 140 596 000

740

Helsedirektoratet:

1

Driftsutgifter

1 235 106 000

mot tidligere foreslått kr 1 236 106 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

38 014 000

mot tidligere foreslått kr 41 714 000

745

Folkehelseinstituttet:

1

Driftsutgifter

1 289 700 000

mot tidligere foreslått kr 1 291 400 000

746

Statens legemiddelverk:

1

Driftsutgifter

355 802 000

mot tidligere foreslått kr 356 302 000

761

Omsorgstjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

213 249 000

mot tidligere foreslått kr 223 249 000

62

Investeringstilskudd til trygghetsboliger, kan overføres

0

mot tidligere foreslått kr 5 700 000

68

Kompetanse og innovasjon

386 900 000

mot tidligere foreslått kr 390 900 000

762

Primærhelsetjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

187 653 000

mot tidligere foreslått kr 174 953 000

63

Allmennlegetjenester

416 455 000

mot tidligere foreslått kr 344 855 000

765

Psykisk helse, rus og vold:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

215 357 000

mot tidligere foreslått kr 210 357 000

60

Kommunale tjenester, kan overføres

341 904 000

mot tidligere foreslått kr 296 904 000

73

Utviklingstiltak mv.

165 773 000

mot tidligere foreslått kr 180 773 000

770

Tannhelsetjenester:

70

Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

354 579 000

mot tidligere foreslått kr 391 579 000

781

Forsøk og utvikling mv.:

79

Tilskudd, kan nyttes under post 21

80 621 000

mot tidligere foreslått kr 84 621 000

841

Samliv og konfliktløsning:

70

Tilskudd til samlivstiltak, kan nyttes under kap. 842, post 1 og kap. 858, post 1

14 463 000

mot tidligere foreslått kr 29 163 000

844

Kontantstøtte:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

1 333 770 000

mot tidligere foreslått kr 1 440 000 000

846

Familie- og oppveksttiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 61,post 62 og post 71

34 816 000

mot tidligere foreslått kr 69 816 000

61

Tilskudd til inkludering av barn og unge, kan nyttes under post 71

657 489 000

mot tidligere foreslått kr 864 489 000

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet:

21

Spesielle driftsutgifter

51 920 000

mot tidligere foreslått kr 67 120 000

855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60

4 121 833 000

mot tidligere foreslått kr 4 011 833 000

22

Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1

2 893 492 000

mot tidligere foreslått kr 2 903 492 000

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten:

1

Driftsutgifter

607 883 000

mot tidligere foreslått kr 609 483 000

881

Tilskudd til trossamfunn m.m.:

75

Tilskudd til private forsamlingslokaler

0

mot tidligere foreslått kr 5 437 000

900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Driftsutgifter

480 937 000

mot tidligere foreslått kr 460 937 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

63 450 000

mot tidligere foreslått kr 57 050 000

77

Tilskudd til sjømattiltak, kan overføres

3 000 000

mot tidligere foreslått kr 8 000 000

909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

73

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning

2 205 000 000

mot tidligere foreslått kr 2 005 000 000

919

Diverse fiskeriformål:

73

Tilskudd til kompensasjon for CO₂-avgift

255 000 000

mot tidligere foreslått kr 305 000 000

75

Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres

15 000 000

mot tidligere foreslått kr 12 000 000

920

Norges forskningsråd:

51

Tilskudd til marin forskning

445 450 000

mot tidligere foreslått kr 460 450 000

924

Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer:

70

Tilskudd

295 245 000

mot tidligere foreslått kr 225 245 000

940

Internasjonaliseringstiltak:

(NY)

70

Eksportfremmetiltak

10 000 000

950

Forvaltning av statlig eierskap:

52

Risikokapital, Nysnø Klimainvesteringer AS

175 000 000

mot tidligere foreslått kr 315 000 000

90

Kapitalinnskudd, Nysnø Klimainvesteringer AS

325 000 000

mot tidligere foreslått kr 585 000 000

970

Kystverket:

(NY)

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

2 073 500 000

(NY)

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

32 800 000

(NY)

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

556 000 000

(NY)

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

196 800 000

(NY)

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

35 200 000

(NY)

70

Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø, kan overføres

32 400 000

(NY)

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres

55 500 000

(NY)

72

Tilskudd til kystkultur

11 700 000

1115

Mattilsynet:

1

Driftsutgifter

1 424 069 000

mot tidligere foreslått kr 1 404 069 000

1136

Kunnskapsutvikling m.m.:

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Norsk institutt for bioøkonomi

249 797 000

mot tidligere foreslått kr 239 797 000

1142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsutgifter

242 082 000

mot tidligere foreslått kr 243 682 000

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket:

73

Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres

55 852 000

mot tidligere foreslått kr 45 852 000

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

50

Tilskudd til Landbrukets utviklingsfond

1 578 553 000

mot tidligere foreslått kr 1 378 553 000

73

Pristilskudd, overslagsbevilgning

4 033 200 000

mot tidligere foreslått kr 4 024 700 000

74

Direkte tilskudd, kan overføres

10 636 700 000

mot tidligere foreslått kr 9 891 300 000

1300

Samferdselsdepartementet:

1

Driftsutgifter

170 400 000

mot tidligere foreslått kr 190 400 000

1301

Forskning og utvikling mv.:

21

Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv.

12 100 000

mot tidligere foreslått kr 14 500 000

50

Samferdselsforskning, kan overføres

135 500 000

mot tidligere foreslått kr 160 500 000

1314

Statens havarikommisjon:

1

Driftsutgifter

89 500 000

mot tidligere foreslått kr 94 500 000

1320

Statens vegvesen:

1

Driftsutgifter

4 100 600 000

mot tidligere foreslått kr 4 103 100 000

30

Riksveiinvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 22 og post 29 og kap. 1332, post 66

12 530 500 000

mot tidligere foreslått kr 12 800 500 000

66

Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer, kan overføres

20 000 000

mot tidligere foreslått kr 40 000 000

72

Tilskudd til riksveiferjedriften, kan overføres

2 693 400 000

mot tidligere foreslått kr 2 663 200 000

1330

Særskilte transporttiltak:

78

Tettere samarbeid om data

15 000 000

mot tidligere foreslått kr 20 000 000

1332

Transport i byområder mv.:

66

Tilskudd til byområder, kan overføres

2 994 100 000

mot tidligere foreslått kr 3 024 100 000

1352

Jernbanedirektoratet:

70

Kjøp av persontransport med tog, kan overføres, kan nyttes under post 71

4 181 300 000

mot tidligere foreslått kr 4 257 300 000

74

Tilskudd til togmateriell mv.

