Prop. 38 S

(2013–2014)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

Samtykke til godkjennelse av EØS-komiteens beslutning nr. 177/2013 av 4. oktober 2013 om innlemmelse i EØS-avtalen av direktiv 2012/17/EU om sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre

Tilrådning fra Utenriksdepartementet 24. januar 2014, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Innledning

EØS-komiteen vedtok ved beslutning nr. 177/2013 av 4. oktober 2013 å endre EØS-avtalen vedlegg XXII (Selskapsrett), ved å innlemme europaparlaments- og rådsdirektiv 2012/17/EU av 13. juni 2012 om endring av rådsdirektiv 89/666/EØF og europaparlaments- og rådsdirektiv 2005/56/EF og 2009/101/EF med hensyn til sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre.

Formålet med direktivet er å bedre tilgangen til ajourførte og pålitelige foretaksopplysninger. Det skal bli færre administrative byrder for næringslivet, og offentlig administrasjon skal styrkes ved å øke samarbeidet mellom de europeiske sentrale registrene, handelsregistrene og foretaksregistrene.

Gjennomføring av direktiv 2012/17/EU krever lovendring. Stortingets samtykke til godkjennelse av EØS-komiteens beslutning er derfor nødvendig etter Grl. § 26 annet ledd.

EØS-komiteens beslutning og endringsdirektivet i uoffisiell norsk oversettelse følger som trykte vedlegg til proposisjonen.

2 Generelt om rettsakten

Foretak ekspanderer i økende omfang ut over landegrensene og utnytter de mulighetene det indre marked byr på. Som følge av dette er det økende etterspørsel etter foretaksopplysninger i forbindelse med grenseoverskridende virksomhet. Offisielle foretaksopplysninger er imidlertid ikke alltid umiddelbart tilgjengelige på tvers av landegrensene.

Formålet med direktivet er ikke å opprette en sentralisert registerdatabase over viktige opplysninger om foretak eller å harmonisere de nasjonale systemene for foretaksregistrering, men å bedre tilgangen til ajourførte og pålitelige foretaksopplysninger. Dette skal bidra til å styrke det indre marked og skape et konkurransedyktig Europa. Det skal bli færre administrative byrder for næringslivet, og offentlig administrasjon skal styrkes ved å øke samarbeidet mellom de europeiske foretaksregistrene.

3 Nærmere om innholdet i direktivet

Direktivet skal komme til anvendelse ved grenseoverskridende fusjoner, flytting av et foretaks hovedkontor/sete og ved oppdatering av opplysninger om utenlandske avdelinger.

For å oppnå formålet med direktivet skal Europakommisjonen opprette, utvikle og drive en plattform (registersammenkoplingssystem) gjennom e-justice-portalen. De nasjonale foretaksregistrene skal koble seg til plattformen og dele foretaksopplysninger elektronisk gjennom plattformen. For at foretaksregistrene skal kunne kommunisere med hverandre gjennom plattformen, skal det utvikles en unik identifikator som identifiserer foretaket eller avdelingen, viser hvilket land den ligger i og angir avdelingens forbindelser til hovedforetaket.

Direktivet gir videre regler om offentliggjøring og distribusjon av endrede og oppdaterte foretaksopplysninger gjennom registersammenkoplingssystemet. Direktivet gir også regler som sikrer at ajourførte foretaksopplysninger stilles til rådighet, og at opplysningene og dokumentene gjøres tilgjengelige i portalen i elektronisk form.

Registrenes utveksling av foretaksopplysninger skal være gebyrfri for registrene.

Kommisjonen er gitt fullmakt til å fastsette gebyrer for brukerne etter selvkostprinsippet. Dette skal imidlertid ikke berøre de nasjonale gebyrene for foretaksopplysninger. Det gis også regler om hvilke foretaksopplysninger som skal være gratis. Kommisjonen avgjør om den skal utvikle og/eller drive plattformen selv eller gjennom en tredjepart.

Kommisjonen er gitt fullmakt til å gi gjennomføringsrettsakter knyttet til den tekniske utformingen av plattformen innen 7. juli 2015. Frist for gjennomføring av direktivet er 7. juli 2014. Behandlingen av persondata skal være i samsvar med direktiv 95/46/EF.

4 EØS-komiteens beslutning

I henhold til EØS-komiteens beslutning nr. 177/2013 av 4. oktober 2013 skal EØS-avtalens vedlegg XXII (Selskapsrett) endres. EØS-komiteens beslutning inneholder en innledning og fire artikler. I innledningen blir det vist til at EØS-avtalen og særlig artikkel 98, gjør det mulig å endre vedleggene i avtalen gjennom beslutning i EØS-komiteen. Artikkel 1 fastsetter at europaparlaments- og rådsdirektiv 2012/17/EU av 13. juni 2012 om sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre, skal innlemmes i EØS-avtalens vedlegg XXII. Artikkel 2 fastsetter at teksten til direktiv 2012/17/EU på norsk og islandsk, som vil bli kunngjort i EØS-tillegget til Den europeiske unions tidende, skal gis gyldighet. Artikkel 3 fastsetter at beslutningen trer i kraft 9. oktober 2013, forutsatt at EØS-komiteen har mottatt alle meddelelser etter avtalens artikkel 103 nr. 1. Artikkel 4 slår fast at beslutningen i EØS-komiteen skal kunngjøres i EØS-avdelingen av og EØS-tillegget til Den europeiske unions tidende.

5 Forholdet til norsk rett

Direktivet planlegges gjennomført i norsk lovgivning gjennom lov 21. juni 1985 nr. 78 om registrering av foretak (foretaksregisterloven) med forskrifter. Myndigheten til å gi forskrifter med hjemmel i foretaksregisterloven er lagt til Kongen. Det følger av foretaksregisterloven § 8-1 at «enhver» har rett til å gjøre seg kjent med opplysninger som er registrert i Foretaksregisteret og få utskrift av dette. Andre lands foretaksregistre har derfor etter gjeldende rett tilgang til opplysningene i Foretaksregisteret. Det er imidlertid viktig at foretaksregisterloven endres slik at det klart og tydelig fremgår at Foretaksregisteret kan delta i informasjonsutveksling med de europeiske foretaksregistrene. Å tydeliggjøre foretaksregisterloven, kan videre bidra til å synliggjøre registersammenkoblingssystemet og informere næringsdrivende om hvor de kan finne informasjon om utenlandske foretak. Nærings- og fiskeridepartementet vil fremme en proposisjon til Stortinget med de nødvendige endringer i foretaksregisterloven.

6 Økonomiske og administrative konsekvenser

Opprettelsen og den fremtidige utviklingen av plattformen og de tilpasninger i portalen som følger av direktivet, skal finansieres over unionens alminnelige budsjett. Plattformens vedlikehold og funksjon skal også finansieres over unionens alminnelige budsjett, men kan samfinansieres ved hjelp av gebyrer for tilgang til registersammenkoplingssystemet. Kommisjonen har fullmakt til å vedta samfinansiering ved bruk av gebyrer.

