Prop. 1 S

(2025–2026)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2026

Utgiftskapittel: 200–289 og 2410

Inntektskapittel: 3200–3288, 5310 og 5617

Tilråding frå Kunnskapsdepartementet 26. september 2025, godkjend i statsråd same dagen. (Regjeringa Støre)

Dokumentet på regjeringen.no

Del 1
Oversikt over budsjettforslaget frå Kunnskapsdepartementet

1 Hovudinnleiing

Utdanning og demokrati

Eit velfungerande demokrati er avhengig av eit godt utdannings- og forskingssystem – frå barnehagane til skulane, universiteta, instituttsektoren og samfunnet elles. Utdanninga si rolle i å fremje demokratiet er tydeleg forankra både i grunnlova og i opplæringslova. Det er ikkje unaturleg, ettersom demokratiet i grunnen er tufta på ideen om at vi i fellesskap kan ta gode avgjerder – og for å gjere dette treng vi kunnskap. Vi treng kunnskap om både kultur og natur, om matematikk og musikk, om korleis ein bygger hus og korleis ein bygger samfunn. Utdanningssystemet skal både danne og utdanne.

Sjølv om det norske demokratiet står sterkt og tilliten i befolkninga er høg, er demokratia under press i store delar av verda. Vi må øve evnene våre til kritisk tenking og refleksjon, men vi treng òg å øve inn kunnskap om verda, om samfunns- og naturvitskapane, om historia og gongetabellen, og lære å bli gode lesarar. Kjeldekritikk er viktig, men maktkritikken må òg øvast i eit fungerande demokrati. Sjølv om vi etter kvart spesialiserer oss, er det viktig at vi alle lærer mykje om alt dette. Nokre av oss skal pleie sjuke, nokre skal forske på nanopartiklar, nokre skal jobbe i næringslivet, nokre i offentleg sektor, i butikkar, IT-bedrifter og industrien. Nokre skal til og med bli fotballspelarar eller hekkeløparar. Uansett kva ein endar opp med å gjere, skal alle bli aktive deltakarar i det norske samfunnet, sjå verdien i det, og forhåpentleg ønske å ta vare på det.

Deltaking og demokrati i barnehagane og skulane

Allereie i barnehagen skal barn lære om demokrati og om si eiga rolle i fellesskapet. Dei skal lære at det er mange måtar å tenke, handle og leve på. Barnehagen skal vere eit inkluderande fellesskap der barna sjølve skal få vere med og påverke sin eigen kvardag. Gjennom leik og læring skal dei lære om seg sjølv, kvarandre og naturen, og om korleis vi kan ta vare på den. Grunnlaget for å bli aktive deltakarar i eit demokratisk samfunn blir lagt her. Barnehagen og skulen er sentrale i den tidlege innsatsen for at alle barn og unge skal erfare at dei er del av fellesskapet, og at dei kan utvikle seg, lære, meistre og legge grunnlaget for eit trygt og godt liv – uavhengig av bakgrunn.

I løpet av grunnskule og vidaregåande opplæring skal barn og unge utvikle kunnskap og ferdigheiter i ei rekke fag og disiplinar. Å kunne lese er grunnlaget for å tileigne seg kunnskap. Elevane skal bli kjende med ulike faglege tradisjonar og samfunns- og naturvitskaplege metodar. Dei skal lære om vår felles historie, om rettigheiter, matematikk, språk, om økonomi og korleis desse påverkar livet vårt i dag. Vi veit at kunnskap aukar sjansen for engasjement og handling. Medborgarskap handlar om både sosialt engasjement og politisk deltaking. Fellesskulen er ein av få stadar i samfunnet der innbyggarane framleis møter kvarandre på tvers av politisk og sosioøkonomisk bakgrunn. Det er ein fruktbar stad for å utvikle demokratiske ferdigheiter, dele og få nye perspektiv, vere kritiske – og vere ueinige.

Demokrati, kunnskap og ferdigheiter

I arbeidslivet er det behov for menneske med praktiske ferdigheiter som snikkarar, røyrleggarar og helsefagarbeidarar. Slike ferdigheiter er nødvendige for gode tenester i alle delar av landet og for å bidra til gode lokalmiljø å leve i. Yrkesfaglege utdanningsprogram i vidaregåande opplæring og høgare yrkesfagleg utdanning er viktig for å skaffe den kompetansen som blir etterspurd i arbeidslivet. Høgare yrkesfagleg utdanning gir fleire høve til å vidareutdanne seg, kan tilby ein kortare veg inn til arbeidslivet og bidra til integrering. Kompetente menneske i gode jobbar styrker både enkeltmennesket og samfunnet. Når fleire dreg lasset, vert fellesskapet både rikare og sterkare.

Universitet og høgskular har ei heilt særskild rolle i demokrati som institusjonar med eit spesielt ansvar for å utvikle nye idear, utfordre det eksisterande og finne nye løysingar på utfordringar vi som samfunn står overfor. Den vitskaplege metoden er i seg sjølv viktig og gjer oss som samfunn meir motstandsdyktige mot feilinformasjon og uriktige påstandar. Den krev at vi formulerer hypotesar og utfører eksperiment før fagfellar vurderer resultata og resonnementa. Metoden seier at alle idear kan utsetjast for kritikk og kanskje den i endå større grad enn i dag kan inspirere oss i korleis vi tenker om og forvaltar demokratiet vårt. Kunnskap og forsking som kan etterprøvast, er grunnleggande for gode avgjerder i eit ope og demokratisk samfunn. Der demokratiet er trua, er den akademiske fridommen det òg, og utan uavhengig forsking, kan ikkje universiteta og høgskulane fylle samfunnsfunksjonen sin. Universiteta og høgskulane skal utvikle eigne talent, samtidig som dei òg skal rekruttere dei beste kandidatane frå utlandet. Dei som kjem til Noreg for å studere og forske, skal til gjengjeld vere trygge på at forskinga er fri frå statleg innblanding og politisk sensur.

Vi er avhengig av sterke fag- og forskingsmiljø over heile landet, som kjem befolkninga til gode og legg til rette for auka samarbeid mellom forsking og næringslivet. Regjeringa vil i samsvar med utsynsmeldinga prioritere tilgang på utdanningar der det er eit stort behov for kvalifisert arbeidskraft. Høgt kompetente arbeidstakarar, forskarar og bedrifter må jobbe saman for å skape omstilling i næringslivet. Vi treng nye høgproduktive arbeidsplassar der folk bur, og vi må legge til rette for at næringslivet sjølv investerer meir i forsking.

I eit ope demokratisk samfunn treng vi den grunnleggande forskinga driven av nyfikne, som sprenger grenser og får fram heilt ny kunnskap. Vi treng upopulære forskingsresultat som utfordrar oss og synet vårt på verda, og forsking som berre forundrar oss. Under strammare økonomiske rammer treng vi òg forskinga som har tydelege bruksområde, som gjer oss i stand til å leve meir berekraftig, jobbe meir effektivt og bli sunnare og tryggare. Det gjeld forsking på nye teknologiar, miljø og klima, helse, forsvar og mykje meir. Samstundes må vi vere klare over at forskinga vi utfører, kan vere av interesse for aktørar som ikkje vil oss vel. Derfor må vi òg vere merksame på kven som ønsker tilgang til forskingsdataa og forskingsresultata våre. Norsk forsking skal vere så open som mogleg og så lukka som nødvendig.

Trygg utdanning i eit trygt samfunn

Norske skular og barnehagar skal vere plassar der elevar og barn føler seg trygge, kan utvikle seg og trivast. Lærarar og laget rundt barn og elevar er viktige for at dei skal ha dei beste føresetnadene for å utvikle seg og lære. Dei må ha rom for å utforske under trygg rettleiing frå ambisiøse lærarar og høve til å bruke kreativitet og nyfikne til å delta aktivt i leik og undervisning. Barn og elevar må ha tru på eiga meistring og kunne delta på eigne vilkår.

Heldigvis er det slik at dei fleste norske barn og unge trivst i barnehagen og på skulen. Likevel er det urovekkande at prosentdelen barn som føler at dei ikkje passar inn, stig. Skulane og barnehagane må halde fram med å rekruttere kompetente og engasjerte lærarar og tilsette som ser barna sine behov. Samstundes må lærarane få rom og tillit til å utøve autoritet i klasserommet, gjere seg nytte av eigen fagkunnskap og kunne stille krav til elevane.