199 100 000

mot tidligere foreslått kr 123 100 000

75

Tilskudd til godsoverføring fra vei til jernbane

92 300 000

mot tidligere foreslått kr 82 000 000

1360

Kystverket:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

0

mot tidligere foreslått kr 2 063 500 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

0

mot tidligere foreslått kr 36 800 000

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

0

mot tidligere foreslått kr 921 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

0

mot tidligere foreslått kr 196 800 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

0

mot tidligere foreslått kr 35 200 000

72

Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø, kan overføres

0

mot tidligere foreslått kr 32 400 000

73

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres

0

mot tidligere foreslått kr 55 500 000

74

Tilskudd til kystkultur

0

mot tidligere foreslått kr 11 700 000

1400

Klima- og miljødepartementet:

51

Den naturlige skolesekken

0

mot tidligere foreslått kr 5 000 000

1420

Miljødirektoratet:

35

Statlige erverv, skogvern, kan overføres

315 727 000

mot tidligere foreslått kr 435 727 000

38

Restaurering av myr og annen våtmark, kan overføres

41 090 000

mot tidligere foreslått kr 21 090 000

65

Tiltak i kommuner med ulverevir i Hedmark, Akershus og Østfold

0

mot tidligere foreslått kr 20 560 000

69

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79

102 962 000

mot tidligere foreslått kr 125 962 000

1428

Enova SF:

50

Overføring til Klima- og energifondet

3 684 013 000

mot tidligere foreslått kr 3 384 013 000

1605

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring:

1

Driftsutgifter

900 109 000

mot tidligere foreslått kr 906 109 000

1610

Tolletaten:

1

Driftsutgifter

1 624 007 000

mot tidligere foreslått kr 1 627 407 000

1618

Skatteetaten:

1

Driftsutgifter

7 222 761 000

mot tidligere foreslått kr 7 102 061 000

1700

Forsvarsdepartementet:

71

Overføringer til andre, kan overføres

80 078 000

mot tidligere foreslått kr 65 078 000

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter, kan overføres

5 173 669 000

mot tidligere foreslått kr 5 123 669 000

1716

Forsvarets forskningsinstitutt:

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

250 380 000

mot tidligere foreslått kr 249 000 000

1720

Forsvaret:

1

Driftsutgifter

32 158 641 000

mot tidligere foreslått kr 32 164 721 000

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45

1 954 615 000

mot tidligere foreslått kr 1 955 815 000

1800

Olje- og energidepartementet:

1

Driftsutgifter

199 981 000

mot tidligere foreslått kr 193 981 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 50, 71 og 72

27 500 000

mot tidligere foreslått kr 15 500 000

1810

Oljedirektoratet:

1

Driftsutgifter

318 300 000

mot tidligere foreslått kr 319 600 000

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Driftsutgifter

647 400 000

mot tidligere foreslått kr 645 400 000

22

Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 45, 60 og 72

255 300 000

mot tidligere foreslått kr 225 300 000

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 72

110 000 000

mot tidligere foreslått kr 82 000 000

1830

Forskning og næringsutvikling:

50

Norges forskningsråd

757 500 000

mot tidligere foreslått kr 787 500 000

72

Norwegian Energy Partners

24 000 000

mot tidligere foreslått kr 34 000 000

1840

CO₂-håndtering:

50

Forskning, utvikling og demonstrasjon av CO₂-håndtering

154 000 000

mot tidligere foreslått kr 164 000 000

2410

Statens lånekasse for utdanning:

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

8 346 941 000

mot tidligere foreslått kr 8 345 502 000

72

Rentestøtte, overslagsbevilgning

1 346 441 000

mot tidligere foreslått kr 1 346 422 000

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

34 954 868 000

mot tidligere foreslått kr 34 950 339 000

2412

Husbanken:

90

Nye lån, overslagsbevilgning

21 131 000 000

mot tidligere foreslått kr 19 150 000 000

2421

Innovasjon Norge:

50

Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

939 136 000

mot tidligere foreslått kr 814 101 000

70

Basiskostnader

168 500 000

mot tidligere foreslått kr 187 975 000

71

Innovative næringsmiljøer, kan overføres

121 940 000

mot tidligere foreslått kr 171 200 000

74

Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres

492 070 000

mot tidligere foreslått kr 482 000 000

75

Grønn plattform, kan nyttes under post 50, 71 og 76

217 700 000

mot tidligere foreslått kr 249 450 000

76

Miljøteknologi, kan overføres

455 080 000

mot tidligere foreslått kr 527 800 000

78

Administrasjonsstøtte for distriktsrettede såkornfond

975 000

mot tidligere foreslått kr 900 000

2426

Siva SF:

70

Tilskudd

38 950 000

mot tidligere foreslått kr 19 475 000

71

Tilskudd til testfasiliteter

167 100 000

mot tidligere foreslått kr 83 550 000

2445

Statsbygg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-5 638 335 000

2 Driftsutgifter

2 185 750 000

3 Avskrivninger

1 533 000 000

4 Renter av statens kapital

1 599 450 000

6 Til reguleringsfondet

-753 500 000

-1 073 635 000

2541

Dagpenger:

70

Dagpenger, overslagsbevilgning

12 897 000 000

mot tidligere foreslått kr 12 940 000 000

2543

Midlertidige stønadsordninger for selvstendig næringsdrivende, frilansere og lærlinger:

(NY)

70

Stønad til selvstendig næringsdrivende og frilansere, overslagsbevilgning

65 000 000

2650

Sykepenger:

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

1 605 000 000

mot tidligere foreslått kr 1 600 000 000

2651

Arbeidsavklaringspenger:

70

Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning

33 561 000 000

mot tidligere foreslått kr 32 791 000 000

2655

Uførhet:

70

Uføretrygd, overslagsbevilgning

110 670 000 000

mot tidligere foreslått kr 110 950 000 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.:

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

125 000 000

mot tidligere foreslått kr 119 800 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

310 000 000

mot tidligere foreslått kr 306 500 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.:

70

Allmennlegehjelp

6 245 000 000

mot tidligere foreslått kr 6 228 300 000

Inntekter:

Kap.

Post

Formål

Kroner

3291

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

4

Tilskudd til integreringsprosjekter i asylmottak i regi av frivillige organisasjoner, ODA-godkjente utgifter

0

mot tidligere foreslått kr 11 883 000

3292

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

0

mot tidligere foreslått kr 24 543 000

3671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

(NY)

4

Tilskudd til integreringsprosjekter i asylmottak i regi av frivillige organisasjoner, ODA-godkjente utgifter

11 883 000

3672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

(NY)

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

24 543 000

3970

Kystverket:

(NY)

2

Andre inntekter

13 400 000

4320

Statens vegvesen:

4

Billettinntekter fra riksveiferjedriften

770 800 000

mot tidligere foreslått kr 988 800 000

4360

Kystverket:

2

Andre inntekter

0

mot tidligere foreslått kr 13 400 000

4820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

40

Flom- og skredforebygging

38 000 000

mot tidligere foreslått kr 32 000 000

5312

Husbanken:

90

Avdrag

12 832 000 000

mot tidligere foreslått kr 12 820 000 000

5501

Skatter på formue og inntekt:

70

Trinnskatt mv.

78 811 000 000

mot tidligere foreslått kr 75 740 000 000

72

Fellesskatt mv. fra personlige skattytere

128 500 000 000

mot tidligere foreslått kr 127 960 000 000

75

Formuesskatt

4 526 000 000

mot tidligere foreslått kr 2 700 000 000

5521

Merverdiavgift:

70

Merverdiavgift

360 530 000 000

mot tidligere foreslått kr 360 500 000 000

5526

Avgift på alkohol:

70

Avgift på alkohol

15 520 000 000

mot tidligere foreslått kr 15 400 000 000

5531

Avgift på tobakkvarer mv.:

70

Avgift på tobakkvarer mv.

7 310 000 000

mot tidligere foreslått kr 7 350 000 000

5538

Veibruksavgift på drivstoff:

70

Veibruksavgift på bensin

4 170 000 000

mot tidligere foreslått kr 4 300 000 000

71

Veibruksavgift på autodiesel

9 340 000 000

mot tidligere foreslått kr 9 900 000 000

5541

Avgift på elektrisk kraft:

70

Avgift på elektrisk kraft

9 816 000 000

mot tidligere foreslått kr 11 616 000 000

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.:

70

CO₂-avgift

11 017 000 000

mot tidligere foreslått kr 11 019 000 000

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet:

(NY)

77

Sektoravgifter Kystverket

980 000 000

5577

Sektoravgifter under Samferdselsdepartementet:

74

Sektoravgifter Kystverket

0

mot tidligere foreslått kr 980 000 000

5605

Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer:

84

Av driftskreditt til statsbedrifter

334 450 000

mot tidligere foreslått kr 413 000 000

5615

Husbanken:

80

Renter

2 874 000 000

mot tidligere foreslått kr 2 860 000 000

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning:

80

Renter

4 795 128 000

mot tidligere foreslått kr 4 795 109 000

5700

Folketrygdens inntekter:

71

Trygdeavgift

165 346 400 000

mot tidligere foreslått kr 166 412 400 000

72

Arbeidsgiveravgift

214 198 000 000

mot tidligere foreslått kr 214 101 000 000

5800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring fra fondet

300 076 486 000

mot tidligere foreslått kr 300 255 117 000

5999

Statslånemidler:

90

Lån

95 595 644 000

mot tidligere foreslått kr 93 882 115 000

Navneendringer

II

I forslagene til vedtak i Prop. 1 S (2021–2022) gjøres følgende endringer som følge av navneskifte på departementer:

«Kulturdepartementet» skal endres til «Kultur- og likestillingsdepartementet» i forslag til romertallsvedtak II, III og VI.

