Prop. 196 L

(2020–2021)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak)

Endringer i midlertidige lover om tilpasninger i introduksjonsloven og integreringsloven for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19 (integreringspakke III)

Tilråding fra Kunnskapsdepartementet 11. mai 2021, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Proposisjonens hovedinnhold

Kunnskapsdepartementet legger med dette fram forslag til endringer i midlertidig lov 26. mai 2020 nr. 53 om tilpasninger i introduksjonsloven for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19 og midlertidig lov 18. desember 2020 nr. 154 om tilpasninger i integreringsloven for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19.

Det foreslås endringer i bestemmelsene om utvidet introduksjonsprogram og utvidet norskopplæring i midlertidig lov om tilpasninger i introduksjonsloven kapittel 1, slik at flere deltakere skal omfattes av tiltakene.

I begge de midlertidige lovene foreslås det å innføre forskriftshjemler, som gir departementet myndighet til å gi forskrift om å utvide ordningene etter introduksjonsloven og integreringsloven i forbindelse med stortingsvedtak om tiltak for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19. Dette vil forenkle regelverksarbeidet ved eventuelle framtidige tiltakspakker på integreringsfeltet.

2 Bakgrunnen for lovforslaget

2.1 Tiltak for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19

Våren 2020 og våren 2021 ble det iverksatt tiltak for å avhjelpe negative konsekvenser av utbrudd av covid-19 for deltakere i introduksjonsprogram og opplæring i norsk og samfunnskunnskap etter introduksjonsloven. Bakgrunnen for tiltakene var blant annet at utbruddet har hatt konsekvenser for både innholdet i og omfanget av opplæring og program og for deltakernes læringsutbytte. I tillegg har utbruddet ført til høy arbeidsledighet, og yrkesdeltakere med lav formell kompetanse og liten yrkeserfaring kan få utfordringer med å komme i jobb. Flere av tiltakene forutsatte lovendringer, som ble gjort samtidig som midlene ble bevilget, se Prop. 123 L (2019–2020) og Prop. 78 L (2020–2021).

I Prop. 195 S (2020–2021) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2021 er det foreslått midler til en ny tiltakspakke på integreringsfeltet, som viderefører utvidet norskopplæring og utvidet programtid for deltakere i sluttfasen av introduksjonsprogrammet. Disse tiltakene krever endringer i den midlertidige loven om tilpasninger i introduksjonsloven §§ 2 og 3 for å inkludere flere deltakere.

Tiltakspakkene på integreringsfeltet fremmes som budsjettsaker og krever lovendringer fordi de berører endringer i rettigheter og plikter for deltakere, kommuner og fylkeskommuner som følger av integreringslovgivningen. Proposisjon med forslag om lovendringer legges fram for Stortinget samtidig som budsjettforslaget. Stortinget behandler dermed de samme forslagene både ved budsjettbehandlingen og ved behandlingen av lovforslaget. Departementet vurderer at det er behov for å forenkle prosessen ved eventuelle framtidige regelverksendringer for å implementere tiltak i integreringspakkene.

2.2 Gjeldende rett

Midlertidig lov om tilpasninger i introduksjonsloven for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19 regulerer utvidet og forsterket opplæring og introduksjonsprogram og tilpasninger i opplæring og introduksjonsprogram. Kapittel 2 inneholder bestemmelser om tilpasninger når utbrudd av covid-19 påvirker gjennomføringen av ordningene etter introduksjonsloven. Blant annet reguleres midlertidig opphør av plikter, hvordan fravær som følge av utbruddet skal håndteres og forlengelse av frister.

Kapittel 1 inneholder bestemmelser om tiltak fra tidligere tiltakspakker på integreringsfeltet. Formålet med kapitlet er å avhjelpe negative konsekvenser av utbrudd av covid-19 for deltakere i introduksjonsprogram og opplæring i norsk og samfunnskunnskap.