Hver medlemsstat skal dekke utgiftene til tilpasning av sine nasjonale registre samt vedlikehold og funksjon som følger av direktivet.

Kommisjonen er imidlertid gitt fullmakt til å gi gjennomføringsrettsakter knyttet til den tekniske utformingen av plattformen innen 7. juli 2015. Gjennomføringsrettsaktene må innlemmes separat i EØS-avtalen og mulige økonomiske og administrative konsekvenser, særlig for Brønnøysundregistrene, vil da bli vurdert konkret.

7 Konklusjon og tilrådning

Dette direktivet om foretaksregistre vurderes å være positivt for næringslivet, myndigheter og andre som har behov for oppdaterte foretaksopplysninger. Direktivet vil gjøre det enklere å utveksle foretaksinformasjon mellom foretaksregistrene i EØS-området, og vil således kunne bidra til at næringslivet, kreditorer, forretningsforbindelser, myndigheter og andre kan få raskere og enklere tilgang til oppdaterte opplysninger om hovedforetak og avdelinger i andre land. Opplysninger om grensekryssende fusjoner mellom foretak og flytting av hovedsete vil også bli raskere og enklere tilgjengelig.

Nærings- og fiskeridepartementet tilrår godkjennelse av beslutningen i EØS-komiteen om endring i EØS-avtalen vedlegg XXII ved innlemmelse av direktiv 2012/17/EU av 13. juni 2012 om sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre.

Utenriksdepartementet slutter seg til dette.

Tilråding

Utenriksdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om samtykke til godkjennelse av EØS-komiteens beslutning nr. 177/2013 av 4. oktober 2013 om innlemmelse i EØS-avtalen av direktiv 2012/17/EU om sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om samtykke til godkjennelse av EØS-komiteens beslutning nr. 177/2013 av 4. oktober 2013 om innlemmelse i EØS-avtalen av direktiv 2012/17/EU om sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre, i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om samtykke til godkjennelse av EØS-komiteens beslutning nr. 177/2013 av 4. oktober 2013 om innlemmelse i EØS-avtalen av direktiv 2012/17/EU om sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre

I

Stortinget samtykker i godkjennelse av EØS-komiteens beslutning nr. 177/2013 om innlemmelse i EØS-avtalen av direktiv 2012/17/EU om sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre.

Vedlegg 1
EØS-komiteens beslutning nr. 177/2013 av 8. oktober 2013 om endring av EØS-avtalens vedlegg XXII (Selskapsrett)

EØS-KOMITEEN HAR –

under henvisning til avtalen om Det europeiske økonomiske samarbeidsområde, heretter kalt «EØS-avtalen», særlig artikkel 98, og

på følgende bakgrunn:

Europaparlaments- og rådsdirektiv 2012/17/EU av 13. juni 2012 om endring av rådsdirektiv 89/666/EØF og europaparlaments- og rådsdirektiv 2005/56/EF og 2009/101/EF med hensyn til sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre[1] skal innlemmes i EØS-avtalen.

EØS-avtalens vedlegg XXII bør derfor endres –

TRUFFET DENNE BESLUTNING:

Artikkel 1

I EØS-avtalens vedlegg XXII gjøres følgende endringer

1. I nr. 1 (europaparlaments- og rådsdirektiv 2009/101/EF) og 8 (rådsdirektiv 89/666/EØF) tilføyes følgende:

«, endret ved:

– 32012 L 0017: Europaparlaments- og rådsdirektiv 2012/17/EU av 13. juni 2012 (EUT L 156 av 16.6.2012, s. 1).»

2. I nr. 10e (europaparlaments- og rådsdirektiv 2005/56/EF) skal nytt strekpunkt lyde:

«– 32012 L 0017: Europaparlaments- og rådsdirektiv 2012/17/EU av 13. juni 2012 (EUT L 156 av 16.6.2012, s. 1).»

3. Etter nr. 10g (europaparlaments- og rådsdirektiv 2007/36/EF) skal nytt nr. 10h lyde:

«10h. 32012 L 0017: Europaparlaments- og rådsdirektiv 2012/17/EU av 13. juni 2012 om endring av rådsdirektiv 89/666/EØF og europaparlaments- og rådsdirektiv 2005/56/EF og 2009/101/EF med hensyn til sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre (EUT L 156 av 16.6.2012, s. 1).»

Artikkel 2

Teksten til direktiv 2012/17/EU på islandsk og norsk, som skal kunngjøres i EØS-tillegget til Den europeiske unions tidende, skal gis gyldighet.

Artikkel 3

Denne beslutning trer i kraft 9. oktober 2013, forutsatt at EØS-komiteen har mottatt alle meddelelser etter EØS-avtalens artikkel 103 nr. 1[2] .

Artikkel 4

Denne beslutning skal kunngjøres i EØS-avdelingen av og EØS-tillegget til Den europeiske unions tidende.

Utferdiget i Brussel, 8. oktober 2013

For EØS-komiteen

Thórir Ibsen

Formann

Vedlegg 2
Europaparlaments- og rådsdirektiv 2012/17/EU av 13. Juni 2012 om endring av rådsdirektiv 89/666/EØF og europaparlaments- og rådsdirektiv 2005/56/EF og 2009/101/EF med hensyn til sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre

EUROPAPARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPEISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den europeiske unions virkemåte, særlig artikkel 50,

under henvisning til forslag fra Europakommisjonen,

etter oversending av utkastet til rettsakt til de nasjonale parlamenter,

under henvisning til uttalelse fra Den europeiske økonomiske og sosiale komité[3] ,

i samsvar med den ordinære regelverksprosessen[4] , og

ut fra følgende betraktninger:

1) Foretak utvider stadig sin virksomhet utenfor de nasjonale grensene, og benytter de muligheter det indre marked tilbyr. Konserner som driver virksomhet over landegrensene, samt mange omstruktureringer, for eksempel fusjoner og delinger, berører selskaper fra forskjellige medlemsstater. Det er derfor en økende etterspørsel etter tilgang til opplysninger om selskaper i tverrnasjonal sammenheng. Offisielle opplysninger om selskaper er imidlertid ikke alltid umiddelbart tilgjengelige på tvers av landegrensene.

2) I ellevte rådsdirektiv 89/666/EØF av 21. desember 1989 om offentlighet angående filialer opprettet i en medlemsstat av visse former for selskaper som er underlagt en annen medlemsstats lovgivning[5] fastsettes listen over dokumenter og opplysninger som selskaper skal offentliggjøre i sitt filialregister. Registrene har imidlertid ikke noen rettslig forpliktelse til å utveksle opplysninger om utenlandske filialer. Dette medfører rettslig usikkerhet for tredjemann ettersom et selskaps filial fortsatt vil kunne drive virksomhet selv om selskapet er slettet fra registeret.