«Kommunal- og moderniseringsdepartementet» skal endres til «Kommunal- og distriktsdepartementet» i forslag til romertallsvedtak II, III, IV, V, VI, VIII, X, XI, XII, XIII, XIV, XV, XVI og XVII.

«Arbeids- og sosialdepartementet» skal endres til «Arbeids- og inkluderingsdepartementet» i forslag til romertallsvedtak II, III, IV, V, VI og VII.

Andre endringer i forslag til romertallsvedtak

III

Forslag til romertallsvedtak II, pkt.1 under Kunnskapsdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 200, post 01

kap. 3200, post 02

kap. 220, post 01

kap. 3220, post 02

kap. 222, post 01

kap. 3222, post 02

kap. 230, post 01

kap. 3230, post 02

kap. 242, post 01

kap. 3242, post 02 og 61

kap. 256, post 01

kap. 3256, post 02

kap. 271, post 01

kap. 3271, post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.»

IV

Forslag til romertallsvedtak X under Kunnskapsdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«X

Foreldrebetaling i barnehage

Stortinget samtykker i at maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud blir fastsatt til 3 315 kroner per måned fra 1. januar 2022 og 3 050 kroner per måned fra 1. august 2022, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 1. Samlet foreldrebetaling per år for 2022 fastsettes til 35 140 kroner.»

V

Det foreslås følgende nytt romertallsvedtak under Justis- og beredskapsdepartementet:

«V

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2022 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger til skredsikring i Longyearbyen, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 35 mill. kroner på Justis- og beredskapsdepartementets kap. 480, post 50, jf. Svalbardbudsjettets kap. 0007 Tilfeldige utgifter, post 30 Skred- og boligtiltak.»

VI

Forslag til romertallsvedtak VII under Justis- og beredskapsdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre anskaffelse av nye redningshelikoptre mv. under kap. 454 Redningshelikoptertjenesten, post 01 Driftsutgifter og post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen på 14 887 mill. kroner. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å oppjustere kostnadsrammen i takt med prisstigningen.»

VII

Nummereringen av forslag til romertallsvedtak under Justis- og beredskapsdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres slik:

1. Forslag til romertallsvedtak V endres til VI

2. Forslag til romertallsvedtak VI endres til VII

3. Forslag til romertallsvedtak VIII endres til IX

4. Forslag til romertallsvedtak IX endres til X

5. Forslag til romertallsvedtak X endres til XI

6. Forslag til romertallsvedtak XI endres til XII

7. Forslag til romertallsvedtak XII endres til XIII

8. Forslag til romertallsvedtak XIII endres til XIV

9. Forslag til romertallsvedtak XIV endres til XV

10. Forslag til romertallsvedtak XV endres til XVI

VIII

Forslag til romertallsvedtak VI under Kommunal- og moderniseringsdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

540

Digitaliseringsdirektoratet

25

Medfinansieringsordningen for digitaliseringsprosjekter

163 mill. kroner

567

Nasjonale minoriteter

74

Kultur- og ressurssenter for norske romer

4,1 mill. kroner

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller

129,4 mill. kroner

78

Boligsosiale tiltak

8,8 mill. kroner

79

Heis og tilstandsvurdering

60,4 mill. kroner

590

Planlegging og byutvikling

72

Bolig- og områdeutvikling i byer

23,1 mill. kroner»

IX

Forslag til romertallsvedtak VII under Kommunal- og moderniseringsdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«VII

Husbankens låneramme

Stortinget samtykker i at Husbanken i 2022 kan gi tilsagn om lån for 21 mrd. kroner. Lånene vil bli utbetalt i 2022 og senere år.»

X

Forslag til romertallsvedtak II under Arbeids- og sosialdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 605 post 01

kap. 3605 postene 01, 04 og 05

kap. 640 post 01

kap. 3640 postene 06 og 07

kap. 640 post 21

kap. 3640 post 08

kap. 642 post 01

kap. 3642 post 06

kap. 642 post 21

kap. 3642 post 02

kap. 670 post 01

kap. 3670 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.»

XI

Forslag til romertallsvedtak V under Arbeids- og sosialdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker til at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

3 184,2 mill. kroner

77

Varig tilrettelagt arbeid

998,5 mill. kroner

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

16,0 mill. kroner»

XII

Forslag til romertallsvedtak IV under Helse- og omsorgsdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

761

Omsorgstjeneste

63

Investeringstilskudd – rehabilitering

3 646,2 mill. kroner

69

Investeringstilskudd – netto tilvekst

2 061,1 mill. kroner

79

Andre tilskudd

1,0 mill. kroner»

XIII

Det foreslås følgende nytt romertallsvedtak under Helse- og omsorgsdepartementet:

«VI

Fullmakt til å donere overskuddslager av koronavaksiner

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2022 får fullmakt til at vaksinedoser som ikke er planlagt brukt i Norge og som det ikke vurderes som hensiktsmessig å beholde i et beredskapslager, doneres gjennom COVAX-samarbeidet eller bilaterale donasjoner.»

XIV

Forslag til romertallsvedtak II under Nærings- og fiskeridepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 900 post 01

kap. 3900 post 01

kap. 900 post 26

kap. 3900 post 03

kap. 902 post 01

kap. 3902 postene 01 og 03 og kap. 5574 post 75

kap. 902 post 21

kap. 3902 post 04

kap. 903 post 01

kap. 3903 post 01

kap. 904 post 01

kap. 3904 post 02

kap. 904 post 21

kap. 3904 post 02

kap. 905 post 21

kap. 3905 post 03

kap. 910 post 01

kap. 3910 post 03

kap. 912 post 01

kap. 3912 post 01

kap. 917 post 01

kap. 3917 post 01

kap. 923 post 21

kap. 3923 post 01

kap. 926 post 21

kap. 3926 post 01

kap. 935 post 01

kap. 3935 post 04

kap. 941 post 01

kap. 3941 post 01

kap. 941 post 21

kap. 3941 post 02

kap. 970 postene 01 og 45

kap. 3970 post 02 og kap. 5574 post 77

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 917, post 22, kap. 919, post 76 og kap. 923, post 22, slik at summen av overskridelser tilsvarer merinntekter under kap. 5574, post 74.

nytte inntil 10 mill. kroner av salgsinntekter fra salg av fiskerihavner under kap. 3970, post 02 til følgende formål under kap. 970, post 30:

dekning av salgsomkostninger forbundet med salget.

oppgradering og vedlikehold av fiskerihavner.»

XV

Forslag til romertallsvedtak IV under Nærings- og fiskeridepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) tilføyes:

«8. overskride bevilgningen under kap. 970 Kystverket, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 70 mill. kroner per aksjon dersom det er nødvendig å sette i verk tiltak mot akutt forurensing uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.»