Utvidet introduksjonsprogram reguleres i § 2. Deltakere som omfattes av § 2 første eller andre ledd har rett til å få utvidet programmet med inntil seks eller fire måneder dersom den enkelte har behov for slik utvidelse for å komme i jobb eller utdanning. Dette er deltakere som startet introduksjonsprogrammet før 1. juli 2019. § 2 tredje ledd regulerer forsterket introduksjonsprogram, som innebærer at deltakere som startet i introduksjonsprogrammet etter 1. januar 2019, har rett til å få revidert sin individuelle plan og få fastsatt et sluttmål for deltakelsen i introduksjonsprogrammet. Deltakere som får sluttmål om fullført videregående opplæring, kan få inntil tre års programtid, med mulighet for inntil ett års forlengelse. Alle deltakere som omfattes av § 2, har rett til å få vurdert behovet for karriereveiledning og få gjennomført karriereveiledning dersom det er behov.

Utvidet norskopplæring reguleres i § 3. Det følger av bestemmelsen at deltakere som avslutter opplæringen før 30. juni 2021, har rett til utvidet opplæring i norsk i inntil seks eller fire måneder avhengig av når de avslutter opplæringen.

Midlertidig lov om tilpasninger i integreringsloven for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19 inneholder i hovedsak de samme bestemmelsene som kapittel 2 i midlertidig lov om tilpasninger i introduksjonsloven. Integreringsloven trådte i kraft 1. januar 2021 og gjelder for personer som får oppholdstillatelse etter ikrafttredelsen. Overgangsreglene mellom introduksjonsloven og integreringsloven innebærer at det i 2021 er flest deltakere som følger introduksjonsloven. Antallet deltakere som følger integreringsloven, vil øke i tiden framover.

3 Høringen

3.1 Gjennomføring av høringen

Et forslag til endringer i de midlertidige lovene ble sendt på høring 22. april 2021 med høringsfrist 27. april 2021. Høringen ble samtidig gjort tilgjengelig på regjeringen.no.

Høringsnotatet ble sendt til følgende instanser:

Arbeids- og velferdsdirektoratet

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi)

Kompetanse Norge

Nasjonalt senter for flerkulturell opplæring

Statsforvalterne

Utdanningsdirektoratet

Utlendingsdirektoratet (UDI)

Faglig forum for kommunalt flyktningarbeid

Interesseorganisasjonen for Kommunal Voksenopplæring

KS – kommunesektorens organisasjon

Utdanningsforbundet

Det kom høringsuttalelser fra følgende instanser:

Arbeids- og velferdsdirektoratet

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi)

Kompetanse Norge

Utlendingsdirektoratet (UDI)

KS

Utdanningsforbundet

3.2 Forslaget i høringsnotatet

I høringsnotatet foreslo departementet at deltakere som startet introduksjonsprogrammet mellom 1. juli 2019 og 1. januar 2020, kunne få utvidet programmet med inntil fire måneder dersom den enkelte har behov for slik utvidelse for å komme i jobb eller utdanning. Videre ble det foreslått at deltakere som har rett og plikt til deltakelse i opplæring i norsk og samfunnskunnskap og som avslutter opplæringen mellom 1. juli 2021 og 31. desember 2021, skulle ha rett til utvidet opplæring i norsk i inntil fire måneder.

Departementet foreslo også at det inntas forskriftshjemler i de midlertidige lovene, slik at departementet ved eventuelle framtidige tiltakspakker på integreringsfeltet kan gi forskrift om å utvide ordningene etter introduksjonsloven og integreringsloven for å oppfylle stortingsvedtak om budsjettiltak for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19.

3.3 Høringsinstansenes syn

Departementets forslag fikk i hovedsak støtte fra høringsinstansene.

Kompetanse Norge, KS og Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi) støtter lovendringsforslagene.