Vi kan ikkje alle bli ekspertar i alt, men alle som har vore igjennom det norske utdanningssystemet, skal vere godt nok rusta til å vere fullverdige deltakarar i demokratiet vårt. Det inneber god forståing for samfunnet og korleis det er organisert, men det inneber òg gode leseferdigheiter, god nok innsikt i matematikk til å kjenne igjen misvisande framstillingar av statistikk, og nok innsikt i naturfaga til å delta i diskusjonar om klimaendringar og -tiltak, kjønn og seksualitet, vaksinar eller kjernekraft.

Institusjonane for høgare utdanning har ansvar for å utdanne arbeidstakarar for næringsliv og offentleg sektor, som tar med seg forskingsbasert kunnskap inn i arbeidslivet. Etterspurnaden etter helse- og omsorgstenester, regjeringa sine ambisjonar om styrkt beredskap og forsvarsevne, eit høgproduktivt næringsliv og klima- og energiomstilling vil medføre stort behov for kompetent arbeidskraft framover. Utdannings- og forskingssystemet må sørge for at vi kan arbeide betre og meir effektivt, sjølv om vi blir færre i arbeidsfør alder.

Demokratisk digitalisering

På svært kort tid har vi opplevd ei omvelting til ein heilt ny mediekvardag. Dei såkalla «nye media» er godt etablerte, og ungdommane som er i skulen i dag har aldri kjent til noko anna. Ungdommane må lære seg å manøvrere i sosiale medium, podkastar, videodelingstenester, bloggar og KI-generert innhald, så vel som i redaktørstyrte medium. Aldri har vi hatt kraftigare verktøy for å lære, bli klokare og betre informerte. Samtidig veit vi at alle teknologiar kjem med utfordringar.

Sosiale medium kan knyte oss nærare saman – og dei kan skape konflikt. Det er på sosiale medium mykje av kvardagsdemokratiet utspelar seg, og på sitt beste kan dei vere med å fremje mangfald og deltaking. På sitt verste kan dei føre til splitting og isolasjon. Alle treng rom der ein kan ha fri frå det digitale, frå sosiale medium og algoritmestyrt informasjon. I barnehagar, til skular og høgare utdanningsinstitusjonar skal slike rom ivaretakast.

Kunstig intelligens (KI) er for lengst tilgjengeleg for dei aller fleste, og dei som har brukt det, både elevar, studentar og forskarar, veit kor kraftfull reiskap det er. Dei som ikkje lærer å bruke KI på ein forsvarleg måte, risikerer å ikkje henge med i utviklinga, og ende i det ein kallar digitalt utanforskap. Samstundes veit vi ikkje korleis denne teknologien vil påverke samfunnet. I utdanningssystemet kan KI-verktøy bidra til meir tilpassa opplæring og vere effektive hjelpemiddel for mange. For lærarar kan KI potensielt vere ein nyttig reiskap for vurdering, men òg gjere vurdering vanskeleg dersom ein ikkje kan vere trygg på at eleven har gjort jobben sjølv. Vi må vere medvitne om at KI kjem med både etiske og personvernmessige utfordringar. Bruk av KI gir òg nye moglegheiter for juks og plagiering, som kan ha store negative effektar – også i forsking.

Vi treng mykje meir forsking på både positive og negative samfunnsmessige, helsemessige, økonomiske og teknologiske effektar av KI-teknologiar. Vi skal ha eit kritisk blikk på korleis KI blir brukt i skulen, og ta omsyn til elevane sin alder og modning, slik vi òg skal med andre digitale verktøy. Særleg for dei yngste elevane skal vi legge til grunn eit føre var-prinsipp. Å lese i fysiske bøker og lære å skrive for hand skal framleis ha ein sentral plass i skulen.

Gjennom forsking, utvikling og innovasjon kan digitalisering, KI og robotisering bidra til auka produktivitet og auka kvalitet i tenester i både offentleg og privat sektor. Dette er umogleg utan å ha gode data, og dei må vere sikre, robuste, tilgjengelege og ikkje minst under demokratisk kontroll. Med bruk av KI treng vi auka investeringar i digital infrastruktur, som sikrar personvern og tryggleik og gir tilstrekkeleg tungrekningsressursar. For å sikre at barnehage- og skulepolitikken vi utformar er treffsikker, treng vi betre statistikk og forskingsbasert kunnskap. Vi har behov for meir kunnskap om korleis det går med barn i barnehagar og skular.

Eit felles ansvar

For å ta vare på demokratiet må vi som fellesskap forstå forskjellen på vitskapelege resultat og synsing, på propaganda og fakta, på konspirasjonar og konspirasjonsteoriar. Men vi må òg ha evne til kreativitet, utforsking og nytenking, og vi må ha mot nok til å gjere oss nytte av dei. Nye idear må få høve til å bryne seg mot gamle, og vi må tole at våre eigne meiningar og haldningar vert utfordra.

På den andre sida, om demokratiet skal ha legitimitet, er det nødvendig å skape eit utdanningssystem for alle, der alle kan delta, alle kan bidra og alle kan lykkast. Det vil ikkje alltid vere tilstrekkeleg å seie at demokratiet har verdi, ein må òg vise at det fungerer. Ein av måtane å vise at demokratiet fungerer på, er nettopp å tilby god utdanning til alle og sikre at fleire kan delta i både arbeids- og samfunnslivet.

Det er skulen, læraren og laget rundt eleven si oppgåve å vere med å førebu elevane for aktiv deltaking i samfunnet, men her òg er det viktig med godt samarbeid mellom skule og heim. Forskings- og utdanningssystemet skal bidra til utvikling i næringsliv og offentlege tenester, til likestilling, berekraftig utvikling og aktive, gode liv. Forskinga skal òg gi noko tilbake til det demokratiet ho spring ut frå. Det er mykje vi som samfunn ønsker å få til – og i kjernen av alt dette ligg utdanning, forsking og demokrati.

Mål, utfordringar og ambisjonar

Figur 1.1 Mål for Kunnskapsdepartementet for budsjettåret 2026

Kunnskapsdepartementet har tre overordna mål:

Kunnskap legg grunnlag for demokrati, velferd, omstilling og berekraft

Samfunnet og arbeidslivet har tilgang på relevant kompetanse

Kunnskapssektoren utjamnar sosiale og geografiske skilnader

Dei tre hovudmåla skildrar samfunnsoppgåva til Kunnskapsdepartementet. Måla handlar om at alle får utnytta evnene sine, og at samfunnet får den kompetansen som trengst for omstilling til det grøne skiftet, til utvikling av velferdssamfunnet, til utjamning av skilnader og til ivaretaking av demokratiet.

I tillegg til dei tre overordna måla har Kunnskapsdepartementet sett opp åtte undermål som er meir konkrete. Budsjettkapitla i del II utdjupar tiltaka regjeringa ønsker å gjennomføre for å oppnå måla, innanfor barnehagen, grunnskulen, vidaregåande opplæring, høgare yrkesfagleg utdanning, høgare utdanning, forsking og kompetansepolitikk.

Hovudprioriteringar for 2026

Barnehagar

Regjeringa foreslår å vidareføre maksimalprisen nominelt på 1 200 kroner per månad nasjonalt, og 700 kroner per månad i kommunar i sentralitetssone 5 og 6.

Departementet har hausten 2025 sett ned ei hurtigarbeidande partssamansett arbeidsgruppe som skal greie ut kva som må til for å gjere barnehage gratis for alle barn i Noreg. Arbeidsgruppa skal etter planen levere sluttrapporten i 2026.

Regjeringa held fram med satsinga på arbeidsplassbasert barnehagelærarutdanning (ABLU), og frå hausten 2026 blir det lagt til rette for totalt 490 årlege ABLU-plassar. Tilskotet til auka pedagogtettleik og auka grunnbemanning i barnehagar i levekårsutsette område blir vidareført i 2026. 200 mill. kroner i tilskot til toppa bemanning i barnehagar blir òg vidareført. I tillegg foreslår departementet å løyve 15 mill. kroner for å rekruttere unge personar utanfor arbeid til å jobbe i barnehagesektoren.

Departementet arbeider med eit lovforslag om rett til barnehageplass for desemberbarn den månaden dei fyller eitt år. Ei lovendring vil gi desemberbarna rett til barnehageplass like lenge som andre barn fødde i same årskull. Dette gir ei meir likeverdig behandling av barnefamiliar.