XVI

Forslag til romertallsvedtak VIII, pkt. 1 under Nærings- og fiskeridepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«VIII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

920

Norges forskningsråd

50

Tilskudd til næringsrettet forskning

21 mill. kroner

950

Forvaltning av statlig eierskap

73

Petoro AS, tilskudd til administrasjon

35 mill. kroner

970

Kystverket

70

Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø

90 mill. kroner

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner

50 mill. kroner

2421

Innovasjon Norge

50

Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

400 mill. kroner

76

Miljøteknologi

750 mill. kroner»

XVII

Forslag til romertallsvedtak XII under Nærings- og fiskeridepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«XII

Utlånsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende innovasjonslån innenfor en ramme på 3 000 mill. kroner, herav 400 mill. kroner til skip i nærskipsfart og fiskefartøy og 600 mill. kroner til grønne vekstlån.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye lån under lavrisikolåneordningen innenfor en ramme på 2 500 mill. kroner.

gi Eksportfinansiering Norge fullmakt til å gi tilsagn om lån under eksportkredittordningen uten en øvre ramme.»

XVIII

Det foreslås følgende nytt romertallsvedtak under Nærings- og fiskeridepartementet:

«XXIX

Fullmakt til postering mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan gi Kystverket fullmakt til å postere a konto innbetalinger som Kystverket mottar knyttet til oljevernaksjoner mv. mot mellomværendet med statskassen. Når endelig oppgjør er avklart, gjøres mellomværendet opp og inntektsføres på kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.»

XIX

Det foreslås følgende nytt romertallsvedtak under Nærings- og fiskeridepartementet:

«XXX

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget med inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

970

Kystverket

30

Investeringer

510 mill. kroner»

XX

Forslag til romertallsvedtak II under Samferdselsdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2022 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 1313 post 01

kap. 4313 post 02

kap. 1320 postene 01, 22, 28 og 30

kap. 4320 post 01

kap. 1320 post 28

kap. 4320 post 02

kap. 1320 post 22

kap. 4320 post 03

kap. 1320 post 72

kap. 4320 post 04

kap. 1352 post 01

kap. 4352 post 01

kap. 1354 post 01

kap. 4354 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.»

XXI

Forslag til romertallsvedtak IV under Samferdselsdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1320

Statens vegvesen

64

Utbedring på fylkesveier for tømmertransport

20 mill. kroner

65

Tilskudd til fylkesveier

13 mill. kroner

66

Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer

20 mill. kroner

1352

Jernbanedirektoratet

74

Tilskudd til togmateriell mv.

950 mill. kroner»

XXII

Forslag til romertallsvedtak V, pkt. 4.a under Samferdselsdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

30

Riksveiinvesteringer

9 460 mill. kroner

4 260 mill. kroner»

XXIII

Forslag til romertallsvedtak III, V pkt. 4.b og XIII pkt. b under Samferdselsdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) tas ut.

XXIV

Nummereringen av forslag til romertallsvedtak under Samferdselsdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres slik:

1. Forslag til romertallsvedtak IV endres til III

2. Forslag til romertallsvedtak V endres til IV

3. Forslag til romertallsvedtak VI endres til V

4. Forslag til romertallsvedtak VII endres til VI

5. Forslag til romertallsvedtak VIII endres til VII

6. Forslag til romertallsvedtak IX endres til VIII

7. Forslag til romertallsvedtak X endres til IX

8. Forslag til romertallsvedtak XI endres til X

9. Forslag til romertallsvedtak XII endres til XI

10. Forslag til romertallsvedtak XIII endres til XII

XXV

Forslag til romertallsvedtak VII under Klima- og miljødepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2022 kan pådra forpliktelser for fremtidige år til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger under kap. 1420 Miljødirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 29 mill. kroner.»

XXVI

Forslag til romertallsvedtak XI under Forsvarsdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) tas ut.

XXVII

Nummereringen av forslag til romertallsvedtak under Forsvarsdepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres slik:

Forslag til romertallsvedtak XII endres til XI

XXVIII

Forslag til romertallsvedtak III under Olje- og energidepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2022 kan pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 mill. kroner

1810

Oljedirektoratet

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

22

Flom- og skredforebygging

180 mill. kroner

25

Krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser

50 mill. kroner»

XXIX

Forslag til romertallsvedtak IV under Olje- og energidepartementet i Prop. 1 S (2021–2022) endres til:

«IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2022 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

72

Tilskudd til petroleums- og energiformål

126 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

160 mill. kroner

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 mill. kroner

1840

CO₂-håndtering

70

Gassnova SF

20 mill. kroner»

Vedlegg 1
Oversikt over utgifter og inntekter i statsbudsjettet for 2022

Utgifter:

1 000 kroner

Samlede utgifter

Driftsutgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

Det kongelige hus

310 058

24 615

-

285 443

-

Regjeringen

401 965

401 965

-

-

-

Stortinget og tilknyttede organ

2 172 060

1 752 060

147 400

272 600

-

Høyesterett

125 360

125 360

-

-

-

Utenriksdepartementet

47 623 424

5 380 681

58 718

40 193 801

1 990 224

Kunnskapsdepartementet

71 636 741

6 983 111

70 485

64 583 145

-

Kultur- og likestillingsdepartementet

21 932 070

2 393 948

117 287

19 420 835

-

Justis- og beredskapsdepartementet

45 902 103

40 062 285

3 113 001

2 726 817

-

Kommunal- og distriktsdepartementet

229 684 709

6 893 022

2 733 070

208 658 617

11 400 000

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

46 430 562

24 294 109

566 690

21 569 763

-

Helse- og omsorgsdepartementet

204 842 882

10 087 942

18 312

194 736 628

-

Barne- og familiedepartementet

34 013 552

8 971 731

8 070

25 033 751

-

Nærings- og fiskeridepartementet

17 836 631

7 241 765

1 370 269

8 639 897

584 700

Landbruks- og matdepartementet

23 627 809

1 927 974

14 771

21 685 064

-

Samferdselsdepartementet

80 890 800

17 611 900

12 530 500

50 748 400

-

Klima- og miljødepartementet

17 206 400

3 164 673

509 942

13 531 785

-

Finansdepartementet

63 581 214

21 763 781

366 500

41 450 933

-

Forsvarsdepartementet

69 089 521

43 639 476

24 371 893

1 078 152

-

Olje- og energidepartementet

6 869 081

1 922 881

24 500

4 921 700

-

Ymse

4 750 000

4 750 000

-

-

-

Statsbankene

142 574 688

772 793

90 444

18 025 583

123 685 868

Statlig petroleumsvirksomhet

26 500 000

-

26 500 000

-

-

Statens forretningsdrift

8 750 452

-966 735

6 714 187

3 000

3 000 000

Folketrygden

551 997 053

-

-

551 997 053

-

Statens pensjonsfond utland

347 101 000

-

-

277 101 000

70 000 000

Sum utgifter

2 065 850 135

209 199 337

79 326 039

1 566 663 967

210 660 792

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folketrygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 171 979 857

383 133 000

1 555 112 857

2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 303 192 290

551 997 053

1 855 189 343

Driftsutgifter

209 199 337

-

209 199 337

Nybygg, anlegg mv.

79 326 039

-

79 326 039

Overføringer til andre

737 565 914

551 997 053

1 289 562 967

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

277 101 000

-

277 101 000

3. Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-131 212 433

-168 864 053

-300 076 486

4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland

300 076 486

-

300 076 486

5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

168 864 053

-168 864 053

-

Inntekter:

1 000 kroner

Samlede inntekter

Driftsinntekter

Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv.

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbakebetalinger mv.