Høringsinstansene som har uttalt seg om varigheten av utvidelsen, mener at det vil bli behov for ytterligere utvidelse. Utdanningsforbundet uttaler at de sårbare gruppene har blitt spesielt rammet av at opplæringstilbudet har blitt redusert og at de ikke har fått den oppfølgingen de trenger. Utdanningsforbundet mener derfor at mange vil ha behov for mer enn fire måneders utvidelse for å ha mulighet til å fullføre programmet eller opplæringen. IMDi støtter forslaget om å utvide målgruppen for tiltakene, men ser at den negative utviklingen i arbeidsmarkedet vil kunne strekke seg utover perioden som er foreslått i utvidelsen og antar at det vil bli behov for ytterligere utvidelse etter at denne perioden er over. Utlendingsdirektoratet (UDI) støtter formålet med forslaget, men opplever at fire måneders utvidet norskopplæring er kort tid dersom det skal avhjelpe konsekvenser av redusert tilbud og ha en effekt på personers læringsutbytte. UDI mener at utvidelsen ikke står i samsvar med den påvirkningen pandemien har hatt over lang tid. Videre uttaler UDI at det framstår som uklart hvordan utvidet programtid på inntil fire måneder skal praktiseres opp mot utvidelse til et tredje år, jf. introduksjonsloven § 5.

Utdanningsforbundet understreker at behov for og varighet av utvidelsen må vurderes av en kvalifisert lærer. Forbundet viser til at lærere med godkjent lærerutdanning og som kjenner deltakerne gjennom en opplæringssituasjon, er best kvalifisert til å vurdere den enkeltes behov for utvidet opplæring.

Når det gjelder økonomiske og administrative konsekvenser, viser KS til nedgangen i bosettingstall og at utvidet program og opplæring for mange deltakere har bidratt til å opprettholde tilbudet i kommunene. KS støtter endringene under forutsetning av budsjettmessig dekning og viser til tidligere høringsuttalelser til forslag om endringer i de midlertidige lovene. Utdanningsforbundet uttaler at det er viktig at de budsjettmessige endringene også tar høyde for deltakernes livssituasjon, for eksempel deltakere som påføres økonomiske belastninger ved å delta i utvidet opplæring. Forbundet mener at disse deltakerne må følges opp med økonomisk støtte dersom de skal få en reell mulighet til å fullføre opplæringen. Utdanningsforbundet påpeker også at utvidet opplæringstid vil påføre voksenopplæringen ekstrabelastninger og kreve tilgang på flere kvalifiserte lærere.

IMDi støtter forslaget om å regulere senere endringer i forskrift og viser til at det har vært en utfordring med de korte høringsfristene på forslag til midlertidige reguleringer. Også Utdanningsforbundet kommenterer den korte høringsfristen. IMDi mener det er positivt at det legges til rette for lengre frister for å komme med høringsinnspill på innrettingen av framtidige endringer.

Arbeids- og velferdsdirektoratet har gjort seg kjent med forslaget og har ikke merknader.

4 Departementets vurderinger og forslag

4.1 Utvidet introduksjonsprogram og utvidet norskopplæring

Departementet opprettholder forslaget om å inkludere flere deltakere i tiltakene utvidet introduksjonsprogram og utvidet norskopplæring etter midlertidig lov om tilpasninger i introduksjonsloven. Smittesituasjonen er fortsatt uforutsigbar og deltakerne som nærmer seg fullført introduksjonsprogram og opplæring, møter et like utfordrende arbeidsmarked som deltakergruppene som har vært omfattet av de tidligere integreringspakkene.

Tiltakene bidrar til at deltakerne kan øke sin formelle og uformelle kompetanse, inkludert å forbedre norskkunnskapene. NIBR evaluerer de to første integreringspakkene og midlertidig lov om tilpasninger i introduksjonsloven på oppdrag fra Kunnskapsdepartementet. Det er foreløpig levert en underveisevaluering, som blant annet gir departementet kunnskap om kommunenes og fylkeskommunenes iverksetting og bruk av tiltakene i integreringspakken. Det store flertallet av kommunene som svarte på NIBRs undersøkelse, mente at tiltak om utvidet program, utvidet norskopplæring og forsterket program har bidratt til å styrke tilbudet til målgruppene. Departementet mener at tiltakene bidrar til å gjøre overgangen til jobb eller utdanning enklere for deltakerne.

Departementet foreslo i høringen en mulighet for utvidelse av program og opplæring i inntil fire måneder. Noen høringsinstanser mener at det vil være behov for en lengre utvidelse. Etter departementets vurdering vil fire måneders utvidelse styrke deltakernes mulighet til å komme i jobb eller utdanning. Tilpasninger i regelverket når utbrudd av covid-19 påvirker gjennomføring av ordningene, for eksempel utvidede frister på grunn av manglende opplæringstilbud, reguleres i kapittel 2 i den midlertidige loven. Tiltakene i integreringspakkene kommer i tillegg til dette.