3) Tiltak som fusjoner over landegrensene har gjort daglig samarbeid mellom foretaksregistre nødvendig. I henhold til europaparlaments- og rådsdirektiv 2005/56/EF av 26. oktober 2005 om fusjon over landegrensene av selskaper med begrenset ansvar[6] skal registrene samarbeide over landegrensene. Det finnes imidlertid ikke etablerte kommunikasjonskanaler som kan framskynde framgangsmåtene, bidra til å løse språkproblemer og øke rettssikkerheten.

4) Europaparlaments- og rådsdirektiv 2009/101/EF av 16. september 2009 om samordning av de garantier som kreves i medlemsstatene av selskaper som definert i traktatens artikkel 54 annet ledd for å verne selskapsdeltakeres og tredjemanns interesser, med det formål å gjøre garantiene likeverdige[7] sikrer blant annet at dokumenter og opplysninger som lagres i registeret, gjøres tilgjengelige i papirform eller elektronisk. Borgere og selskaper er imidlertid fortsatt nødt til å søke land for land i registeret, særlig fordi det nåværende frivillige samarbeidet mellom registrene har vist seg ikke å være tilstrekkelig.

5) I Kommisjonens melding om en akt for det indre marked ble sammenkoplingen av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre identifisert som et nødvendig tiltak for å skape et mer forretningsvennlig rettslig og skattemessig miljø. Sammenkoplingen bør bidra til å fremme europeiske foretaks konkurranseevne ved å redusere den administrative byrden og øke rettssikkerheten, og dermed bidra til at det kommer ut av den globale økonomiske og finansielle krisen, som er et av de prioriterte målene i Europa 2020-strategien. Den bør også forbedre kommunikasjonen over landegrensene mellom registre ved bruk av nyskapningene på området informasjons- og kommunikasjonsteknologi.

6) I rådets konklusjoner av 25. mai 2010 om sammenkopling av foretaksregistre ble det bekreftet at en bedre tilgang til ajourførte og pålitelige opplysninger om selskaper vil kunne fremme større tillit til markedet, bidra til oppgang og øke europeiske foretaks konkurranseevne.

7) Europaparlamentet understreket i sin resolusjon av 7. september 2010 om sammenkopling av foretaksregistre[8] at prosjektets nytteverdi for den videre integrasjonen av Det europeiske økonomiske samarbeidsområde bare kan utnyttes dersom alle medlemsstatene deltar i nettverket

8) I henhold til den flerårige handlingsplanen for europeisk e-justis for 2009-2013[9] skal det utvikles en europeisk e-justis-portal («portalen») som skal fungere som den eneste europeiske elektroniske inngangen til rettslige og administrative institusjoner, registre, databaser og andre tjenester, og sammenkoplingen av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre anses som viktig.

9) Tilgangen på tvers av landegrensene til forretningsopplysninger om selskaper og deres filialer opprettet i andre medlemsstater kan bare forbedres dersom alle medlemsstatene muliggjør elektronisk kommunikasjon mellom registre og overfører opplysninger til de enkelte brukerne på en standardisert måte ved hjelp av identisk innhold og samvirkende teknologier i hele Unionen. Registrenes samvirkingsevne bør sikres av medlemsstatenes registre («nasjonale registre») ved hjelp av tjenester som bør utgjøre grensesnitt til den europeiske sentrale plattformen («plattformen»). Plattformen bør være et sentralisert sett av informasjonsteknologiske verktøy som integrerer tjenester og bør danne et felles grensesnitt. Dette grensesnittet bør anvendes av alle nasjonale registre. Plattformen bør også yte tjenester som utgjør et grensesnitt til portalen, som skal fungere som en europeisk elektronisk inngang, og til de valgfrie inngangene som medlemsstatene har opprettet. Plattformen bør bare anses som et middel for å sammenkople registre, og ikke som en særskilt enhet som har status som juridisk person. På grunnlag av entydig identifikasjon bør plattformen kunne formidle opplysninger fra de enkelte medlemsstatenes registre til andre medlemsstaters vedkommende registre i et standardisert meldingsformat (en elektronisk form for meldinger som utveksles mellom informasjonsteknologisystemer, for eksempel xml) og på det relevante språket.

10) Formålet med dette direktiv er ikke å opprette en sentralisert registerdatabase som lagrer viktige opplysninger om selskaper. På tidspunktet for gjennomføringen av systemet for sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre («registersammenkoplingssystemet»), bør bare det settet av opplysninger som er nødvendig for at plattformen skal fungere på riktig måte, fastsettes. Dette settet av opplysninger bør særlig omfatte driftsopplysninger, ordbøker og ordlister. Det bør fastsettes idet det tas hensyn til behovet for å sikre en effektiv drift av registersammenkoplingssystemet. Disse opplysningene bør brukes til å gjøre det mulig for plattformen å utøve sine funksjoner, og bør aldri gjøres tilgjengelige for allmennheten i direkte form. Dessuten bør plattformen verken endre innholdet i de opplysningene om selskaper som er lagret i de nasjonale registrene, eller de opplysningene om selskaper som overføres gjennom registersammenkoplingssystemet

11) Ettersom målet for dette direktiv ikke er å harmonisere de nasjonale systemene for sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre, er medlemsstatene ikke forpliktet til å endre sine interne registersystemer, særlig ikke når det gjelder forvaltning og lagring av opplysninger, gebyrer, bruk og offentliggjøring av opplysninger for nasjonale formål.

12) Innenfor rammen av dette direktiv vil portalen ved hjelp av plattformen behandle forespørsler fra enkeltbrukere som gjelder de opplysningene om selskaper og deres filialer opprettet i andre medlemsstater, som er lagret i de nasjonale registrene. Dette vil gjøre det mulig å framlegge søkeresultatene på portalen, herunder de forklarende beskrivelsene på alle de offisielle språk i Unionen som angir de tilgjengelige opplysningene. For å øke vernet av tredjemann i andre medlemsstater bør grunnleggende opplysninger om den rettslige gyldigheten av dokumenter og opplysninger som er offentliggjort i henhold til medlemsstatenes lovgivning i samsvar med direktiv 2009/101/EF, være tilgjengelige på portalen.

13) Medlemsstatene bør kunne opprette én eller flere valgfrie innganger som kan ha innvirkning på bruken og driften av plattformen. Kommisjonen bør derfor underrettes om opprettelse av innganger og om alle viktige endringer av driften av inngangene, særlig om stenging. Slik underretning bør på ingen måte begrense medlemsstatenes myndighet med hensyn til opprettelsen og driften av de valgfrie inngangene.