Skatt på formue og inntekt

319 367 000

-

-

319 367 000

-

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

379 544 400

-

-

379 544 400

-

Tollinntekter

3 675 000

-

-

3 675 000

-

Merverdiavgift

360 530 000

-

-

360 530 000

-

Avgifter på alkohol

15 520 000

-

-

15 520 000

-

Avgifter på tobakk

7 310 000

-

-

7 310 000

-

Avgifter på motorvogner

21 110 000

-

-

21 110 000

-

Andre avgifter

60 792 991

-

-

60 792 991

-

Sum skatter og avgifter

1 167 849 391

-

-

1 167 849 391

-

Renter av statens forretningsdrift

1 969 450

-

-

1 969 450

-

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 179 400

-

2 166 400

13 000

-

Sum inntekter av statens forretningsdrift

4 148 850

-

2 166 400

1 982 450

-

Renter fra statsbankene

8 784 228

-

-

8 784 228

-

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

2 527 150

-

-

2 527 150

-

Utbytte ekskl. Equinor ASA

25 384 352

-

-

25 384 352

-

Renteinntekter og utbytte (ekskl. Statensforretningsdrift og Equinor ASA)

36 695 730

-

-

36 695 730

-

Inntekter under departementene

32 704 886

20 617 542

527 805

11 559 539

-

Overføring fra Norges Bank

10 113 000

-

-

10 113 000

-

Tilbakeføring av midler fra

Statens banksikringsfond

-

-

-

-

-

Sum andre inntekter

42 817 886

20 617 542

527 805

21 672 539

-

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

122 700 000

95 500 000

24 900 000

2 300 000

-

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

167 901 000

-

-

167 901 000

-

Aksjeutbytte fra Equinor ASA

13 000 000

-

-

13 000 000

-

Sum petroleumsinntekter

303 601 000

95 500 000

24 900 000

183 201 000

-

Tilbakebetalinger

115 065 148

-

-

-

115 065 148

Statens pensjonsfond utland

300 076 486

-

-

300 076 486

-

Sum inntekter

1 970 254 491

116 117 542

27 594 205

1 711 477 596

115 065 148

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folketrygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

Lånetransaksjoner:

6. Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

210 660 792

-

210 660 792

Utlån til statsbanker

123 685 868

-

123 685 868

Gjeldsavdrag

-

-

-

Andre utlån, aksjetegning mv.

86 974 924

-

86 974 924

7. Tilbakebetalinger mv.

115 065 148

-

115 065 148

8. Utlån mv. (netto) (6-7)

95 595 644

-

95 595 644

9. Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

-73 268 409

168 864 053

95 595 644

Vedlegg 2
Endringer etter Prop. 1 S (2021–2022) (Gul bok)

Utgifter:

1 000 kroner

Kap.

Post

Formål

Gul bok 2022

Endringer pga. ny departementsstruktur

Øvrige endringer

Status etter endringene

115

Næringsfremme, kultur og informasjon

70

Kultur- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

28 501

-

8 550

37 051

71

Næringsfremme, kan overføres, kan nyttes under post 21

8 280

-

10 550

18 830

118

Utenrikspolitiske satsinger

74

Forskning, dialog og menneskerettigheter mv.

49 550

-

-1 100

48 450

150

Humanitær bistand

70

Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres

5 178 789

-

-1 440 000

3 738 789

71

Verdens matvareprogram (WFP), kan overføres

720 000

-

-200 000

520 000

72

Flyktninger og fordrevne, kan overføres

630 000

-

1 370 000

2 000 000

151

Fred, sikkerhet og globalt samarbeid

71

Globale sikkerhetsspørsmål og nedrustning, kan overføres

250 060

-

-70 000

180 060

72

Stabilisering av land i krise og konflikt, kan overføres

935 829

-

-71 000

864 829

73

FN og globale utfordringer, kan overføres

308 138

-

10 000

318 138

159

Regionbevilgninger

70

Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres

702 011

-

50 000

752 011

71

Europa og Sentral-Asia, kan overføres

784 634

-

-128 000

656 634

75

Afrika, kan overføres

2 627 693

-

-175 000

2 452 693

76

Asia, kan overføres

558 503

-

-75 000

483 503

161

Utdanning, forskning og faglig samarbeid

70

Utdanning, kan overføres

2 028 798

-

-662 000

1 366 798

162

Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi

70

Næringsutvikling og handel, kan overføres

404 936

-

59 600

464 536

71

Matsikkerhet, fisk og landbruk, kan overføres

951 966

-

500 000

1 451 966

72

Fornybar energi, kan overføres

396 500

-

420 000

816 500

163

Klima, miljø og hav

70

Miljø og klima, kan overføres

1 484 431

-

80 000

1 564 431

164

Likestilling

70

Likestilling, kan overføres

158 319

-

25 000

183 319

73

Sårbare grupper, kan overføres

637 000

-

-637 000

0

170

Sivilt samfunn

70

Sivilt samfunn, kan overføres

2 181 265

-

299 400

2 480 665

171

FNs utviklingsarbeid

71

FNs barnefond (UNICEF)

476 600

-

14 000

490 600

72

FNs fellesfond for bærekraftig utvikling, kan overføres

70 000

-

-55 000

15 000

172

Multilaterale finansinstitusjoner og gjeldslette

72

Strategisk samarbeid, kan overføres

90 000

-

-65 000

25 000

Sum endringer Utenriksdepartementet

-

-732 000

200

Kunnskapsdepartementet

1

Driftsutgifter

403 260

-36 400

-

366 860

21

Spesielle driftsutgifter

17 500

-1 000

-

16 500

220

Utdanningsdirektoratet

1

Driftsutgifter

354 126

-

-1 200

352 926

225

Tiltak i grunnopplæringen

69

Tiltak for fullføring av videregående opplæring

718 834

-

113 500

832 334

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

1 697 667

-

-39 980

1 657 687

228

Tilskudd til frittstående skoler mv.

70

Frittstående grunnskoler, overslagsbevilgning

3 202 439

-

-4 210

3 198 229

73

Frittstående grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning

109 397

-

-100

109 297

82

Kapital- og husleietilskudd til friskoler

105 504

-

-35 000

70 504

256

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse

1

Driftsutgifter

363 046

-

-10 000

353 046

260

Universiteter og høyskoler

50

Statlige universiteter og høyskoler

39 396 635

-

-40 275

39 356 360

70

Private høyskoler

2 078 282

-

-1 635

2 076 647

270

Studentvelferd

74

Tilskudd til velferdsarbeid mv.

126 588

-

-20 000

106 588

271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen

1

Driftsutgifter

167 683

-

-5 000

162 683

272

Tiltak for internasjonalisering og høyere utdanning

51

Tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 71

121 062

-

-7 500

113 562

52

Tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 72

319 334

-

33 785

353 119

71

Tilskudd til tiltak for internasjonalisering, kan overføres, kan nyttes under post 51

129 895

-

-7 500

122 395

72

Tilskudd til tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 52

126 817

-

-10 000

116 817

285

Norges forskningsråd

55

Virksomhetskostnader

785 937

-

-2 100

783 837

290

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet

1

Driftsutgifter

305 563

-305 563

-

0

291

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

60 865

-60 865

-

0

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

44 350

-44 350

-

0

50

Norges forskningsråd

10 151

-10 151

-

0

60

Integreringstilskudd, kan overføres

4 953 065

-4 953 065

-

0

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning

656 771

-656 771

-

0

62

Kommunale innvandrertiltak

227 256

-227 256

-

0

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

2 418

-2 418

-

0

71

Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner

192 095

-192 095

-

0

72

Statsautorisasjonsordningen for tolker mv.