Når det gjelder introduksjonsprogram, viser departementet til at tiltaket om utvidet introduksjonsprogram i den midlertidige loven ikke begrenser muligheten til å forlenge programmet etter den ordinære bestemmelsen i introduksjonsloven § 5. Introduksjonsloven § 5 gir mulighet til å forlenge programmet slik at varigheten blir inntil tre år. Som det framgår av Prop. 123 L (2019–2020) punkt 3.2, bør kommunen vurdere å benytte muligheten til å forlenge programmet med inntil ett år for deltakere som ikke har fått forlengelse etter introduksjonsloven § 5 fra før.

Dersom det blir behov for ytterligere utvidelser som midlertidig tiltak, vil departementet komme tilbake til saken og eventuelt ta i bruk forskriftshjemlene som foreslås i punkt 4.2 nedenfor.

Etter dette foreslår departementet å endre andre ledd i § 2, slik at også deltakere som startet introduksjonsprogrammet mellom 1. juli 2019 og 1. januar 2020, har rett til å få utvidet programmet med inntil fire måneder dersom den enkelte har behov for slik utvidelse for å komme i jobb eller utdanning. Lovteknisk er det foretatt en endring etter høringen, der forslaget var å fastsette endringen i målgruppe i et nytt tredje ledd. Det er kommunen som vurderer om den enkelte har behov for utvidelsen og hvor lang varighet utvidelsen skal ha.

Det foreslås ikke justeringer i målgruppen for forsterket introduksjonsprogram, som reguleres i § 2 tredje ledd. Deltakerne som i denne proposisjonen foreslås omfattet av utvidet programtid, har allerede vært omfattet av forsterket introduksjonsprogram, og det er overlapping mellom målgruppene for tiltakene. Det vises til omtalen av dette i Prop. 78 L (2020–2021).

Departementet foreslår videre å endre andre ledd i § 3, slik at også deltakere som avslutter opplæringen i norsk og samfunnskunnskap mellom 1. juli 2021 og 31. desember 2021, får rett til utvidet opplæring i norsk i inntil fire måneder. Også her er det lovteknisk foretatt en endring etter høringen, der forslaget var å fastsette endringen i målgruppe i et nytt tredje ledd. Departementet understreker at utvidet opplæring er en rettighet for deltakerne i målgruppen. Alle skal derfor få et tilbud om utvidet opplæring, men det er kommunen som vurderer hvor lang utvidelse som skal gis innenfor rammen av fire måneder. Utdanningsforbundet har trukket fram i høringen at behovet for og varigheten av utvidelsen må vurderes av en kvalifisert lærer. Departementet viser til at det trolig vil være mest praktisk at det er en lærer som vurderer varigheten og omfanget av utvidelsen for den enkelte deltaker i opplæringen, men at dette vil være opp til kommunen.

Utdanningsforbundet uttaler også at det må tas høyde for deltakernes livssituasjon, og mener at deltakere som påføres økonomiske belastninger ved å delta i utvidet opplæring, må følges opp med økonomisk støtte. Departementet bemerker at flere av disse deltakerne også vil være deltakere i introduksjonsprogram og dermed motta introduksjonsstønad dersom både introduksjonsprogrammet og norskopplæringen utvides. For deltakere som er i arbeid, kan det legges til rette for undervisning på kveldstid. For deltakere som ikke er i arbeid, vil styrkede norskkunnskaper gjennom utvidet opplæring kunne bidra til å øke den enkeltes mulighet til å komme inn på arbeidsmarkedet.

Departementet vurderer at det på nåværende tidspunkt er størst behov for tiltak for deltakere som følger introduksjonsloven, da disse nærmer seg slutten av programmet eller opplæringen. Med unntak av forskriftshjemmelen som omtales nedenfor, foreslås det ikke endringer i midlertidig lov om tilpasninger i integreringsloven.