Grunnopplæringa

Grunnskule

Regjeringa vil setje i gang eit leseløft frå 2026 med mål om at norske elevar igjen skal bli blant verdas beste lesarar. Regjeringa foreslår å bruke 1 mrd. kroner ekstra samanlikna med i dag på å løfte leseferdigheitene til elevane. Satsinga er planlagt over fire år, og løyvingsforslaget for 2026 er 206,3 mill. kroner. Som del av dette vil departementet setje ned ein lesekommisjon som skal lage ein ny lesestrategi for Noreg. Kommisjonen skal mellom anna foreslå tiltak for å styrke leseferdigheitene og auke leselysta til barn og unge og kome med ei tilråding om kva som gir den beste leseopplæringa. Regjeringa foreslår i tillegg å vidareføre løyvinga til den nasjonale satsinga Tid for lesing på 18 mill. kroner i 2026.

Regjeringa vil støtte arbeidet med verdigrunnlaget i skulen og opplæringa om felles historie, kulturarv og tradisjonar. Utdanningsdirektoratet har derfor fått i oppdrag å utvikle rådgivande støttemateriell i form av innhaldslister til læreplanane til dette arbeidet i skulen.

I 2024 blei det oppretta ei tilskotsordning og ei rentekompensasjonsordning for meir praktisk, variert og relevant læring for 5.–10. trinn. For 2026 foreslår regjeringa å auke tilskotsordninga for utstyr og læringsarenaer frå 160 mill. kroner til 191 mill. kroner og utvide ordninga til å omfatte 1.–4. trinn. Opplæringa skal vere tilpassa alder, modning og føresetnadene til elevane, og leiken skal ha ein særleg tydeleg plass dei første skuleåra. I tillegg foreslår regjeringa å auke investeringsramma for rentekompensasjonsordninga til 3 mrd. kroner i 2026. På sikt skal denne auke til 8 mrd. kroner.

Regjeringa vil vidareføre innsatsen på grunnskular med størst skulemiljøutfordingar ved å løyve 45 mill. kroner til tilskotsordninga for skulemiljøteam. Vidare vil regjeringa støtte kommunane i ein målretta innsats mot ungdomskriminalitet og utrygge skulemiljø, slik at dei kan etablere beredskapsteam. Regjeringa foreslår 80 mill. kroner til dette i 2026. Tilskotet skal bidra til at skular og kommunar med særlege utfordringar får tett oppfølging for å styrke læringa og trivselen blant elevane.

Regjeringa har starta arbeidet med å utvikle eit nytt kvalitetsutviklingssystem for skulen som skal fremje elevanes læring, trivsel og utvikling. Skulens verdigrunnlag og breie mandat skal ligge til grunn, og regjeringa foreslår å løyve 30 mill. kroner i 2026 til å utvikle nye læringsstøttande prøver, ny skulemiljøundersøking og meir fleksible verktøy som skal erstatte kartleggingsprøver på 1. trinn.

Skulefritidsordninga (SFO) skal bli meir tilgjengeleg for alle elevar, og departementet har lagt fram eit forslag om rett til 12 timar gratis SFO på 1.-3. trinn, jf. Prop. 160 L (2024–2025).

Regjeringa innfører eit nytt heilskapleg system for kompetanse- og karriereutvikling for lærarar og andre tilsette med mål om at alle barn og elevar skal få eit best mogleg grunnlag for læring, utvikling og trivsel i barnehagen og grunnopplæringa. Frå 2026 får også andre tilsette i laget rundt barna og elevane i barnehage, SFO og skule moglegheit til å delta i vidareutdanning med same vilkår som lærarar. Frå hausten 2025 er tilskotsordninga for rettleiing for nyutdanna lærarar i barnehagar og skular styrkt med 75 mill. kroner. Regjeringa foreslår å auke tilskotet ytterlegare med 75 mill. kroner i 2026, slik at løyvinga totalt blir på 225,8 mill. kroner.

Samisk og kvensk

Regjeringa vil i 2026 halde fram oppfølginga av Meld. St. 13 (2022–2023) Samisk språk, kultur og samfunnsliv – Kompetanse og rekruttering i barnehage, grunnopplæring og høyere utdanning og Meld. St. 17 (2024–2025) Samisk språk, kultur og samfunnsliv – Kommunale tjenestetilbud til samiske innbyggere. I tillegg kjem oppfølginga av rapporten frå Sannings- og forsoningskommisjonen.

Regjeringa har starta arbeidet med ein handlingsplan for kvensk språk, og vil også følge opp Sannings- og rettferdskommisjonens rapport på det som gjeld kvensk.

Vidaregåande opplæring

Hausten 2024 tok eit av dei mest sentrale tiltaka i fullføringsreforma i vidaregåande opplæring til å gjelde, ved at elevane har rett til opplæring til dei har fullført vidaregåande opplæring. Eit øyremerkt tilskot har vore gitt for å finansiere denne retten. Regjeringa foreslår å innlemme tilskotet på 320 mill. kroner i rammetilskotet til fylkeskommunane frå 2026.

Departementet foreslår å styrke løyvinga til Nasjonalt senter for yrkesfag med 10 mill. kroner i 2026. Regjeringa foreslår samtidig å vidareføre tilskota til tiltak for å kvalifisere og formidle fleire til læreplass og Fagbrev på jobb. Departementet foreslår å vidareføre lærlingtilskotet på nominelt same nivå som i 2025. Departementet foreslår samtidig å auke lærlingtilskotet til verneverdige tradisjonshandverksfag med 2 mill. kroner.

Departementet foreslår òg å vidareføre tilskotet på 15 mill. kroner som blei løyvd i revidert budsjett for 2025 til fleksible og desentraliserte tilbod innanfor yrkesfagleg vidaregåande opplæring.

Departementet foreslår å styrke arbeidet med eksamen og vurdering med 8 mill. kroner. Den samla løyvinga til eksamen og vurdering skal bidra både til å trygge eksamensgjennomføringa og til å vidareutvikle eksamens- og vurderingsfeltet etter fagfornyinga, fullføringsreforma i vidaregåande opplæring og vurderingsformer som fremjar praktisk læring.

Høgare yrkesfagleg utdanning

Regjeringa vil at fleire skal ta høgare yrkesfagleg utdanning, og foreslår 68,3 mill. kroner til 900 nye studieplassar til fagskulane. 15 mill. kroner av midlane går til å auke driftsløyvinga til Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga (NOKUT) til arbeid med tilsyn og akkreditering av høgare yrkesfagleg utdanning.

Regjeringa foreslår å løyve totalt 106,1 mill. kroner for å vidareføre og trappe opp opptaket til nye studieplassar frå tidlegare år.

Høgare utdanning og forsking

Regjeringa foreslår å bruke 380 mill. kroner over to år til å starte arbeidet med etablering av ein nasjonal infrastruktur for tungrekning med utgangspunkt i vidareutvikling av Sigma2. Infrastrukturen skal byggast ut stegvis, og første fase er i perioden 2026–2027. Midlane skal i første omgang rettast mot FoU-sektoren, og utviding til offentleg sektor skal vurderast. Forslaget på 380 mill. kroner kjem i tillegg til vidareføring av løyvingar frå tidlegare år på 50 mill. kroner årleg i basisløyving til Sigma2 og 20,7 mill. kroner årleg til arbeidet med nasjonale språkmodellar.

Regjeringa foreslår å løyve midlar til tre store forskingssatsingar gjennom Noregs forskingsråd. Regjeringa foreslår at 1 mrd. kroner over Kunnskapsdepartementets tilskotsmidlar til Forskingsrådet skal gå til forskingsprogrammet Polhavet 2050, fordelt over ti år. Regjeringa foreslår å styrke forskinga på kvanteteknologi med 150 mill. kroner årleg i fem år. Midlane kjem i tillegg til satsinga på kvanteteknologi på 70 mill. kroner årleg frå statsbudsjettet for 2025. Vidare foreslår regjeringa 132 mill. kroner årleg til ei ny forskingssatsing på forsvarsevne, tryggleik og beredskap, der 75 mill. kroner blir foreslått løyvde over budsjettet til Kunnskapsdepartementet og 57 mill. kroner over budsjettet til Forsvarsdepartementet. Satsinga skal gå over fem år, med moglegheit for tre års forlenging.

Regjeringa foreslår 25 mill. kroner kvar til Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet og Universitetet i Oslo til ei forskingssatsing på framveksande teknologiar. Løyvinga vil bli trappa opp til 50 mill. kroner kvar frå og med 2027.