14) Selskaper og deres filialer i andre medlemsstater bør ha en entydig identifikasjon som gjør det mulig utvetydig å identifisere dem innenfor Unionen. Denne identifikasjonen skal anvendes til kommunikasjon mellom registrene gjennom registersammenkoplingssystemet. Selskaper og filialer bør derfor ikke være forpliktet til å angi den entydige identifikasjonen i brevene eller bestillingsblankettene som er nevnt i direktiv 89/666/EØF og 2009/101/EF. De bør fortsatt anvende sine nasjonale registreringsnumre til sine egne kommunikasjonsformål.

15) Det bør være mulig å opprette en klar kopling mellom registeret for et selskap og registrene for dets filialer i andre medlemsstater, som består i utveksling av opplysninger om innledning og avslutning av framgangsmåter for avvikling eller insolvensbehandling i selskapet og om selskapets sletting fra registeret, dersom dette får juridiske følger i medlemsstaten der selskapets register føres. Selv om medlemsstatene bør kunne bestemme hvilke framgangsmåter de vil anvende med hensyn til filialer som er registrert på deres område, bør de som minstekrav sikre at avviklede selskapers filialer slettes fra registeret uten unødig opphold og, eventuelt etter avvikling av den berørte filialen. Denne forpliktelsen bør ikke gjelde for filialer av selskaper som er blitt slettet fra registeret, men som har en juridisk etterfølger, for eksempel i forbindelse med enhver endring av selskapets juridiske form, en fusjon eller deling eller en flytting av dets forretningskontor over landegrensene.

16) Dette direktiv bør ikke få anvendelse på en filial som er opprettet i en medlemsstat av et selskap som ikke er underlagt en medlemsstats lovgivning, som fastsatt i artikkel 7 i direktiv 89/666/EØF.

17) Direktiv 2005/56/EF bør endres for å sikre at kommunikasjonen mellom registre skjer gjennom registersammenkoplingssystemet.

18) Medlemsstatene bør sikre at opplysninger som er innført i registrene om selskaper, ved eventuell endring ajourføres uten unødig opphold. Ajourføringen bør vanligvis offentliggjøres innen 21 dager etter mottakelsen av den fullstendige dokumentasjonen av disse endringene, herunder lovlighetskontrollen i henhold til nasjonal lovgivning. Denne fristen bør forstås slik at det kreves at medlemsstatene gjør en rimelig innsats for å overholde fristen som er fastsatt i dette direktiv. Den bør ikke få anvendelse på de regnskapsdokumentene som selskaper er forpliktet til å framlegge for hvert regnskapsår. Dette unntaket er berettiget fordi de nasjonale registrene er overbelastet i rapporteringsperiodene. I henhold til de alminnelige rettsprinsippene som er felles for alle medlemsstatene, bør fristen på 21 dager forlenges ved force majeure.

19) Dersom Kommisjonen beslutter å la en tredjemann utvikle og/eller drive plattformen, bør dette skje i samsvar med rådsforordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 av 25. juni 2002 om finansreglementet som får anvendelse på De europeiske fellesskaps alminnelige budsjett[10] . Det bør sikres at medlemsstatene i egnet omfang deltar i denne prosessen ved at det fastsette tekniske spesifikasjoner for offentlig innkjøp ved hjelp av gjennomføringsrettsakter vedtatt etter undersøkelsesframgangsmåten nevnt i artikkel 5 i europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 182/2011 av 16. februar 2011 om fastsettelse av allmenne regler og prinsipper for medlemsstatenes kontroll med Kommisjonens utøvelse av gjennomføringsmyndighet[11] .

20) Dersom Kommisjonen beslutter å la en tredjemann drive plattformen, bør det sikres kontinuitet i ytingen av tjenestene fra registersammenkoplingssystemet og et egnet offentlig tilsyn med driften av plattformen. Nærmere regler for den operative ledelsen av plattformen bør vedtas ved hjelp av gjennomføringsrettsakter vedtatt etter undersøkelsesframgangsmåten nevnt i artikkel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Medlemsstatene bør under alle omstendigheter delta i driften av hele systemet gjennom en regelmessig dialog mellom Kommisjonen og medlemsstatenes representanter om spørsmålene som gjelder driften av registersammenkoplingssystemet og videreutviklingen av det.

21) Sammenkoplingen av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre forutsetter en samordning av nasjonale systemer med ulike tekniske særtrekk. Dette innebærer vedtakelse av tekniske tiltak og spesifikasjoner som skal ta hensyn til forskjeller mellom registrene. For å sikre ensartede vilkår for gjennomføringen av dette direktiv bør Kommisjonen tildeles gjennomføringsmyndighet for å behandle disse tekniske og driftsmessige spørsmålene. Denne myndigheten bør utøves i samsvar med undersøkelsesframgangsmåten i artikkel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

22) Dette direktiv bør ikke begrense medlemsstatenes rett til å innkreve gebyrer for tilgang til opplysninger om selskaper gjennom registersammenkoplingssystemet, dersom slike gebyrer kreves i henhold til nasjonal lovgivning. Tekniske tiltak og spesifikasjoner for registersammenkoplingssystemet bør derfor gjøre det mulig å innføre betalingsvilkår. I denne forbindelse bør det i dette direktiv ikke velges særskilte tekniske løsninger på forhånd, ettersom betalingsvilkårene bør fastsettes når gjennomføringsrettsaktene skal vedtas, idet det tas hensyn til allment tilgjengelige nettbetalingstjenester.

23) Det kunne være ønskelig for tredjestater å ha mulighet til å delta i registersammenkoplingssystemet i framtiden.

24) En rimelig løsning med hensyn til finansieringen av registersammenkoplingssystemet innebærer at både Unionen og dens medlemsstater deltar i finansieringen av dette systemet. Medlemsstatene bør bære den finansielle byrden knyttet til tilpasning av de nasjonale registrene til systemet, mens de sentrale delene – plattformen og portalen, som fungerer som en europeisk elektronisk inngang – bør finansieres over en relevant budsjettpost på Unionens alminnelige budsjett. For å utfylle visse ikke-vesentlige bestemmelser i dette direktiv bør myndigheten til å vedta delegerte rettsakter i samsvar med artikkel 290 i traktaten om Den europeiske unions virkemåte delegeres til Kommisjonen når det gjelder innkreving av gebyrer for mottakelse av selskapsopplysninger. Dette berører ikke de nasjonale registrenes mulighet for å innkreve gebyrer, men det kan innebære et tilleggsgebyr til samfinansiering av vedlikehold og drift av plattformen. Det er særlig viktig at Kommisjonen gjennomfører egnede samråd under sitt forberedelsesarbeid, herunder på ekspertnivå. Kommisjonen bør når den forbereder og utarbeider delegerte rettsakter, sikre at de berørte dokumentene samtidig, i rett tid og på en egnet måte oversendes til Europaparlamentet og Rådet.