4.2 Forskriftshjemler

Departementet opprettholder forslaget om å innføre forskriftshjemler i de midlertidige lovene. Dette åpner for at departementet ved eventuelle framtidige tiltakspakker på integreringsfeltet kan gi forskrift om å utvide ordningene etter introduksjonsloven og integreringsloven i forbindelse med stortingsvedtak om tiltak for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19.

Fram til nå har det blitt foreslått endringer i de midlertidige lovene samtidig som budsjettforslaget legges fram for Stortinget, for å sikre at lovendringene, skal kunne tre i kraft så snart budsjettmidlene er bevilget. Dette gjør at det er begrenset med tid til høring av lovforslagene.

Innføring av forskriftshjemler innebærer at det ikke vil være nødvendig å fremme en lovproposisjon sammen med budsjettforslag om tiltak på integreringsfeltet. For å implementere tiltakene som vedtas av Stortinget vil departementet utarbeide forskrift. Dette vil åpne for lengre høringsfrister og redusere risikoen for uklarheter i regelverket. Departementet viser til at det har kommet kritikk mot den korte høringsfristen, og til at IMDi uttaler at det vil være positivt at det legges til rette for lengre frister for å komme med høringsinnspill til innrettingen av framtidige endringer.

Departementet foreslår noen justeringer i formuleringen av forskriftshjemlene sammenlignet med forslaget som var på høring. Etter forslaget kan departementet bare gi forskrift i forbindelse med stortingsvedtak om tiltak for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19. Dette innebærer at departementet ikke kan gi andre utvidelser av introduksjonsprogram eller opplæring enn det som er innenfor rammene av tiltak som er vedtatt i Stortinget. Det er mest aktuelt å gi forskrift om samme type tiltak som allerede er regulert i kapittel 1 i midlertidig lov om tilpasninger i introduksjonsloven, for eksempel utvidet introduksjonsprogram og norskopplæring. Forskriftshjemlene åpner ikke for at det gis forskrift som begrenser deltakernes rettigheter etter introduksjonsloven eller integreringsloven.

Det foreslås forskriftshjemler i begge de midlertidige lovene. I 2021 følger de fleste deltakerne introduksjonsloven, men framover vil det bli flere deltakere som følger integreringsloven. Dette innebærer at også deltakere som følger integreringsloven får tilbudet sitt påvirket av utbruddet, og det kan bli behov for tiltak for dem.

I midlertidig lov om tilpasninger i introduksjonsloven foreslås forskriftshjemmelen som ny § 5 i kapittel 1. Dette innebærer at bestemmelsene i kapittel 2 må omnummereres.

I midlertidig lov om tilpasninger i integreringsloven foreslås forskriftshjemmelen som ny § 7. Departementet foreslår å endre ikrafttredelsesbestemmelsen slik at forskriftshjemmelen oppheves fra den tid Kongen bestemmer. Dette gjenspeiler reguleringen av varighet av kapittel 1 i midlertidig lov om tilpasninger i introduksjonsloven. Bakgrunnen er at tiltak i integreringspakkene kan vare i flere år, mens tilpasningene i regelverket på kort sikt skal oppheves når det ikke lenger er behov for dem.

Varigheten av midlertidig lov om tilpasninger i introduksjonsloven kapittel 2 og midlertidig lov om tilpasninger i integreringsloven ble foreslått forlenget fra 1. juli 2021 til 10. november 2021 i Prop. 137 L (2020–2021). I Innst. 375 L (2020–2021) er komiteens tilråding at varigheten forlenges til 1. desember 2021, for å sikre tilstrekkelig tid til komitébehandling av en eventuell proposisjon om ytterligere forlengelse av de midlertidige lovene. Departementet legger derfor til grunn at bestemmelser i lovene som skal oppheves fra en bestemt dato, oppheves 1. desember 2021.

5 Økonomiske og administrative konsekvenser

Departementet ser at en forsterket innsats for å begrense de negative konsekvensene av utbrudd av covid-19 for deltakere i introduksjonsprogram og norskopplæring, vil medføre ekstra kostnader for kommunene. Bestemmelser i loven som har budsjettmessige konsekvenser vil ikke bli innført uten at det foreligger budsjettmessig dekning. For informasjon om budsjettforslag relevante for dette lovforslaget, se Prop. 195 S (2020–2021) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2021.