Regjeringa foreslår 48,2 mrd. kroner til universitet og høgskular i 2026. Det er ein auke på 57,6 mill. kroner utover prisjusteringa, tilsvarande 0,1 pst. Forslaget omfattar 20 nye studieplassar i medisin, 60 studieplassar i psykologi, 155 studieplassar i sjukepleie, 100 studieplassar i kvanteteknologi, 10 mill. kroner til å utvide kapasiteten i audiografutdanninga og 225 nye plassar i arbeidsplassbasert barnehagelærarutdanning.

Løyvinga til universiteta og høgskulane blir auka med 174,3 mill. kroner for å trappe opp ordinære studieplasstildelingar frå tidlegare år, og med 167,2 mill. kroner som følge av betre resultat på indikatorane for resultatbasert utteljing.

Løyvinga blir redusert med 346,2 mill. kroner for å frigjere midlar til omprioriteringar. Utfasinga av dei mellombelse midlane til studieplassar frå Utdanningsløftet 2020 utgjer 414 mill. kroner.

Regjeringa foreslår 2,5 mrd. kroner til prosjektet for Livsvitskapsbygget ved Universitetet i Oslo over budsjettet til Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet. Universitetet skal ta i bruk bygget i 2026 og regjeringa foreslår å auke løyvinga med 259,8 mill. kroner som kompensasjon for kapitalelementet i husleiga og vidare med 78 mill. kroner for å styrke rammevilkåra til UiO si satsing på livsvitskap.

Regjeringa foreslår å løyve 65 mill. kroner til forprosjekt for Noregs arktiske universitetsmuseum ved UiT som samlar museet i nye bygg i Tromsø sentrum.

Regjeringa foreslår 300 mill. kroner til nytt bygg for Griegakademiet ved Universitetet i Bergen over budsjettet til Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet og 20 mill. kroner til utstyr til universitetet.

Utdanningsstøtte og kompetansepolitikk

Regjeringa foreslår å vidareføre løyvinga på 25 mill. kroner til ein pilot for kompetansereform i industrien i 2026. Tiltaket skal bidra til at fleire tek etter- og vidareutdanning.

Departementet foreslår å vidareføre tilskotet til eit bransjeprogram for tilsette i barnehagesektoren som blei løyvd i revidert budsjett for 2025. Satsinga har ein heilårseffekt på 15 mill. kroner i 2026.

For å gjere det meir attraktivt å busetje seg og arbeide i mindre sentrale strøk, foreslo regjeringa i 2025 ei ordning for sletting av utdanningsgjeld i distrikta. Ordninga supplerer andre viktige distriktspolitiske verkemiddel som regjeringa har innført dei siste åra. I første omgang vil regjeringa rette ordninga mot kommunar i SSBs sentralitetssone 6, som er dei minst sentrale kommunane i landet. Desse kommunane har gjennomgåande størst utfordringar med å rekruttere kompetent arbeidskraft, og her er tiltaket venta å gi størst verknad. Målrettinga sikrar at ordninga ikkje bidreg til å svekke effekten av den eksisterande gjeldssletteordninga i Finnmark og Nord-Troms, og reduserer uheldige insentivverknader mellom kommunar i felles bu- og arbeidsmarknadsregionar. Regjeringa er i utgangspunktet positiv til å utvide ordninga vidare, men ønsker å evaluere effekten av ordninga før ei eventuell utviding. For å over tid rette ordninga inn mot dei som er tidleg i etableringsfasen, foreslår regjeringa å redusere talet på år ein kan få sletta utdanningsgjeld til tre år. Samstundes held regjeringa fram forslaget om å doble satsen for gjeldsslette i den eksisterande ordninga i innsatssona, utan noka avgrensing på talet på år ein kan få sletta utdanningsgjeld.

Regjeringa foreslår ein heilskapleg gjennomgang av utdanningsstøtta. Utgreiinga skal undersøke korleis verkemiddelbruken kan samsvare betre med samfunnsutfordringane, og slik halde oppe utdanningsstøttesystemet som ei sentral velferdsordning.

Regjeringa foreslår å styrke barnestipendet med 16,7 mill. kroner ved å auke satsen for første barn med 10 pst. utover prisvekstjustering.

Hovudprioriteringar i perioden 2022–2026

Regjeringa har i denne stortingsperioden prioritert at barn i barnehage og skule skal oppleve inkludering og fellesskap, og at dei skal møte kvalifiserte vaksne som har tid til å sjå kvart barn og kvar elev. Regjeringa har vidare lagt vekt på å styrke praktisk læring, og at barn og unge lærer saman i skulen, slik at elevane er godt rusta for arbeidslivet, vidare utdanning og samfunnsdeltaking. Regjeringa har teke initiativ til fleire store satsingar innanfor forsking og høgare utdanning, med mål om å styrke kunnskapsnasjonen Noreg. Eit utval av dei viktigaste satsingane og tiltaka regjeringa har gjennomført i denne stortingsperioden er:

Barnehagar, grunnskule og vidaregåande opplæring

sørga for ein historisk låg maksimalpris i barnehagen

innført gratis barnehage for 1–5-åringar i Finnmark og Nord-Troms (innsatssona)

styrkt grunnbemanninga og pedagogtettleiken i barnehagar i levekårsutsette område

innført nye reglar for styring og finansiering av barnehagesektoren, dette på bakgrunn av barnehageforliket i Stortinget hausten 2024

styrkt tilskota som skal styrke den språklege utviklinga til, og auke deltakinga i barnehagar for, minoritetsspråklege barn

innført fleire tiltak for å fremje kvaliteten og kompetansen i barnehagane, mellom anna gjennom betre moglegheiter for kompetanseutvikling, gjennom å inkludere barnehagelærarar i tilskotsordninga for rettleiing av nyutdanna, nytilsette lærarar og gjennom å auke talet på plassar i arbeidsplassbasert barnehagelærarutdanning (ABLU)

innført ei rentekompensasjonsordning til kommunane for investeringar i læringsarenaer og større utstyr til praktisk og variert opplæring som skal trappast opp over åtte år

innført ei tilskotsordning for utstyr og læringsarenaer for meir praktisk, variert og relevant læring i skulen

innført eit heilskapleg system for kompetanse- og karriereutvikling for lærarar og andre tilsette i barnehage og skule

bygd opp eit kompetanseløft i spesialpedagogikk

lagd opp til betre balanse mellom bok og skjerm i skulen, med tilrådingar om mobilbruk og digital praksis i skulen

styrkt tilskotet til skulebibliotek og lesestimulering, løyvd midlar til fleire lærebøker i skulen og lagd fram ein leselyststrategi

sikra ei meir tilgjengeleg skulefritidsordning (SFO) for alle elevar med 12 timar gratis SFO for alle på 1.–3. trinn

sett i gang fleire tiltak for betre skulemiljø og førebygging av barne- og ungdomskriminalitet, inkludert skulemiljøteam og beredskapsteam

tydeleggjort og utvida tilgangen tilsette har til å kunne gripe inn mot elevar som krenker ein person fysisk eller psykisk, skader eigedom eller vesentleg forstyrrar opplæringa

innført ein utvida rett til vidaregåande opplæring fram til ein har fullført og bestått

styrkt rammene til fylkeskommunane ved å løyve eit øyremerkt tilskot til kvalifisering og formidling til læreplassar i fag- og yrkesopplæringa

etablert eit nasjonalt senter for yrkesfag

Høgare yrkesfagleg utdanning

oppretta 2 900 nye studieplassar i høgare yrkesfagleg utdanning

styrkt finansiering av høgare yrkesfagleg utdanning gjennom høgare resultatbasert utteljing for gjennomførte studiepoeng

oppretta eit nasjonalt studentombod for fagskulestudentar

opna for institusjonsakkreditering for fagskular

opna for høgare yrkesfagleg utdanning på nivå 6 og 7 i Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk for livslang læring (NKR)

Høgare utdanning og forsking

forenkla opptaksregelverket til høgare utdanning for at flest mogleg kjem i gang med høgare utdanning og arbeid

oppretta fleire studieplassar innanfor prioriterte fagområde som helse (medisin, sjukepleie, psykologi og audiografutdanning) og teknologi (IKT, nukleære fag og kvanteteknologi)

prioritert fleksibel og desentralisert utdanning i heile landet, lagt til rette for fleire studiesenter og reetablert høgare utdanning på Nesna

endra og forenkla finansieringssystemet for universitet og høgskular slik at det legg meir vekt på det breie samfunnsoppdraget og institusjonane sitt handlingsrom og ansvar

redusert omfanget av søknadsbaserte ordningar for høgare utdanning og styrkt rammeløyvinga til universitet og høgskular

delteke aktivt i europeiske fora for å fremje norske interesser i utarbeidinga av EUs komande forskings- og innovasjonsprogram, Horisont Europa og utdanningsprogrammet Erasmus+

prioritert minst 1 mrd. kroner til å styrke forsking innanfor kunstig intelligens (KI)

styrkt forskingstryggleiken for å ivareteke nasjonal tryggleik og beredskap, mellom anna gjennom fleire tiltak i melding til Stortinget, handlingsplanar og strategiar

auka tilskotssats og kostnadsramme til studentbustadar, og gitt tilsegn om tilskot til bygging av totalt 8 184 studenthyblar