25) Europaparlaments- og rådsdirektiv 95/46/EF av 24. oktober 1995 om beskyttelse av fysiske personer i forbindelse med behandling av personopplysninger og om fri utveksling av slike opplysninger[12] og europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 45/2001 av 18. desember 2000 om beskyttelse av fysiske personer i forbindelse med behandling av personopplysninger i Fellesskapets institusjoner og organer og om fri utveksling av slike opplysninger[13] får anvendelse på behandlingen av personopplysninger, herunder elektronisk overføring av personopplysninger innenfor medlemsstatene. Enhver behandling av personopplysninger som foretas av medlemsstatenes registre, Kommisjonen og eventuelt en tredjemann som deltar i driften av plattformen, bør skje i samsvar med disse rettsaktene. Gjennomføringsrettsaktene som skal vedtas i forbindelse med registersammenkoplingssystemet, bør ved behov sikre et slikt samsvar, særlig ved å fastsette de relevante oppgavene og ansvarsområdene som påhviler alle de berørte deltakerne, og de organisatoriske og tekniske reglene som gjelder for dem.

26) Registersammenkoplingssystemet krever at medlemsstatene foretar de nødvendige tilpasningene, som særlig består i utvikling av et grensesnitt som forbinder de enkelte registrene med plattformen slik at systemet kan tas i bruk. Dette direktiv bør derfor fastsette en forlenget frist for medlemsstatenes gjennomføring og anvendelse av bestemmelsene om den tekniske driften av dette systemet. Denne fristen bør være etter Kommisjonens vedtakelse av alle gjennomføringsrettsaktene om de tekniske tiltakene og spesifikasjonene for registersammenkoplingssystemet. Fristen for gjennomføringen og anvendelsen av dette direktiv når det gjelder den tekniske driften av registersammenkoplingssystemet, bør være tilstrekkelig lang til at medlemsstatene kan gjennomføre de nødvendige rettslige og tekniske tilpasninger for å sikre at dette systemet kan tas i full bruk innen rimelig tid.

27) Ifølge den felles politiske erklæring av 28. september 2011 fra medlemsstatene og Kommisjonen om forklarende dokumenter[14] har medlemsstatene forpliktet seg til i berettigede tilfeller å la meldingen om gjennomføringstiltak følge av ett eller flere dokumenter som forklarer forholdet mellom et direktivs deler og de tilsvarende delene i de nasjonale gjennomføringsbestemmelsene. Med hensyn til dette direktiv anser regelgiveren at oversendingen av slike dokumenter er berettiget.

28) I dette direktiv respekteres de grunnleggende rettigheter og overholdes de prinsipper som er fastsatt i Den europeiske unions pakt om grunnleggende rettigheter, særlig artikkel 8, der det er fastsatt at enhver har rett til vern av personopplysninger om vedkommende selv.

29) Ettersom målene for dette direktiv, som er å forbedre tilgangen til forretningsopplysninger på tvers av landegrensene, å sikre at ajourførte opplysninger lagres i filialregisteret og å opprette klare kommunikasjonskanaler mellom registre ved registrering på tvers av landegrensene, ikke kan nås i tilstrekkelig grad av medlemsstatene og derfor på grunn av omfanget og virkningene bedre kan nås på unionsplan, kan Unionen vedta tiltak i samsvar med nærhetsprinsippet som fastsatt i artikkel 5 i traktaten om Den europeiske union. I samsvar med forholdsmessighetsprinsippet fastsatt i nevnte artikkel går dette direktiv ikke lenger enn det som er nødvendig for å nå disse målene.

30) Direktiv 89/666/EØF, 2005/56/EF og 2009/101/EF bør derfor endres.

31) EUs datatilsynsmann ble hørt i samsvar med artikkel 28 nr. 2 i forordning (EF) nr. 45/2001 og avgav en uttalelse 6. mai 2011[15] –

VEDTATT DETTE DIREKTIV:

Artikkel 1

Endringer av direktiv 89/666/EØF

I direktiv 89/666/EØF gjøres følgende endringer:

1) I artikkel 1 skal nytt nr. 3 og 4 lyde:

«3. Dokumentene og opplysningene nevnt i artikkel 2 nr. 1 skal gjøres tilgjengelige for allmennheten gjennom systemet med sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre som er opprettet i samsvar med artikkel 4a nr. 2 i europaparlaments- og rådsdirektiv 2009/101/EF av 16. september 2009 om samordning av de garantier som kreves i medlemsstatene av selskaper som nevnt i traktatens artikkel 54 annet ledd for å verne selskapsdeltakeres og tredjemanns interesser, med det formål å gjøre garantiene likeverdige[16] («registersammenkoplingssystemet»). Artikkel 3b og artikkel 3c nr. 1 i nevnte direktiv får tilsvarende anvendelse.

4. Medlemsstatene skal sikre at filialer har en entydig identifikasjon som gjør det mulig utvetydig å identifisere dem i kommunikasjonen mellom registre gjennom registersammenkoplingssystemet. Denne entydige identifikasjonen skal som et minstekrav inneholde deler som gjør det mulig å identifisere registermedlemsstaten, det opprinnelige nasjonale registeret og filialnummeret i dette registeret og, der det er relevant, deler som hindrer identifikasjonsfeil.»

2) Ny artikkel 5a skal lyde:

«Artikkel 5a

1. Selskapets register skal gjennom registersammenkoplingssystemet uten unødig opphold gjøre tilgjengelig opplysninger om innledning og avslutning av framgangsmåter for avvikling eller insolvensbehandling i selskapet og om selskapets sletting fra registeret, dersom dette får juridiske følger i medlemsstaten der selskapets register føres.

2. Filialregisteret skal gjennom registersammenkoplingssystemet sikre at opplysningene nevnt i nr. 1 mottas uten unødig opphold.

3. Utvekslingen av opplysninger nevnt i nr. 1 og 2 skal være vederlagsfri for registrene.

4. Medlemsstatene skal bestemme hvilken framgangsmåte som skal følges etter at opplysningene nevnt i nr. 1 og 2 er mottatt. Slike framgangsmåter skal sikre at filialer av selskaper som er blitt avviklet eller på annen måte slettet fra registeret, også slettes fra registeret uten unødig opphold.

5. Nr. 4 annet ledd får ikke anvendelse på filialer av selskaper som er blitt slettet fra registeret som følge av en endring av det berørte selskapets juridiske form, en fusjon eller deling eller en flytting av dets forretningskontor på tvers av landegrensene».

3) Nytt avsnitt IIIA skal lyde:

«AVSNITT IIIA

VERN AV PERSONOPPLYSNINGER

Artikkel 11a

Behandling av personopplysninger i forbindelse med dette direktiv skal skje i samsvar med europaparlaments- og rådsdirektiv 95/46/EF av 24. oktober 1995 om beskyttelse av fysiske personer i forbindelse med behandling av personopplysninger og om fri utveksling av slike opplysninger[17] .»