Det anslås at om lag 1 350 deltakere er i målgruppen for utvidet programtid. Tilskuddssats per person er 45 000 kroner. Bevilgningen er i Prop. 195 S (2020–2021) foreslått utbetalt til kommunene basert på rapportert antall personer som får et tilbud. Departementet anslår utgiftene til om lag 60,8 mill. kroner.

Det anslås at om lag 4 000 personer er i målgruppen for utvidet norskopplæring. Tilskuddssats per person er 8 000 kroner. Departementet anslår utgiftene til om lag 32 mill. kroner.

Innføring av forskriftshjemler i de midlertidige lovene vil ikke ha vesentlige økonomiske og administrative konsekvenser. Budsjettmessige konsekvenser håndteres i budsjettprosessene og forskriftshjemlene gir ikke myndighet utover Stortingets bevilgning. Administrative konsekvenser ved utvidelse av ordningene i introduksjonsloven og integreringsloven anses ikke vesentlige. Kommunene har allerede håndtert slike utvidelser flere ganger og kompenseres gjennom bevilgningene.

6 Merknader til de enkelte lovbestemmelsene

Midlertidig lov om tilpasninger i introduksjonsloven

Til § 2 andre ledd

Andre ledd endres slik at deltakere som startet introduksjonsprogrammet mellom 1. januar 2019 og 1. januar 2020 har rett til utvidet introduksjonsprogram i inntil fire måneder, dersom den enkelte har behov for slik utvidelse for å komme i jobb eller utdanning. Det er kommunen som vurderer behovet for utvidelse og varigheten av utvidelsen.

Til § 3 andre ledd

Andre ledd endres slik at deltakere som avslutter opplæringen i norsk og samfunnskunnskap mellom 1. januar 2021 og 31. desember 2021, har rett til inntil fire måneder utvidet opplæring i norsk. Kommunen vurderer varigheten og omfanget av utvidelsen.

Til § 5

Bestemmelsen regulerer departementets myndighet til å gi forskrift om å utvide ordningene etter introduksjonsloven i forbindelse med stortingsvedtak om tiltak for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19. Departementets myndighet er begrenset av Stortingets vedtak, slik at bestemmelsen ikke gir hjemmel for utvidelser i forskrift som ikke er innenfor rammene av tiltakene som er vedtatt. Det kan bli aktuelt å gi forskrift om for eksempel utvidet introduksjonsprogram og norskopplæring. Forskriftshjemmelen åpner ikke for at det gis forskrift som begrenser deltakernes rettigheter etter introduksjonsloven.

Nåværende §§ 5 til 10 blir nye §§ 6 til 11.

Til § 11

Bestemmelsen regulerer ikrafttredelse og opphevelse. Det er presisert i første ledd at både kapittel 1 og 3 oppheves fra den tid Kongen bestemmer, og i andre ledd at kapittel 2 oppheves 1. desember 2021.

Tredje ledd presiserer at det er ulike grupper deltakere som omfattes av de ulike tiltakene og rettighetene i §§ 2 og 3. For § 2 er det presisert at andre ledd gjelder for dem som fortsatt deltar i programmet henholdsvis per 1. januar 2021 og per 1. juli 2021. For § 3 er det presisert at andre ledd gjelder for dem som avslutter opplæringen etter 31. desember 2020.

Midlertidig lov om tilpasninger i integreringsloven

Til § 7

Bestemmelsen regulerer departementets myndighet til å gi forskrift om å utvide ordningene etter integreringsloven i forbindelse med stortingsvedtak om tiltak for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19. Departementets myndighet er begrenset av Stortingets vedtak, slik at bestemmelsen ikke gir hjemmel for utvidelser i forskrift som ikke er innenfor rammene av tiltakene som er vedtatt. Det kan bli aktuelt å gi forskrift om for eksempel utvidet introduksjonsprogram og norskopplæring. Forskriftshjemmelen åpner ikke for at det gis forskrift som begrenser deltakernes rettigheter etter integreringsloven.