Utdanningsstøtte og kompetansepolitikk

styrkt utstyrsstipendet og bortebuarstipendet

auka basislånet med 44 000 kroner

innført ny gjeldssletteordning i distrikta og auka sats for gjeldsslette i innsatssona

auka tilskotet til fagbrev på jobb

oppretta pilot for kompetansereform i industrien

oppretta fleire bransjeprogram

Boks 1.1 Meldingar lagde fram i regjeringsperioden 2022–2025

Meld. St. 5 (2022–2023) Langtidsplan for forskning og høyere utdanning 2023–2032

Meld. St. 13 (2022–2023) Samisk språk, kultur og samfunnsliv – Kompetanse og rekruttering i barnehage, grunnopplæring og høyere utdanning

Meld. St. 14 (2022–2023) Utsyn over kompetansebehovet i Norge

Meld. St. 19 (2023–2024) Profesjonsnære utdanningar over heile landet

Meld. St. 20 (2023–2024) Opptak til høgare utdanning

Meld. St. 34 (2023–2024) En mer praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn

Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning

Meld. St. 14 (2024–2025) Sikker kunnskap i en usikker verden

Boks 1.2 Strategiar lagde fram i regjeringsperioden 2022–2025

2023: Barnehagen for en ny tid. Nasjonal barnehagestrategi mot 2030

2023: Kompetanse for kvalitet. Revidert strategi for videreutdanning for lærere og skoleledere frem mot 2025

2023: Strategi for digital kompetanse og infrastruktur i barnehage og skole 2023–2030

2024: Strategi for rekruttering til lærerutdanningene og læreryrket 2024–2030

2024: Sammen om lesing – Leselyststrategien 2024–2030

2024: Strategi for å øke næringslivets investeringer i forskning og utvikling

2025: Nysgjerrighet, nytte og involvering – Strategi for utdanningsforskning 2025–2029

2025: System for kompetanse- og karriereutvikling for ansatte i barnehage og skole

2 Oversikt over forslaget til budsjett for Kunnskapsdepartementet

Utgifter fordelte på programkategoriar

(i 1 000 kr)

Kat.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Budsjettets stilling pr 1. halvår

Forslag 2026

07.10

Administrasjon

696 755

749 613

749 495

751 809

07.20

Grunnopplæringa

15 561 331

16 403 297

16 354 022

16 566 229

07.30

Barnehagar

1 266 470

1 299 235

1 499 235

1 427 198

07.40

Høgare yrkesfagleg utdanning

1 507 017

1 707 725

1 707 725

1 940 684

07.50

Kompetansepolitikk og livslang læring

1 947 481

2 077 490

2 024 277

2 104 691

07.60

Høgare utdanning og forsking

59 876 441

60 013 424

60 344 853

63 032 705

07.80

Utdanningsstøtte

60 102 490

64 230 469

64 220 748

67 443 730

Sum programområde 07

140 957 985

146 481 253

146 900 355

153 267 046

Utgifter fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

Administrasjon

200

Kunnskapsdepartementet

413 649

430 818

446 489

3,6

201

Analyse og kunnskapsgrunnlag

283 106

318 795

305 320

–4,2

Sum kategori 07.10

696 755

749 613

751 809

0,3

Grunnopplæringa

220

Utdanningsdirektoratet

704 840

781 457

808 201

3,4

221

Foreldreutvala for grunnopplæringa og barnehagane

16 213

17 492

18 035

3,1

222

Statlege skular og fjernundervisningstenester

161 854

158 687

162 349

2,3

223

Diamanten skole

29 929

29 813

30 765

3,2

224

Tilskot til freds- og menneskerettssenter

155 023

194 684

201 692

3,6

225

Tiltak i grunnopplæringa

2 618 126

2 759 106

2 330 208

–15,5

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringa

3 455 531

3 359 013

3 547 734

5,6

227

Tilskot til særskilde skular

244 138

258 901

274 867

6,2

228

Tilskot til private skular o.a.

7 462 822

8 100 441

8 416 685

3,9

229

22. juli-senteret

43 750

58 428

64 296

10,0

230

Statleg spesialpedagogisk teneste

669 105

685 275

711 397

3,8

Sum kategori 07.20

15 561 331

16 403 297

16 566 229

1,0

Barnehagar

231

Barnehagar

1 266 470

1 299 235

1 427 198

9,8

Sum kategori 07.30

1 266 470

1 299 235

1 427 198

9,8

Høgare yrkesfagleg utdanning

240

Fagskular

1 451 627

1 647 863

1 878 733

14,0

241

Tiltak for høgare yrkesfagleg utdanning

18 285

23 564

21 412

–9,1

242

Noregs grøne fagskule – Vea

37 105

36 298

40 539

11,7

Sum kategori 07.40

1 507 017

1 707 725

1 940 684

13,6

Kompetansepolitikk og livslang læring

253

Folkehøgskular

1 110 138

1 158 801

1 161 229

0,2

254

Studieforbund o.a.

75 183

75 796

69 885

–7,8

256

Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse

484 703

525 654

552 886

5,2

257

Kompetanseprogrammet

187 869

217 910

217 786

–0,1

258

Tiltak for livslang læring

89 588

99 329

102 905

3,6

Sum kategori 07.50

1 947 481

2 077 490

2 104 691

1,3

Høgare utdanning og forsking

260

Universitet og høgskular

45 436 888

46 471 718

48 202 273

3,7

270

Studentvelferd

761 846

897 437

957 581

6,7

271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga

128 717

139 530

158 923

13,9

272

Tiltak for internasjonalisering og høgare utdanning

338 340

329 637

306 104

–7,1

273

Kunnskapssektorens tenesteleverandør – Sikt

425 635

442 769

386 559

–12,7

274

Universitetssenteret på Svalbard

178 386

184 099

190 727

3,6

275

Tiltak for høgare utdanning og forsking

126 533

129 058

127 073

–1,5

284

Dei nasjonale forskingsetiske komiteane

21 432

21 739

22 408

3,1

285

Noregs forskingsråd

5 407 505

6 218 987

6 920 320

11,3

287

Grunnløyving til samfunnsvitskapelege forskingsinstitutt

245 303

0,0

288

Internasjonale samarbeidstiltak

6 756 755

5 127 483

5 701 936

11,2

289

Vitskapelege prisar

49 101

50 967

58 801

15,4

Sum kategori 07.60

59 876 441

60 013 424

63 032 705

5,0

Utdanningsstøtte

2410

Statens lånekasse for utdanning

60 102 490

64 230 469

67 443 730

5,0

Sum kategori 07.80

60 102 490

64 230 469

67 443 730

5,0

Sum programområde 07

140 957 985

146 481 253

153 267 046

4,6

Sum utgifter

140 957 985

146 481 253

153 267 046

4,6

Utgifter fordelte på postgrupper

(i 1 000 kr)

Post- gr.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

01–29

Statens eigne driftsutgifter

7 630 994

7 981 921

8 189 917

2,6

30–49

Nybygg, anlegg o.a.

71 731

94 483

92 336

–2,3

50–89

Overføringar til andre

91 999 893

94 082 239

98 943 763

5,2

90–99

Utlån, statsgjeld o.a.