Artikkel 2

Endring av direktiv 2005/56/EF

I direktiv 2005/56/EF gjøres følgende endringer:

1) Artikkel 13 skal lyde:

«Artikkel 13

Regiåstrering

Lovgivningen i hver av de medlemsstatene som de fusjonerende selskapene var underlagt, skal i samsvar med artikkel 3 i europaparlaments- og rådsdirektiv 2009/101/EF av 16. september 2009 om samordning av de garantier som kreves i medlemsstatene av selskaper som definert i traktatens artikkel 54 annet ledd for å verne selskapsdeltakeres og tredjemanns interesser, med det formål å gjøre garantiene likeverdige[18] for sitt territoriums vedkommende fastsette de nærmere regler for offentliggjøring av gjennomføringen av den tverrnasjonale fusjonen i det offentlige registeret, der hvert av disse selskapene er forpliktet til å levere sine dokumenter.

Registeret der selskapet som følger av den tverrnasjonale fusjonen er registrert, skal gjennom systemet med sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre, som er opprettet i samsvar med artikkel 4a, nr. 2 i direktiv 2009/101/EF, uten unødig opphold underrette registeret der hvert av disse selskapene var forpliktet til å levere sine dokumenter, om at den tverrnasjonale fusjonen har trådt i kraft. Slettingen fra det gamle registeret skal, dersom det er relevant, ikke foretas før denne underretningen er mottatt.»

2) Ny artikkel 17a skal lyde:

«Artikkel 17a

Vern av personopplysninger

Behandling av personopplysninger i forbindelse med dette direktiv skal skje i samsvar med europaparlaments- og rådsdirektiv 95/46/EF av 24. oktober 1995 om beskyttelse av fysiske personer i forbindelse med behandling av personopplysninger og om fri utveksling av slike opplysninger[19] .»

Artikkel 3

Endring av direktiv 2009/101/EF

I direktiv 2009/101/EF gjøres følgende endringer:

1) Ny artikkel 2a skal lyde:

«Artikkel 2a

1. Medlemsstatene skal treffe de nødvendige tiltak for å sikre at enhver endring av dokumenter og opplysninger som er nevnt i artikkel 2, føres i det vedkommende registeret nevnt i artikkel 3 nr. 1 første ledd og offentliggjøres i samsvar med artikkel 3 nr. 3 og 5, vanligvis innen 21 dager etter mottakelsen av den fullstendige dokumentasjonen av endringene, herunder, dersom det er relevant, den lovlighetskontrollen som kreves i henhold til nasjonal lovgivning for innføring i saksmappen.

2. Nr. 1 skal ikke få anvendelse på regnskapsdokumentene nevnt i artikkel 2 bokstav f).»

2) I artikkel 3 nr. 1 skal nytt ledd lyde:

«Medlemsstatene skal sikre at selskaper har en entydig identifikasjon som gjør det mulig utvetydig å identifisere dem i kommunikasjonen mellom registre gjennom systemet med sammenkopling av sentrale registre, handelsregistre og foretaksregistre («registersammenkoplingssystemet») som er opprettet i samsvar med artikkel 4a nr. 2. Denne entydige identifikasjonen skal som et minstekrav inneholde deler som gjør det mulig å identifisere registermedlemsstaten, det opprinnelige nasjonale registeret og foretaksnummeret i dette registeret og, der det er relevant, deler som hindrer identifikasjonsfeil.»

3) Ny artikkel 3a-3d skal lyde:

«Artikkel 3a

1. Medlemsstatene skal sikre at ajourførte opplysninger gjøres tilgjengelige med en forklaring av de bestemmelser i nasjonal lovgivning som innebærer at tredjemann i samsvar med artikkel 3 nr. 5-7 kan påberope seg opplysninger og hver type av dokumentene nevnt i artikkel 2.

2. Medlemsstatene skal stille til rådighet de opplysningene som kreves for offentliggjøring på den europeiske e-justis-portalen («portalen») i samsvar med portalens regler og tekniske krav.

3. Kommisjonen skal offentliggjøre opplysningene på portalen på alle offisielle språk i Unionen.

Artikkel 3b

1. Elektroniske kopier av dokumentene og opplysningene nevnt i artikkel 2 skal også gjøres offentlig tilgjengelige gjennom registersammenkoplingssystemet.

2. Medlemsstatene skal sikre at dokumentene og opplysningene nevnt i artikkel 2 er tilgjengelige gjennom registersammenkoplingssystemet i et standardisert meldingsformat og er tilgjengelige elektronisk. Medlemsstatene skal også sikre at minstestandarder for sikkerhet ved dataoverføring overholdes.

3. Kommisjonen skal stille til rådighet en søketjeneste på alle offisielle språk i Unionen for selskaper som er registrert i medlemsstatene, med sikte på å stille følgende til rådighet gjennom portalen:

a) dokumentene og opplysningene nevnt i artikkel 2,

b) de forklarende beskrivelsene som finnes på alle offisielle språk i Unionen, og som angir disse opplysningene og dokumenttypene.

Artikkel 3c

1. Gebyrene som innkreves for tilgang til dokumentene og opplysningene nevnt i artikkel 2 gjennom registersammenkoplingssystemet, skal ikke overstige de administrative kostnadene for tilgangen.

2. Medlemsstatene skal sikre vederlagsfri tilgang til følgende opplysninger gjennom registersammenkoplingssystemet:

a) selskapets navn og juridiske form,

b) selskapets forretningskontor og medlemsstaten det er registrert i, og

c) selskapets registreringsnummer.

I tillegg til disse opplysningene kan medlemsstatene velge å gjøre ytterligere dokumenter og opplysninger tilgjengelige vederlagsfritt.

Artikkel 3d

1. Selskapets register skal gjennom registersammenkoplingssystemet uten unødig opphold gjøre tilgjengelig opplysninger om innledning og avslutning av framgangsmåter for avvikling eller insolvensbehandling i selskapet og om selskapets sletting fra registeret, dersom dette får juridiske følger i medlemsstaten der selskapets register føres.

2. Filialregisteret skal gjennom registersammenkoplingssystemet sikre at opplysningene nevnt i nr. 1 mottas uten unødig opphold.

3. Utvekslingen av opplysninger nevnt i nr. 1 og 2 skal være vederlagsfri for registrene.»

4) Ny artikkel 4a-4d skal lyde:

«Artikkel 4a

1. En sentral europeisk plattform («plattformen») skal opprettes.

2. Registersammenkoplingssystemet skal bestå av

– medlemsstatenes registre,

– plattformen,

– portalen som fungerer som en europeisk elektronisk inngang.