Nåværende § 7 blir § 8.

Til § 8

Nytt andre ledd regulerer når loven skal oppheves. Det følger av første punktum at §§ 1 til 6 oppheves 1. desember 2021. Disse bestemmelsene regulerer tilpasninger i integreringsloven når utbrudd av covid-19 påvirker gjennomføringen og oppheves når det ikke lenger er behov for dem. Etter andre punktum oppheves loven for øvrig fra den tid Kongen bestemmer, ettersom tiltak som reguleres i forskrift med hjemmel i § 7, kan vare over lengre tid og § 8 ikke kan oppheves så lenge noe annet skal stå igjen av loven.

Tilråding

Kunnskapsdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i midlertidige lover om tilpasninger i introduksjonsloven og integreringsloven for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19 (integreringspakke III).

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak til lov om endringer i midlertidige lover om tilpasninger i introduksjonsloven og integreringsloven for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19 (integreringspakke III) i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til lov om endringer i midlertidige lover om tilpasninger i introduksjonsloven og integreringsloven for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19 (integreringspakke III)

I

I lov 26. mai 2020 nr. 53 om tilpasninger i introduksjonsloven for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19 gjøres følgende endringer:

§ 2 andre ledd skal lyde:

Deltakere som startet introduksjonsprogrammet mellom 1. januar 2019 og 1. januar 2020, har rett til å få utvidet programmet med inntil fire måneder, dersom den enkelte har behov for slik utvidelse for å komme i jobb eller utdanning.

§ 3 andre ledd skal lyde:

Deltakere som har rett og plikt til å delta i opplæring i norsk og samfunnskunnskap etter introduksjonsloven § 17 første ledd og som avslutter opplæringen mellom 1. januar 2021 og 31. desember 2021, har rett til utvidet opplæring i norsk i inntil fire måneder.

§ 5 flyttes til kapittel 1 og skal lyde:

§ 5 Forskrift om å utvide ordningene etter introduksjonsloven

Departementet kan gi forskrift om å utvide ordningene etter introduksjonsloven i forbindelse med stortingsvedtak om tiltak for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19.

Nåværende §§ 5 til 9 blir §§ 6 til 10 i kapittel 2.

Nåværende § 10 blir ny § 11 og skal lyde:

§ 11 Ikrafttredelse og opphevelse. Overgangsregler

Kapittel 1 og 3 gjelder fra den tid Kongen bestemmer, og oppheves fra den tid Kongen bestemmer.

Kapittel 2 trer i kraft straks og oppheves 1. desember 2021.

§ 2 gjelder for dem som fortsatt deltar i introduksjonsprogram når kapittel 1 trer i kraft. For de som startet introduksjonsprogrammet mellom 1. januar og 1. juli 2019, gjelder § 2 andre ledd bare dersom de fortsatt deltar i programmet per 1. januar 2021. For de som startet introduksjonsprogrammet mellom 1. juli 2019 og 1. januar 2020 gjelder § 2 andre ledd bare dersom de fortsatt deltar i programmet per 1. juli 2021. § 2 tredje og fjerde ledd gjelder også for dem som starter i program etter at kapittel 1 har trådt i kraft. § 3 første ledd gjelder for dem som avslutter opplæringen etter at kapittel 1 har trådt i kraft. § 3 andre ledd gjelder for dem som avslutter opplæringen etter 31. desember 2020.

Kongen kan gi forskrift om ytterligere overgangsbestemmelser.

II

I lov 18. desember 2020 nr. 154 om tilpasninger i integreringsloven for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19 gjøres følgende endringer:

§ 7 skal lyde:

§ 7 Forskrift om å utvide ordningene etter integreringsloven

Departementet kan gi forskrift om å utvide ordningene etter integreringsloven i forbindelse med stortingsvedtak om tiltak for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19.

Nåværende § 7 blir ny § 8 og skal lyde:

§ 8 Ikrafttredelse og opphevelse

Loven trer i kraft 1. januar 2021.

§§ 1 til 6 oppheves 1. desember 2021. Loven for øvrig oppheves fra den tid Kongen bestemmer.

III

Loven trer i kraft straks.