41 255 367

44 322 610

46 041 030

3,9

Sum under departementet

140 957 985

146 481 253

153 267 046

4,6

Inntekter fordelte på programkategoriar

(i 1 000 kr)

Kat.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Budsjettets stilling pr 1. halvår

Forslag 2026

07.10

Administrasjon

3 825

4 500

5 000

4 662

07.20

Grunnopplæringa

288 749

359 247

269 719

239 984

07.40

Høgare yrkesfagleg utdanning

9 627

7 874

7 874

8 158

07.50

Kompetansepolitikk og livslang læring

51 910

41 755

41 755

43 258

07.60

Høgare utdanning og forsking

27 350

47 899

48 287

179 296

07.80

Utdanningsstøtte

34 789 677

37 371 409

37 107 308

40 370 761

Sum programområde 07

35 171 138

37 832 684

37 479 943

40 846 119

Inntekter fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

Administrasjon

3200

Kunnskapsdepartementet

3 825

4 500

4 662

3,6

Sum kategori 07.10

3 825

4 500

4 662

3,6

Grunnopplæringa

3220

Utdanningsdirektoratet

745

2 685

2 782

3,6

3222

Statlege skular og fjernundervisningstenester

32 022

25 842

26 772

3,6

3223

Diamanten skole

721

742

769

3,6

3225

Tiltak i grunnopplæringa

222 920

293 709

176 687

–39,8

3230

Statleg spesialpedagogisk teneste

32 341

36 269

32 974

–9,1

Sum kategori 07.20

288 749

359 247

239 984

–33,2

Høgare yrkesfagleg utdanning

3242

Noregs grøne fagskule – Vea

9 627

7 874

8 158

3,6

Sum kategori 07.40

9 627

7 874

8 158

3,6

Kompetansepolitikk og livslang læring

3256

Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse

51 910

41 755

43 258

3,6

Sum kategori 07.50

51 910

41 755

43 258

3,6

Høgare utdanning og forsking

3271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga

8 381

4 864

5 039

3,6

3275

Tiltak for høgare utdanning og forsking

10

10

0,0

3285

Noregs forskingsråd

24 000

154 864

545,3

3288

Internasjonale samarbeidstiltak

18 969

19 025

19 383

1,9

Sum kategori 07.60

27 350

47 899

179 296

274,3

Utdanningsstøtte

5310

Statens lånekasse for utdanning

21 117 373

23 519 170

25 270 540

7,4

5617

Renter frå Statens lånekasse for utdanning

13 672 304

13 852 239

15 100 221

9,0

Sum kategori 07.80

34 789 677

37 371 409

40 370 761

8,0

Sum programområde 07

35 171 138

37 832 684

40 846 119

8,0

Sum inntekter

35 171 138

37 832 684

40 846 119

8,0

Inntekter fordelte på postgrupper

(i 1 000 kr)

Post- gr.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

01–29

Sal av varer og tenester

387 018

465 093

347 704

–25,2

50–89

Overføringar frå andre

13 786 168

13 961 520

15 349 408

9,9

90–99

Attendebetalingar o.a.

20 997 952

23 406 071

25 149 007

7,4

Sum under departementet

35 171 138

37 832 684

40 846 119

8,0

Bruk av stikkordet «kan overførast»

Under Kunnskapsdepartementet blir stikkordet «kan overførast» foreslått knytt til desse postane utanom postgruppe 30-49

(i 1 000 kr)

Kap.

Post

Nemning

Overført til 2025

Forslag 2026

201

70

Noregs forskingsråd – forsking om utdanning og forsking

250 655

220

70

Tilskot til læremiddel o.a.

93 268

226

21

Særskilde driftsutgifter

98 742

752 443

231

21

Særskilde driftsutgifter

33 939

782 798

240

61

Utviklingsmidlar for høgare yrkesfagleg utdanning

29 621

78 270

241

21

Særskilde driftsutgifter

19 022

21 412

257

70

Tilskot

135 615

217 786

258

21

Særskilde driftsutgifter

28 183

102 905

272

71

Tilskot til tiltak for internasjonalisering

32 957

225 626

272

72

Tilskot til tiltak for høgare utdanning

23 461

80 478

273

70

Infrastruktur for tungrekning

160 720

275

21

Særskilde driftsutgifter

35 318

54 086

285

71

Strategiske forskingsprioriteringar

3 408 800

285

72

Langsiktig, grunnleggande forsking

1 876 800

3 Oppfølging av oppmodingsvedtak

Nedanfor er ei oversikt over oppfølging av oppmodingsvedtak under Kunnskapsdepartementet. Oversikta omfattar alle vedtak frå stortingssesjonen 2024–2025 og alle vedtak som Stortinget ikkje har godkjent oppfølginga av.

I kolonnen lengst til høgre i tabell 3.1 er det ført opp om departementet reknar med at rapporteringa om vedtaket no blir avslutta, eller om det vil rapportere konkret om det i budsjettframlegget neste år òg. Ei rapportering som inneber at departementet skal legge fram ei konkret sak for Stortinget, vil normalt først bli avslutta når slikt framlegg er gjort.

Sjølv om det i tabellen er ført opp at rapporteringa blir avslutta, vil det stundom vere slik at oppfølginga av alle sider av vedtaket ikkje er sluttført. Dette kan til dømes gjelde oppmoding om å ta særlege omsyn i politikkutforminga på eit område, slik at oppfølginga vil kunne gå over fleire år. I slike tilfelle blir Stortinget orientert om oppfølginga slik som elles gjennom omtale av det relevante politikkområdet i andre dokument til Stortinget.

Tabell 3.1 Oversikt over oppmodingsvedtak under Kunnskapsdepartementet

Sesjon

Vedtak nr.

Stikkord

Følgt opp (ja/nei)

2024–2025

16

Nasjonalt kompetansesenter om fornorskingspolitikk og urett

Nei

2024–2025

18

Fleire barn skal få språkopplæring i samisk og kvensk

Nei

2024–2025

20

Nasjonal satsing på språkopplæring i samisk og kvensk

Nei

2024–2025

21

Betre tilgang på utdanning i og på kvensk og samisk

Nei

2024–2025

60

Samarbeid i overgangen mellom ulike nivå i skulen

Nei

2024–2025

61

Undervisningsopplegg om livsmeistring og folkehelse

Ja

2024–2025

62

Vidareføring og utvikling av mobbeombodsordninga

Nei

2024–2025

63

Opptrappingsplan for skulemåltid i grunnskulen

Ja

2024–2025

64

Utgreiing av styrking av laget rundt elevar og lærarar

Ja

2024–2025

65

Strategi for spesialpedagogisk kompetanse i skulen og tilstrekkeleg kapasitet i PP-tenesta

Nei

2024–2025

81

Fremje forslag om å lovfeste rett til 12 timar gratis SFO på 1.–3. trinn

Ja

2024–2025

481

Styrke satsinga på teiknspråklege læremiddel

Ja

2024–2025

487

Julegudstenester i opplæringslova

Ja

2024–2025

490

Barnets beste ved oppseiing av barnehageplass

Ja

2024–2025

667

Kompetanseheving i samband med endra opplæringslov

Ja

2024–2025

668

Rettleiar for å førebygge fysisk makt og tvang

Nei

2024–2025

670

Rett til barnehageplass for desemberbarn

Nei

2024–2025

681

Nemningar for høgare yrkesfagleg utdanning på nivå 6 og 7 i Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk

Nei

2024–2025

682

Ansvar til fagskular for realkompetansevurdering

Nei

2024–2025

683

Høgare yrkesfagleg utdanning og ECTS

Nei

2024–2025

684

Plan for føreseieleg finansiering for fagskulane

Nei

2024–2025

685

Vurdering av eit gratisprinsipp i høgare yrkesfagleg utdanning

Nei

2024–2025

737

Auke kommersialiseringa av norsk forsking

Ja

2024–2025

738

Styrke studentinvolvering i forsking og studentdrivne forskings- og innovasjonsprosjekt

Nei

2024–2025

741

Knyte studiestøtte til grunnbeløpet i folketrygda

Nei

2024–2025

778

Om individregister over barn i barnehagar og grunnskuleopplæring

Ja

2024–2025

863

Private barnehagar: Pensjonstilskot

Ja

2024–2025

864

Private barnehagar: Vurdere behov for eigen regel om bruk av tilskot til eigedomskostnader

Nei

2024–2025

865

Vurdere omsyn til barn med særskilde behov ved opptak til barnehage

Nei

2024–2025

866

Private barnehagar: Greie ut definisjonen av ideelle barnehagar

Nei

2024–2025

867

Private barnehagar: Ikkje-tidsavgrensa søknadsordning for pensjonskostnader som skal evaluerast etter tre år

Ja

2024–2025

868

Private barnehagar: Ny søknadsordning for pensjonstilskot

Ja

2024–2025

869

Private barnehagar: Søknadsordning som kan kompensere for mellombelse høge utgifter