3. Medlemsstatene skal sikre samvirkingsevnen til sine registre i registersammenkoplingssystemet gjennom plattformen.

4. Medlemsstatene kan opprette valgfrie innganger til registersammenkoplingssystemet. De skal uten unødig opphold underrette Kommisjonen om opprettelsen av slike innganger og om alle vesentlige endringer av driften av dem.

5. Tilgang til opplysninger fra registersammenkoplingssystemet skal sikres gjennom portalen og gjennom de valgfrie inngangene som opprettes av medlemsstatene

6. Opprettelsen av registersammenkoplingssystemet berører ikke gjeldende bilaterale avtaler som er inngått mellom medlemsstater om utvekslingen av opplysninger om selskaper.

Artikkel 4b

1. Kommisjonen skal beslutte om den skal utvikle og/eller drive plattformen selv eller gjennom en tredjemann.

Dersom Kommisjonen beslutter å la en tredjemann utvikle og/eller drive plattformen, skal valget av tredjemann og Kommisjonens håndheving av avtalen med vedkommende skje i samsvar med rådsforordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 av 25. juni 2002 om finansreglementet som får anvendelse på De europeiske fellesskaps alminnelige budsjett[20] .

2. Dersom Kommisjonen beslutter å la en tredjemann utvikle plattformen, skal den ved hjelp av gjennomføringsrettsakter fastsette de tekniske spesifikasjonene for offentlig innkjøp og varigheten av avtalen som skal inngås med denne tredjemann.

3. Dersom Kommisjonen beslutter å la en tredjemann drive plattformen, skal den ved hjelp av gjennomføringsrettsakter vedta nærmere regler for den operative ledelsen av plattformen.

Den operative ledelsen av plattformen skal særlig omfatte

– tilsynet med driften av plattformen,

– sikkerheten og vernet av opplysningene som formidles og utveksles ved hjelp av plattformen,

– samordningen av forbindelsene mellom medlemsstatenes registre og tredjemann.

Kommisjonen skal føre tilsyn med driften av plattformen.

4. Gjennomføringsrettsaktene nevnt i nr. 2 og 3 skal vedtas etter undersøkelsesframgangsmåten nevnt i artikkel 4e nr. 2.

Artikkel 4c

Kommisjonen skal ved hjelp av gjennomføringsrettsakter vedta følgende:

a) den tekniske spesifikasjonen som angir metodene for elektronisk kommunikasjon i registersammenkoplingssystemet,

b) den tekniske spesifikasjonen for kommunikasjonsprotokollene,

c) de tekniske tiltakene som sikrer informasjonsteknologiske minstestandarder for sikkerhet ved kommunikasjon og formidling av opplysninger i registersammenkoplingssystemet,

d) den tekniske spesifikasjonen som angir metodene for utveksling av opplysninger mellom selskapets register og filialregisteret som nevnt i artikkel 3d i dette direktiv og artikkel 5a i ellevte rådsdirektiv 89/666/EØF av 21. desember 1989 om offentlighet angående filialer opprettet i en medlemsstat av visse former for selskaper som er underlagt en annen medlemsstats lovgivning[21] ,

e) den detaljerte listen over opplysninger som skal oversendes med sikte på utveksling av opplysninger mellom registre, som nevnt i artikkel 3d i dette direktiv, artikkel 5a i direktiv 89/666/EØF og artikkel 13 i europaparlaments- og rådsdirektiv 2005/56/EF av 26. oktober 2005 om fusjon over landegrensene av selskaper med begrenset ansvar[22] ,

f) den tekniske spesifikasjonen som angir strukturen for det standardiserte meldingsformatet med sikte på utveksling av opplysninger mellom registrene, plattformen og portalen,

g) den tekniske spesifikasjonen som angir det settet av opplysninger som er nødvendig for at plattformen skal kunne utføre sine funksjoner, og metoden for lagring, bruk og vern av slike opplysninger,

h) den tekniske spesifikasjonen som angir strukturen for og bruken av den entydige identifikasjonen for kommunikasjonen mellom registre,

i) den spesifikasjonen som angir de tekniske driftsmetodene for registersammenkoplingssystemet når det gjelder formidling og utveksling av opplysninger, og den spesifikasjonen som angir hvilke informasjonsteknologiske tjenester plattformen tilbyr, som sikrer at meldingene gis på det relevante språket,

j) de harmoniserte kriteriene for den søketjenesten portalen tilbyr,

k) betalingsvilkårene, idet det tas hensyn til tilgjengelige betalingstjenester, for eksempel nettbetalingstjenester,

l) opplysningene i de forklarende beskrivelsene som angir opplysningene og dokumenttypene nevnt i artikkel 2,

m) de tekniske vilkårene for tilgang til de tjenestene registersammenkoplingssystemet tilbyr,

n) framgangsmåten og de tekniske kravene for sammenkoplingen av de valgfrie inngangene til plattformen.

Disse gjennomføringsrettsaktene skal vedtas etter undersøkelsesframgangsmåten nevnt i artikkel 4e nr. 2.

Kommisjonen skal vedta disse gjennomføringsrettsaktene innen 7. juli 2015.

Artikkel 4d

1. Opprettelsen og den framtidige utviklingen av plattformen og de tilpasningene av portalen som følger av dette direktiv, skal finansieres over Unionens alminnelige budsjett.

2. Vedlikeholdet og driften av plattformen skal finansieres over Unionens alminnelige budsjett og kan samfinansieres ved hjelp av gebyrer for tilgang til registersammenkoplingssystemet som innkreves fra de enkelte brukerne. Dette nummer skal på ingen måte berøre gebyrer på nasjonalt plan.

3. Ved hjelp av delegerte rettsakter og i samsvar med artikkel 13a kan Kommisjonen vedta bestemmelser om hvorvidt plattformen skal samfinansieres gjennom innkreving av gebyrer, og eventuelt hvilket beløp som kan innkreves i gebyr fra de enkelte brukerne i henhold til nr. 2.

4. Gebyrer som pålegges i henhold til nr. 2, skal ikke berøre gebyrer som medlemsstatene innkrever for tilgang til dokumenter og opplysninger som nevnt i artikkel 3c nr. 1.

5. Gebyrer som innkreves i henhold til nr. 2, skal ikke innkreves for tilgang til opplysningene nevnt i artikkel 3c nr. 2 bokstav a)-c).

6. Hver medlemsstat skal dekke kostnadene for tilpasning av sine nasjonale registre samt de kostnadene for vedlikehold og drift av dem som følger av dette direktiv.

Artikkel 4e

1. Kommisjonen skal bistås av en komité. Denne komiteen skal være en komité i henhold til europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 182/2011 av 16. februar 2011 om fastsettelse av generelle regler og prinsipper for medlemsstatenes kontroll med Kommisjonens utøvelse av gjennomføringsmyndighet[23] .