19 664

-19 664

-

0

73

Tilskudd

30 258

-30 258

-

0

292

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

78 731

-78 731

-

0

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

36 219

-36 219

-

0

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1 008 013

-1 008 013

-

0

61

Kompetansekartlegging i mottak før bosetting

602

-602

-

0

Sum endringer Kunnskapsdepartementet

-7 663 421

-37 215

315

Frivillighetsformål

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

1 750 000

-

150 000

1 900 000

320

Norsk kulturråd

51

Fond for lyd og bilde

45 870

-

1 800

47 670

55

Norsk kulturfond

885 771

-

20 000

905 771

72

Kunstnerstipend m.m., kan overføres

225 650

-

33 200

258 850

75

Tilskudd til litteraturhus, kunstscener og kompanier m.m.

269 760

-

4 000

273 760

328

Museer m.m.

70

Det nasjonale museumsnettverket

2 266 555

-

-248 000

2 018 555

78

Andre museums- og kulturverntiltak

83 380

-

3 000

86 380

334

Film- og dataspillformål

50

Filmfondet

581 900

-

6 300

588 200

73

Regionale filmvirksomheter, kan overføres

109 640

-

1 700

111 340

78

Film- og dataspilltiltak

25 860

-

7 000

32 860

335

Medieformål

71

Mediestøtte

443 075

-

8 000

451 075

73

Medietiltak

24 600

-

2 000

26 600

351

Likestilling og ikke-diskriminering

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

14 354

-

2 000

16 354

70

Likestilling mellom kjønn

45 530

-

2 000

47 530

72

Lesbiske, homofile, bifile, transpersoner og interkjønn

20 095

-

2 000

22 095

73

Likestillingssentre

16 430

-

5 000

21 430

Sum endringer Kultur- og likestillingsdepartementet

-

-

410

Domstolene

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 01

2 861 173

-

49 879

2 911 052

414

Forliksråd og andre domsutgifter

1

Driftsutgifter

269 931

-

3 500

273 431

430

Kriminalomsorgen

1

Driftsutgifter

4 994 871

-

49 879

5 044 750

433

Konfliktråd

1

Driftsutgifter

141 094

-

-3 000

138 094

440

Politiet

1

Driftsutgifter

20 670 067

-

224 935

20 895 002

71

Tilskudd Norsk rettsmuseum

7 403

-

607

8 010

74

Midlertidig destruksjonspant for enkelte typer halvautomatiske rifler

-

-

2 000

2 000

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap

1

Driftsutgifter

997 539

-

10 000

1 007 539

454

Redningshelikoptertjenesten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 588 546

-

6 250

2 594 796

457

Nasjonal sikkerhetsmyndighet

1

Driftsutgifter

361 645

-

17 500

379 145

460

Spesialenheten for politisaker

1

Driftsutgifter

55 882

-

3 700

59 582

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.

1

Driftsutgifter

1 221 593

-

21 600

1 243 193

469

Vergemålsordningen

21

Spesielle driftsutgifter

117 365

-

500

117 865

470

Fri rettshjelp

1

Driftsutgifter

586 355

-

10 400

596 755

480

Svalbardbudsjettet

50

Tilskudd

409 456

-

40 080

449 536

Sum endringer Justis- og beredskapsdepartementet

-

437 830

500

Kommunal- og distriktsdepartementet

70

Diverse formål, kan overføres, kan nyttes under post 21

4 420

-

-1 300

3 120

525

Statsforvalterne

1

Driftsutgifter

1 925 329

-

-8 400

1 916 929

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

1 281 600

-

75 000

1 356 600

540

Digitaliseringsdirektoratet

1

Driftsutgifter

134 933

-

-1 700

133 233

541

IT- og ekompolitikk

60

Bredbåndsutbygging

204 648

-

100 000

304 648

70

Forvaltningsutvikling, IT- og ekompolitikk, kan nyttes under post 22

43 656

-

-5 000

38 656

71

StartOff

5 000

-

-5 000

0

553

Regional- og distriktsutvikling

61

Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling

717 170

-

100 000

817 170

65

Omstilling

93 214

-

-5 000

88 214

66

Utprøving av bygdevekstavtaler, kan overføres

-

-

10 000

10 000

571

Rammetilskudd til kommuner

60

Innbyggertilskudd

144 268 487

-

-472 423

143 796 064

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner

60

Innbyggertilskudd

38 990 254

-

562 198

39 552 452

64

Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 571, post 64

382 000

-

30 000

412 000

573

Kommunestruktur

60

Kommunesammenslåing

54 583

-

-54 583

0

575

Ressurskrevende tjenester

60

Toppfinansieringsordning, overslagsbevilgning

11 802 348

-

300 000

12 102 348

577

Tilskudd til de politiske partier

70

Sentrale organisasjoner

291 821

-

20 000

311 821

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller, kan overføres

146 101

-

25 000

171 101

590

Planlegging og byutvikling

65

Områdesatsing i byer, kan overføres

66 890

-

20 000

86 890

Sum endringer Kommunal- og distriktsdepartementet

-

688 792

600

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

1

Driftsutgifter

228 595

37 400

-

265 995

605

Arbeids- og velferdsetaten

1

Driftsutgifter

12 371 300

-

94 100

12 465 400

634

Arbeidsmarkedstiltak

21

Forsøk med tilrettelagt videregående opplæring, kan overføres

32 600

-

-32 600

0

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

7 499 235

-

120 800

7 620 035

77

Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

1 770 695

-

30 900

1 801 595

640

Arbeidstilsynet

1

Driftsutgifter

754 050

-

20 000

774 050

642

Petroleumstilsynet

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

317 445

-

5 000

322 445

670

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet

1

Driftsutgifter

-

305 563

-3 100

302 463

671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

-

60 865

-

60 865

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

-

44 350

-

44 350

50

Norges forskningsråd

-

10 151

-

10 151

60

Integreringstilskudd, kan overføres

-

4 953 065

-

4 953 065

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning

-

656 771

-

656 771

62

Kommunale innvandrertiltak

-

227 256

10 000

237 256

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

-

2 418

-

2 418

71

Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner

-

192 095

3 100

195 195

72

Statsautorisasjonsordningen for tolker mv.

-

19 664

-

19 664

73

Tilskudd

-

30 258

-

30 258

672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

-

78 731

-

78 731

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

-

36 219

-

36 219

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

-

1 008 013

-

1 008 013

61

Kompetansekartlegging i mottak før bosetting

-

602

-

602

Sum endringer Arbeids- og inkluderingsdepartementet

7 663 421

248 200

732

Regionale helseforetak

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

1 318 200

-

25 000

1 343 200

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres

61 150 281

-

292 654

61 442 935

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

21 660 130

-

104 670

21 764 800

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

16 222 142

-

77 308

16 299 450

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

14 387 364

-

67 368

14 454 732

76

Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

42 834 166

-

116 000

42 950 166

77

Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning

3 428 675

-

9 000

3 437 675

80

Kompensasjon for merverdiavgift, overslagsbevilgning

8 181 634

-

36 000

8 217 634

83

Byggelånsrenter, overslagsbevilgning

460 000

-

-242 000

218 000

733

Habilitering og rehabilitering

70

Behandlingsreiser til utlandet

140 596

-

-3 000

137 596

740

Helsedirektoratet

1

Driftsutgifter

1 236 106

-

-1 000

1 235 106

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

41 714

-

-3 700

38 014

745

Folkehelseinstituttet

1

Driftsutgifter

1 291 400

-

-1 700

1 289 700

746

Statens legemiddelverk

1

Driftsutgifter

356 302

-

-500

355 802

761

Omsorgstjeneste

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

223 249

-

-10 000

213 249

62

Investeringstilskudd til trygghetsboliger, kan overføres

5 700

-

-5 700

0

68

Kompetanse og innovasjon

390 900

-

-4 000

386 900

762

Primærhelsetjeneste

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

174 953

-

12 700

187 653

63

Allmennlegetjenester

344 855

-

71 600

416 455

765

Psykisk helse, rus og vold

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

210 357

-

5 000

215 357

60

Kommunale tjenester, kan overføres

296 904

-

45 000

341 904

73

Utviklingstiltak mv.