Ja

2024–2025

870

Private barnehagar: Vurdering av tilskot til eigedom og eigedomskostnader

Nei

2024–2025

871

Private barnehagar: Ordning for rehabilitering av private barnehagebygg

Nei

2024–2025

872

Private barnehagar: Forskrift om tildeling av tilskot

Nei

2024–2025

875

Inkludering av det samiske KI-arbeidet i satsinga på forskingssenter for kunstig intelligens

Ja

2024–2025

1214

Utarbeide kampanje for å redusere bruken av narkotika

Ja

2024–2025

1215

Utvide ordninga med kommunale beredskapsteam

Ja

2024–2025

1228

Setje ned ei arbeidsgruppe som skal greie ut gratis barnehageplass for alle barn

Ja

2024–2025

1242

Innføre ordning med toppa bemanning i alle ordinære barnehagar

Ja

2024–2025

1244

Tilskot til fleksible og desentraliserte tilbod innanfor yrkesfagleg vidaregåande opplæring

Ja

2024–2025

1251

Opprette nytt bransjeprogram for tilsette i barnehagesektoren

Ja

2023–2024

578

Hindre misbruk av personopplysningane til barn og unge

Ja

2023–2024

621

Fleire elevar på ekskursjon til fange- og konsentrasjonsleirar

Nei

2023–2024

707

Vurdering av omfang og lovkrav om mellombels tilsetjing av lærarar

Nei

2023–2024

906

Kartlegge bemanningssituasjonen i SFO-tilboda

Ja

2022–2023

471

Meir variert praksis i lærarutdanningane m.m.

Ja

2022–2023

472

Strategi for å styrke laget rundt læraren og eleven

Ja

2022–2023

484

Plan for å vidareutvikle høgare yrkesfagleg utdanning

Ja

2022–2023

625

Vald og truslar i skulen

Ja

2022–2023

734

Læringsstøttande ressursar på begge målformer

Nei

2022–2023

735

IB-tilbod både i grunnskulen og i vidaregåande skule

Ja

2022–2023

738

Sikre individuell tilrettelegging av opplæringa

Nei

2021–2022

35, pkt. 44

Private barnehagar: Meldeplikt ved overføring av eigedomsrett

Ja

2021–2022

35, pkt. 45

Private barnehagar: Gjeninnføre rett for kommunane til å føre tilsyn

Ja

2020–2021

79

Politiattest for tilsetjing i skular og barnehagar

Nei

2020–2021

1104

Heilskaplege og koordinerte tenester

Nei

2019–2020

700

Studieplassar i høgare yrkesfagleg utdanning

Ja

2018–2019

51

Private barnehagar: Finansieringssystemet og ideelle barnehagar

Ja

2017–2018

461

Private barnehagar: Vilkår på linje med offentlege barnehagar

Ja

2017–2018

802

Private barnehagar: Finansieringssystemet som ivaretek mangfaldet

Ja

2016–2017

642

Medlemskap i studentsamskipnad for fagskular

Ja

2015–2016

796

Krav om norsk og samisk språk i barnehagesektoren

Ja

3.1 Stortingssesjon 2024–2025

Oppmodingsvedtak under kunnskapsministeren

Nasjonalt kompetansesenter om fornorskingspolitikk og urett

Vedtak nr. 16, 12. november 2024:

Stortinget ber regjeringen utrede en organisering av et nasjonalt kompetansesenter om fornorskingspolitikk og urett, med ansvar for forskning, dokumentasjon, formidling og forsoningsarbeid. Arbeidet må bygge videre på eksisterende kompetanse-, forsknings- og formidlingsmiljøer og gjøres i tett dialog med samiske, kvenske/norskfinske og skogfinske miljøer.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Sannings- og forsoningskommisjonen sin rapport Dokument 19 (2022–2023) Sannhet og forsoning – grunnlag for et oppgjør med fornorskingspolitikk og urett mot samer, kvener/norskfinner og skogfinner, jf. Innst. 30 S (2024–2025).

Kunnskapsdepartementet vil be Universitetet i Tromsø – Noregs arktiske universitet om å greie ut mogleg organisering av eit nasjonalt kompetansesenter om fornorskingspolitikk og urett i tråd med føresetnadene frå Stortinget om å bygge på eksisterande fagmiljø, og i tett dialog med samiske, kvenske/norskfinske og skogfinske miljø. Regjeringa tilrår å tildele 7 mill. kroner på kap. 260, post 50 til arbeid med kompetansesenteret.

Vedtaket er under behandling.

Fleire barn skal få språkopplæring i samisk og kvensk

Vedtak nr. 18, 12. november 2024:

Stortinget ber regjeringen gjennomgå språkopplæringen i samisk og kvensk, og iverksette tiltak for at flere barn skal lære språkene i opplæringsløpet. Samarbeidet mellom språksentre, kommuner, fylkeskommuner og andre relevante aktører innen språkopplæring bør styrkes. I dette arbeidet må hindringer identifiseres og tiltak for rekruttering av samisk og kvensk språkkompetanse til barnehage og skole forbedres.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Sannings- og forsoningskommisjonen sin rapport Dokument 19 (2022–2023) Sannhet og forsoning – grunnlag for et oppgjør med fornorskingspolitikk og urett mot samer, kvener/norskfinner og skogfinner, jf. Innst. 30 S (2024–2025).

Kunnskapsdepartementet har valt å sjå oppmodingsvedtaka 18, 20 og 21 under eitt og dermed sjå oppfølginga av desse tre vedtaka i samanheng.

For samisk fell oppfølginga av vedtaka saman med oppfølginga av innsatsområda i Meld. St. 13 (2022–2023) Samisk språk, kultur og samfunnsliv – Kompetanse og rekruttering i barnehage, grunnopplæring og høyere utdanning.

For kvensk vil Kunnskapsdepartementet mellom anna følge opp oppmodingsvedtaka gjennom handlingsplanen for kvensk språk.

Vedtaket er under behandling.

Nasjonal satsing på språkopplæring i samisk og kvensk

Vedtak nr. 20, 12. november 2024:

Stortinget ber regjeringen raskt komme tilbake til Stortinget med forslag til en nasjonal satsing på gjennomgående språkopplæring for kvensk og samiske språk fra barnehage til voksenopplæring.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Sannings- og forsoningskommisjonen sin rapport Dokument 19 (2022–2023) Sannhet og forsoning – grunnlag for et oppgjør med fornorskingspolitikk og urett mot samer, kvener/norskfinner og skogfinner, jf. Innst. 30 S (2024–2025).

Sjå omtale under vedtak nr. 18 over.

Departementet vil kome tilbake til vedtaket overfor Stortinget på ein eigna måte.

Betre tilgang på utdanning i og på kvensk og samisk

Vedtak nr. 21, 12. november 2024:

Stortinget ber regjeringen aktivt støtte opp under teknologiutvikling og nye undervisningsmuligheter som kan bidra til bedre tilgang på utdanning i og på kvensk og samiske språk, og komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Sannings- og forsoningskommisjonen sin rapport Dokument 19 (2022–2023) Sannhet og forsoning – grunnlag for et oppgjør med fornorskingspolitikk og urett mot samer, kvener/norskfinner og skogfinner, jf. Innst. 30 S (2024–2025).

Sjå omtale under vedtak nr. 18.

Departementet vil kome tilbake til vedtaket overfor Stortinget på ein eigna måte.

Samarbeid i overgangen mellom ulike nivå i skulen

Vedtak nr. 60, 28. november 2024:

Stortinget ber regjeringen sikre tilstrekkelig informasjonsdeling og samarbeid i overgangene mellom ulike nivåer i skolen, særlig for elever med særskilte behov.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 34 (2023–2024) En mer praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn, jf. Innst. 55 S (2024–2025).

Kunnskapsdepartementet sende den 16. juni 2025 eit forslag på høyring om å innføre lovreglar som utvidar høvet til informasjonsdeling om elevar ved skulebyte. Forslaget gjeld både opplæringslova og privatskulelova. I dag er det få opplysningar som kan delast utan at eleven eller foreldra samtykker. Dette inneber at ny skule i nokre tilfelle ikkje vil vere godt nok førebudd på å ta imot enkelte elevar ved skulestart. Dette kan til dømes gjelde tilfelle der skulen ikkje er kjent med valds- eller trusselhistorikken til ein elev eller konfliktar mellom ulike elevar eller elevgrupper. Mangel på informasjon kan få negative konsekvensar for skulemiljøet til medelevar og arbeidsmiljøet til tilsette. Ved inntak til vidaregåande opplæring vil mangel på slik informasjon mellom anna kunne føre til mindre gunstige klassesamansetjingar eller ineffektiv ressursallokering.