2. Når det vises til dette nummer, får artikkel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.»

5) Ny artikkel 7a skal lyde:

«Artikkel 7a

Behandling av personopplysninger i forbindelse med dette direktiv skal skje i samsvar med europaparlaments- og rådsdirektiv 95/46/EF av 24. oktober 1995 om beskyttelse av fysiske personer i forbindelse med behandling av personopplysninger og om fri utveksling av slike opplysninger[24] .»

6) Nytt kapittel 4A skal lyde:

«KAPITTEL 4A

DELEGERTE RETTSAKTER

Artikkel 13a

1. Kommisjonen er gitt myndighet til å vedta delegerte rettsakter på vilkårene fastsatt i denne artikkel.

2. Myndigheten til å vedta delegerte rettsakter nevnt i artikkel 4d nr. 3 skal tildeles Kommisjonen på ubestemt tid.

3. Delegeringen av myndighet nevnt i artikkel 4d nr. 3 kan til enhver tid tilbakekalles av Europaparlamentet eller Rådet. Beslutningen om tilbakekalling innebærer at delegeringen av myndighet angitt i beslutningen, opphører. Den får virkning dagen etter offentliggjøringen av beslutningen i Den europeiske unions tidende eller på en senere dato angitt i beslutningen. Tilbakekallingen berører ikke gyldigheten av de delegerte rettsaktene som allerede er i kraft.

4. Så snart Kommisjonen har vedtatt en delegert rettsakt, skal den samtidig underrette Europaparlamentet og Rådet om dette.

5. En delegert rettsakt vedtatt i henhold til artikkel 4d nr. 3 skal tre i kraft bare dersom verken Europaparlamentet eller Rådet har gjort innsigelse innen en frist på tre måneder etter at rettsakten ble meddelt Europaparlamentet og Rådet, eller dersom Europaparlamentet og Rådet innen utløpet av denne fristen begge har underrettet Kommisjonen om at de ikke kommer til å gjøre innsigelse. Fristen skal forlenges med tre måneder på Europaparlamentets eller Rådets initiativ.»

Artikkel 4

Rapport og regelmessig dialog

1. Kommisjonen skal senest fem år etter sluttdatoen for anvendelsen av bestemmelsene i artikkel 5 nr. 2, offentliggjøre en rapport om hvordan registersammenkoplingssystemet fungerer, særlig med hensyn til den tekniske driften og de finansielle sidene.

2. Rapporten skal, dersom det er relevant, følges av forslag til endring av dette direktiv

3. Kommisjonen og medlemsstatenes representanter skal møtes regelmessig i et egnet forum for å drøfte de spørsmålene som omfattes av dette direktiv.

Artikkel 5

Innarbeiding i nasjonal lovgivning

1. Medlemsstatene skal innen 7. juli 2014 vedta, offentliggjøre og anvende de lover og forskrifter som er nødvendige for å etterkomme dette direktiv.

2. Uten hensyn til nr. 1 skal medlemsstatene senest to år etter vedtakelsen av gjennomføringsrettsaktene nevnt i artikkel 4c i direktiv 2009/101/EF vedta, offentliggjøre og anvende de nødvendige bestemmelsene for å etterkomme

– artikkel 1 nr. 3 og 4 og artikkel 5a i direktiv 89/666/EØF,

– artikkel 13 i direktiv 2005/56/EF,

– artikkel 3 nr. 1 annet ledd, artikkel 3b-3d og artikkel 4a nr. 3-5 i direktiv 2009/101/EF.

Ved vedtakelsen av disse gjennomføringsrettsaktene skal Kommisjonen offentliggjøre sluttdatoen for anvendelsen av bestemmelsene nevnt i dette nummer, i Den europeiske unions tidende.

3. Bestemmelsene nevnt i nr. 1 skal, når de vedtas av medlemsstatene, inneholde en henvisning til dette direktiv, eller det skal vises til direktivet når de kunngjøres. Nærmere regler for henvisningen fastsettes av medlemsstatene.

4. Medlemsstatene skal sende Kommisjonen teksten til de viktigste bestemmelser i nasjonal lovgivning som de vedtar på det området dette direktiv omhandler.

Artikkel 6

Ikrafttredelse

Dette direktiv trer i kraft den 20. dag etter at det er kunngjort i Den europeiske unions tidende.

Artikkel 7

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstatene.

Utferdiget i Strasbourg, 13. juni 2012.

For Europaparlamentet

For Rådet

M. SCHULZ

N. WAMMEN

President

Formann

Fotnoter

1)

EUT L 156 av 16.6.2012, s. 1.

2) Forfatningsrettslige krav angitt.

3) EUT C 248 av 25.8.2011, s. 118.

4) Europaparlamentets holdning av 14. februar 2012 (ennå ikke offentliggjort i EUT) og rådsbeslutning av 10. mai 2012.

5) EFT L 395 av 30.12.1989, s. 36.

6) EUT L 310 av 25.11.2005, s. 1.

7) EUT L 258 av 1.10.2009, s. 11. Merknad: Tittelen på direktiv 2009/101/EF er endret av hensyn til omnummereringen av artiklene i traktaten om opprettelse av Det europeiske fellesskap, i samsvar med artikkel 5 i Lisboa-traktaten. Den opprinnelige henvisningen var til traktatens artikkel 48 annet ledd.

8) EUT C 308 E av 20.10.2011, s. 1.

9) EUT C 75 av 31.3.2009, s. 1.

10) EFT L 248 av 16.9.2002, s. 1.

11) EUT L 55 av 28.2.2011, s. 13.

12) EFT L 281 av 23.11.1995, s. 31.

13) EFT L 8 av 12.1.2001, s. 1.

14) EUT C 369 av 17.12.2011, s. 14.

15) EUT C 220 av 26.7.2011, s. 1.

16) EUT L 258 av 1.10.2009, s. 11. Merknad: Tittelen på direktiv 2009/101/EF er endret av hensyn til omnummereringen av artiklene i traktaten om opprettelse av Det europeiske fellesskap, i samsvar med artikkel 5 i Lisboa-traktaten. Den opprinnelige henvisningen var til traktatens artikkel 48 annet ledd.

17) EFT L 281 av 23.11.1995, s. 31.

18) EUT L 258 av 1.10.2009, s. 11. Merknad: Tittelen på direktiv 2009/101/EF er endret av hensyn til omnummereringen av artiklene i traktaten om opprettelse av Det europeiske fellesskap, i samsvar med artikkel 5 i Lisboa-traktaten. Den opprinnelige henvisningen var til traktatens artikkel 48 annet ledd.

19) EFT L 281 av 23.11.1995, s. 31.

20) EFT L 248 av 16.9.2002, s. 1.

21) EFT L 395 av 30.12.1989, s. 36.

22) EUT L 310 av 25.11.2005, s. 1.

23) EUT L 55 av 28.2.2011, s. 13.

24) EFT L 281 av 23.11.1995, s. 31.