180 773

-

-15 000

165 773

770

Tannhelsetjenester

70

Tilskudd, kan overføres,kan nyttes under post 21

391 579

-

-37 000

354 579

781

Forsøk og utvikling mv.

79

Tilskudd, kan nyttes under post 21

84 621

-

-4 000

80 621

Sum endringer Helse- og omsorgsdepartementet

-

534 700

841

Samliv og konfliktløsning

70

Tilskudd til samlivstiltak, kan nyttes under kap. 842, post 1 og kap. 858, post 1

29 163

-

-14 700

14 463

844

Kontantstøtte

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

1 440 000

-

-106 230

1 333 770

846

Familie- og oppveksttiltak

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 61, post 62 og post 71

69 816

-

-35 000

34 816

61

Tilskudd til inkludering av barn og unge, kan nyttes under post 71

864 489

-

-207 000

657 489

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet

21

Spesielle driftsutgifter

67 120

-

-15 200

51 920

855

Statlig forvaltning av barnevernet

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60

4 011 833

-

110 000

4 121 833

22

Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1

2 903 492

-

-10 000

2 893 492

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten

1

Driftsutgifter

609 483

-

-1 600

607 883

881

Tilskudd til trossamfunn m.m.

75

Tilskudd til private forsamlingslokaler

5 437

-

-5 437

0

Sum endringer Barne- og familiedepartementet

-

-285 167

900

Nærings- og fiskeridepartementet

1

Driftsutgifter

460 937

20 000

-

480 937

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

57 050

6 400

-

63 450

77

Tilskudd til sjømattiltak, kan overføres

8 000

-

-5 000

3 000

909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk

73

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning

2 005 000

-

200 000

2 205 000

919

Diverse fiskeriformål

73

Tilskudd til kompensasjon for CO₂-avgift

305 000

-

-50 000

255 000

75

Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres

12 000

-

3 000

15 000

920

Norges forskningsråd

51

Tilskudd til marin forskning

460 450

-

-15 000

445 450

924

Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer

70

Tilskudd

225 245

-

70 000

295 245

940

Internasjonaliseringstiltak

70

Eksportfremmetiltak

-

-

10 000

10 000

950

Forvaltning av statlig eierskap

52

Risikokapital, Nysnø Klimainvesteringer AS

315 000

-

-140 000

175 000

90

Kapitalinnskudd, Nysnø Klimainvesteringer AS

585 000

-

-260 000

325 000

970

Kystverket

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

-

2 063 500

10 000

2 073 500

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

-

32 800

-

32 800

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

-

921 000

-365 000

556 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

-

196 800

-

196 800

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

-

35 200

-

35 200

70

Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø, kan overføres

-

32 400

-

32 400

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres

-

55 500

-

55 500

72

Tilskudd til kystkultur

-

11 700

-

11 700

Sum endringer Nærings- og fiskeridepartementet

3 375 300

-542 000

1115

Mattilsynet

1

Driftsutgifter

1 404 069

-

20 000

1 424 069

1136

Kunnskapsutvikling m.m.

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Norsk institutt for bioøkonomi

239 797

-

10 000

249 797

1142

Landbruksdirektoratet

1

Driftsutgifter

243 682

-

-1 600

242 082

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket

73

Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres

45 852

-

10 000

55 852

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.

50

Tilskudd til Landbrukets utviklingsfond

1 378 553

-

200 000

1 578 553

73

Pristilskudd, overslagsbevilgning

4 024 700

-

8 500

4 033 200

74

Direkte tilskudd, kan overføres

9 891 300

-

745 400

10 636 700

Sum endringer Landbruks- og matdepartementet

-

992 300

1300

Samferdselsdepartementet

1

Driftsutgifter

190 400

-20 000

-

170 400

1301

Forskning og utvikling mv.

21

Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv.

14 500

-2 400

-

12 100

50

Samferdselsforskning, kan overføres

160 500

-

-25 000

135 500

1314

Statens havarikommisjon

1

Driftsutgifter

94 500

-

-5 000

89 500

1320

Statens vegvesen

1

Driftsutgifter

4 103 100

-

-2 500

4 100 600

30

Riksveiinvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 22 og post 29 og kap. 1332, post 66

12 800 500

-

-270 000

12 530 500

66

Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer, kan overføres

40 000

-

-20 000

20 000

72

Tilskudd til riksveiferjedriften, kan overføres

2 663 200

-

30 200

2 693 400

1330

Særskilte transporttiltak

78

Tettere samarbeid om data

20 000

-

-5 000

15 000

1332

Transport i byområder mv.

66

Tilskudd til byområder, kan overføres

3 024 100

-

-30 000

2 994 100

1352

Jernbanedirektoratet

70

Kjøp av persontransport med tog, kan overføres, kan nyttes under post 71

4 257 300

-

-76 000

4 181 300

74

Tilskudd til togmateriell mv.

123 100

-

76 000

199 100

75

Tilskudd til godsoverføring fra vei til jernbane

82 000

-

10 300

92 300

1360

Kystverket

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

2 063 500

-2 063 500

-

0

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

36 800

-36 800

-

0

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

921 000

-921 000

-

0

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

196 800

-196 800

-

0

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

35 200

-35 200

-

0

72

Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø, kan overføres

32 400

-32 400

-

0

73

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres

55 500

-55 500

-

0

74

Tilskudd til kystkultur

11 700

-11 700

-

0

Sum endringer Samferdselsdepartementet

-3 375 300

-317 000

1400

Klima- og miljødepartementet

51

Den naturlige skolesekken

5 000

-

-5 000

0

1420

Miljødirektoratet

35

Statlige erverv, skogvern, kan overføres

435 727

-

-120 000

315 727

38

Restaurering av myr og annen våtmark, kan overføres

21 090

-

20 000

41 090

65

Tiltak i kommuner med ulverevir i Hedmark, Akershus og Østfold

20 560

-

-20 560

0

69

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79

125 962

-

-23 000

102 962

1428

Enova SF

50

Overføring til Klima- og energifondet

3 384 013

-

300 000

3 684 013

Sum endringer Klima- og miljødepartementet

-

151 440

1605

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring

1

Driftsutgifter

906 109

-

-6 000

900 109

1610

Tolletaten

1

Driftsutgifter

1 627 407

-

-3 400

1 624 007

1618

Skatteetaten

1

Driftsutgifter

7 102 061

-

120 700

7 222 761

Sum endringer Finansdepartementet

-

111 300

1700

Forsvarsdepartementet

71

Overføringer til andre, kan overføres

65 078

-

15 000

80 078

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

1

Driftsutgifter, kan overføres

5 123 669

-

50 000

5 173 669

1716

Forsvarets forskningsinstitutt

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

249 000

-

1 380

250 380

1720

Forsvaret

1

Driftsutgifter

32 164 721

-

-6 080

32 158 641

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45

1 955 815

-

-1 200

1 954 615

Sum endringer Forsvarsdepartementet

-

59 100

1800

Olje- og energidepartementet

1

Driftsutgifter

193 981

-

6 000

199 981

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 50, 71 og 72

15 500

-

12 000

27 500

1810

Oljedirektoratet

1

Driftsutgifter

319 600

-

-1 300

318 300

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

1

Driftsutgifter

645 400

-

2 000

647 400

22

Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 45, 60 og 72

225 300

-

30 000

255 300

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 72

82 000

-

28 000

110 000

1830

Forskning og næringsutvikling

50

Norges forskningsråd

787 500

-

-30 000

757 500

72

Norwegian Energy Partners

34 000

-

-10 000

24 000

1840

CO₂-håndtering

50

Forskning, utvikling og demonstrasjon av CO₂-håndtering

164 000

-

-10 000

154 000

Sum endringer Olje- og energidepartementet

-

26 700

2410

Statens lånekasse for utdanning

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

8 345 502

-

1 439

8 346 941

72

Rentestøtte, overslagsbevilgning

1 346 422

-

19

1 346 441

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

34 950 339

-

4 529

34 954 868

2412

Husbanken

90

Nye lån, overslagsbevilgning

19 150 000

-

1 981 000

21 131 000

2421

Innovasjon Norge

50

Tilskudd til etablerere og bedrifter, inkl. tapsavsetninger

814 101

-

125 035

939 136

70

Basiskostnader

187 975

-

-19 475

168 500

71

Innovative næringsmiljøer, kan overføres

171 200

-

-49 260

121 940

74

Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres

482 000

-

10 070

492 070

75

Grønn plattform, kan nyttes under post 50, 71 og 76

249 450

-

-31 750

217 700

76

Miljøteknologi, kan overføres

527 800

-

-72 720

455 080

78

Administrasjonsstøtte for distriktsrettede såkornfond

900

-

75

975

2426

Siva SF

70

Tilskudd

19 475

-

19 475

38 950

71

Tilskudd til testfasiliteter

83 550

-

83 550

167 100

Sum endringer Statsbankene

-

2 051 987

2445

Statsbygg

24

Driftsresultat

-498 635

-

-575 000

-1 073 635

Sum endringer Statens forretningsdrift

-

-575 000

2541

Dagpenger

70

Dagpenger, overslagsbevilgning

12 940 000

-

-43 000

12 897 000

2543

Midlertidige stønadsordninger for selvstendig næringsdrivende, frilansere og lærlinger

70

Stønad til selvstendig næringsdrivende og frilansere, overslagsbevilgning

-

-

65 000

65 000

2650

Sykepenger

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

1 600 000

-

5 000

1 605 000

2651

Arbeidsavklaringspenger

70

Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning

32 791 000

-

770 000

33 561 000

2655

Uførhet

70

Uføretrygd, overslagsbevilgning

110 950 000

-

-280 000

110 670 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

119 800

-

5 200

125 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

306 500

-

3 500

310 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.

70

Allmennlegehjelp

6 228 300

-

16 700

6 245 000

Sum endringer Folketrygden

-

542 400

Sum endringer utgifter

0

3 356 367

Herav 90 – 99 poster

-

1 725 529

Inntekter:

1 000 kroner

Kap.

Post

Formål

Gul bok 2022

Endringer pga. ny departementsstruktur

Øvrige endringer

Status etter endringene

3291

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

4

Tilskudd til integreringsprosjekter i asylmottak i regi av frivillige organisasjoner, ODA-godkjente utgifter

11 883

-11 883

-

0

3292

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

24 543

-24 543

-

0

3671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

4

Tilskudd til integreringsprosjekter i asylmottak i regi av frivillige organisasjoner, ODA-godkjente utgifter

-

11 883

-

11 883

3672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

-

24 543

-

24 543

3970

Kystverket

2

Andre inntekter

-

13 400

-

13 400

4320

Statens vegvesen

4

Billettinntekter fra riksveiferjedriften

988 800

-

-218 000

770 800

4360

Kystverket

2

Andre inntekter

13 400

-13 400

-

0

4820

Norges vassdrags- og energidirektorat

40

Flom- og skredforebygging

32 000

-

6 000

38 000

5312

Husbanken

90

Avdrag

12 820 000

-

12 000

12 832 000

Sum endringer Inntekter under departementene

0

-200 000

5501

Skatter på formue og inntekt

70

Trinnskatt mv.

75 740 000

-

3 071 000

78 811 000

72

Fellesskatt mv. fra personlige skattytere

127 960 000

-

540 000

128 500 000

75

Formuesskatt

2 700 000

-

1 826 000

4 526 000

5521

Merverdiavgift

70

Merverdiavgift

360 500 000

-

30 000

360 530 000

5526

Avgift på alkohol

70

Avgift på alkohol

15 400 000

-

120 000

15 520 000

5531

Avgift på tobakkvarer mv.

70

Avgift på tobakkvarer mv.

7 350 000

-

-40 000

7 310 000

5538

Veibruksavgift på drivstoff

70

Veibruksavgift på bensin

4 300 000

-

-130 000

4 170 000

71

Veibruksavgift på autodiesel

9 900 000

-

-560 000

9 340 000

5541

Avgift på elektrisk kraft

70

Avgift på elektrisk kraft

11 616 000

-

-1 800 000

9 816 000

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.

70

CO₂-avgift

11 019 000

-

-2 000

11 017 000

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet

77

Sektoravgifter Kystverket

-

980 000

-

980 000

5577

Sektoravgifter under Samferdselsdepartementet

74

Sektoravgifter Kystverket

980 000

-980 000

-

0

Sum endringer Skatter og avgifter

-

3 055 000

5605

Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer

84

Av driftskreditt til statsbedrifter

413 000

-

-78 550

334 450

5615

Husbanken

80

Renter

2 860 000

-

14 000

2 874 000

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning

80

Renter

4 795 109

-

19

4 795 128

Sum endringer Renter og utbytte mv.

-

-64 531

5700

Folketrygdens inntekter

71

Trygdeavgift

166 412 400

-

-1 066 000

165 346 400

72

Arbeidsgiveravgift

214 101 000

-

97 000

214 198 000

Sum endringer Folketrygden

-

-969 000

5800

Statens pensjonsfond utland

50

Overføring fra fondet

300 255 117

-

-178 631

300 076 486

Sum endringer Statens pensjonsfond utland

-

-178 631

5999

Statslånemidler

90

Lån

93 882 115

-

1 713 529

95 595 644

Sum endringer Statslånemidler

1 713 529

Sum endringer inntekter

0

3 356 367

Herav 90 – 99 poster

-

1 725 529

Vedlegg 3
Endringer som følge av ny departementsstruktur

Prop. 1 S (2021–2022) Gul bok

Beløp (i 1 000 kroner)

Prop. 1 S (2021–2022) Tillegg 1

Dep.

Kap.

Post

Dep.

Kap.

Post

KD

200

1

36 400

AID

600

1

KD

200

21

1 000

AID

600

1

KD

290

1

305 563

AID

670

1

KD

291

21

60 865

AID

671

21

KD

291

45

44 350

AID

671

45

KD

291

50

10 151

AID

671

50

KD

291

60

4 953 065

AID

671

60

KD

291

61

656 771

AID

671

61

KD

291

62

227 256

AID

671

62

KD

291

70

2 418

AID

671

70

KD

291

71

192 095

AID

671

71

KD

291

72

19 664

AID

671

72

KD

291

73

30 258

AID

671

73

KD

292

21

78 731

AID

672

21

KD

292

22

36 219

AID

672

22

KD

292

60

1 008 013

AID

672

60

KD

292

61

602

AID

672

61

KD

3291

4

11 883

AID

3671

4

KD

3292

1

24 543

AID

3672

1

SD

1300

1

20 000

NFD

900

1

SD

1301

21

2 400

NFD

900

21

SD

1360

1

2 063 500

NFD

970

1

SD

1360

21

4 000

NFD

900

21

SD

1360

21

32 800

NFD

970

21

SD

1360

30

921 000

NFD

970

30

SD

1360

45

196 800

NFD

970

45

SD

1360

60

35 200

NFD

970

60

SD

1360

72

32 400

NFD

970

70

SD

1360

73

55 500

NFD

970

71

SD

1360

74

11 700

NFD

970

72

SD

4360

2

13 400

NFD

3970

2

SD

5577

74

980 000

NFD

5574

77