Departementet har derfor foreslått å utvide høvet til informasjonsdeling om elevar ved skulebyte. Departementet foreslår at skulane ved skulebyte innanfor same skuleslag og ved overgang til vidaregåande opplæring kan dele personopplysningar om elevar dersom dette er nødvendig for å ivareta skulemiljøet til medelevar og arbeidsmiljøet til tilsette. Høyringsfristen er 10. oktober 2025.

Departementet vil vurdere vidare oppfølging etter at høyringsfristen er gått ut.

Undervisningsopplegg om livsmeistring og folkehelse

Vedtak nr. 61, 28. november 2024:

Stortinget ber regjeringen sikre at alle elever får tilgang på undervisningsopplegg som ivaretar intensjonene i det tverrfaglige emnet livsmestring og folkehelse.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 34 (2023–2024) En mer praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn, jf. Innst. 55 S (2024–2025).

Kunnskapsdepartementet viser til at det ikkje er nasjonale myndigheiter som utformar konkrete undervisningsopplegg for skulen, då både skular og lærarar har stor fridom til å bestemme korleis dei vil undervise innanfor rammene av læreplanane. For å støtte skulane i utviklinga av gode undervisningsopplegg bidreg nasjonale myndigheiter til kompetanseheving for lærarane på ulike vis. I juni 2024 fekk Utdanningsdirektoratet i oppdrag å utvikle ein nasjonal kompetansepakke for å støtte arbeidet i skulen med det tverrfaglege emnet folkehelse og livsmeistring. Kompetansepakken skal, med utgangspunkt i læreplanverket, bidra til refleksjon om kva arbeid med folkehelse og livsmeistring i og på tvers av fag kan handle om. Kompetansepakken skal dekke breidda i det tverrfaglege temaet og vere gratis tilgjengeleg for alle skular. Pakken skal etter planen lanserast hausten 2026.

Departementet viser elles til at undervisningsopplegget ROBUST, som komiteen omtalar i Innst. 55 S (2024–2025), allereie er fritt tilgjengeleg, medan undervisningsopplegget YAM, som komiteen også viser til, ser ut til å kome med ein kostnad eller ei forplikting for skulane.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Vidareføring og utvikling av mobbeombodsordninga

Vedtak nr. 62, 28. november 2024:

Stortinget ber regjeringen videreføre og utvikle mobbeombudsordningen.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 34 (2023–2024) En mer praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn, jf. Innst. 55 S (2024–2025).

Departementet foreslår å vidareføre midlane til mobbeombudsordninga i budsjettforslaget for 2026, og vil sjå på korleis ordninga kan utviklast.

Vedtaket er under behandling.

Opptrappingsplan for skulemåltid i grunnskulen

Vedtak nr. 63, 28. november 2024:

Stortinget ber regjeringen legge frem en opptrappingsplan for innføring av et daglig sunt og enkelt skolemåltid for alle elever i grunnskolen, og komme tilbake i statsbudsjettet for 2026 med en plan for hvordan dette skal innføres.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 34 (2023–2024) En mer praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn, jf. Innst. 55 S (2024–2025).

Kunnskapsdepartementet har utarbeidd ein opptrappingsplan som omfattar opprettinga av ei tilskotsordning for stegvis innføring av eit dagleg sunt og enkelt skulemåltid over tre skuleår.

Opptrappingsplanen gjer at kommunar med tilsvarande 1/3 av elevane som ønsker å starte opp eller vidareføre allereie eksisterande skulemåltidsordningar, kan få tilskot frå det første skuleåret. Ordninga kan utvidast kvart av dei to neste skuleåra fram til full utrulling er oppnådd. Med ein slik plan meiner Kunnskapsdepartementet at det er mogleg å lovfeste eit skulemåltid for alle elevar i grunnskulen når full utrulling er oppnådd etter tre år. Ei slik ordning vil ha ein kostnad på 450 mill. kroner første året, 1 530 mill. kroner andre året, 2 611 mill. kroner tredje året og 3 241 mill. kroner fjerde året når ordninga er ferdig utrulla. Dette er synleggjort i tabell 3.2:

Tabell 3.2 Opptrappingsplan av tilskotsordning til skulemåltid

År 1

År 2

År 3

År 4 (varig)

Samla kostnad

0,5 mrd. kroner

1,5 mrd. kroner

2,6 mrd. kroner

3,2 mrd. kroner

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Utgreiing av styrking av laget rundt elevar og lærarar

Vedtak nr. 64, 28. november 2024:

Stortinget ber regjeringen i dialog med partene utrede og komme tilbake til Stortinget på egnet måte med helhetlige og konkrete tiltak for hvordan laget rundt elevene og lærerne best kan og bør styrkes, slik at alle elever og lærere får de nødvendige støtteressursene inn i skolehverdagen.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 34 (2023–2024) En mer praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn, jf. Innst. 55 S (2024–2025).

Det er kommunane som har ansvar for at dei har tilstrekkeleg kompetanse og kapasitet både i barnehagar og skular og i dei kommunale tenestene, og at samarbeidet mellom dei er godt. Dette er eit arbeid som bør bygge på moglegheitene og utfordringane lokalt, og kommunane bør derfor ha handlingsfridom til å utvikle laget rundt barn og unge slik at det fungerer godt i konteksten deira. Regjeringa har ulike tiltak og prosessar for å støtte opp under arbeidet i kommunane med å styrke laget rundt barn og unge. Dette omfattar både tilgang til ulik fagkompetanse og samarbeid mellom ulike yrkesgrupper i barnehagar og skular og samarbeid mellom barnehagar, skular og ulike tenester i kommunen. Departementet har mykje dialog med dei partane dei ulike prosessane vedkjem, blant anna gjennom referansegrupper, dialogmøte, høyringar og andre innspelsprosessar.

I mai 2025 la regjeringa fram strategien System for kompetanse- og karriereutvikling for ansatte i barnehage og skole. Systemet blir fasa inn i 2025 og 2026 og skal bidra til at lærarar og andre yrkesgrupper får betre føresetnader for å møte krava og forventningane dei står overfor i jobben. Framover skal fleire yrkesgrupper i barnehage og skule få gode moglegheiter for kompetanseutvikling gjennom heile yrkeslivet. Det skal gi betre læring og trivsel for barn og unge, og bidra til at barnehagar og skular er attraktive arbeidsplassar som rekrutterer og beheld både lærarar og andre yrkesgrupper.

Hovudgrepa i strategien er at fleire yrkesgrupper i barnehage, skule og SFO skal kunne få permisjon med lønn når dei tek vidareutdanning. I tillegg skal fleire nyutdanna lærarar i både barnehage, grunnskule og vidaregåande skule få rettleiing dei to første åra for å unngå fråfall frå yrket. Saman med partane i sektoren har departementet utvikla dokumentet Prinsipper og forplikelser for profesjonsfaglig veiledning av nyutdannede lærere i barnehage og skole. Dette skal bidra til at partane jobbar saman for eit likeverdig rettleiingstilbod av god kvalitet.

Regjeringa tek utfordringane med skulemiljø på alvor. Å sikre elevane eit trygt og godt skulemiljø er ei av dei grunnleggande oppgåvene til skulen.

Samstundes veit vi at mange skular står i utfordringar som det er krevjande å løyse åleine. I 2024 oppretta regjeringa derfor ei ordning der kommunar kan søke om tilskot til å etablere eller styrke kommunale skulemiljøteam. Skulemiljøteama skal bidra til å førebygge mobbing og gi ekstra tett oppfølging og sikre raskare og betre innsats til skular som har særlege utfordringar med skulemiljøet. Skulemiljøteam kan òg ha barnehagar som målgruppe, slik at det førebyggande arbeidet kan starte allereie der. I 2024 mottok 23 kommunar midlar til skulemiljøteam. Det var stor interesse blant kommunane, og det kom inn 137 søknader om tilskot. I 2025 er det løyvd 45 mill. kroner til skulemiljøteam. I 2025 kom det inn 168 søknader, og 40 kommunar fekk tilskot. For 2026 foreslår regjeringa å vidareføre løyvinga på 45 mill. kroner.

Regjeringa oppretta i 2025 eit eige tilskot til kommunar for å etablere nye eller styrke eksisterande beredskapsteam som eit førebyggande tiltak mot barne- og ungdomskriminalitet og utrygge skulemiljø. I 2025 er det løyvd 80 mill. kroner til beredskapsteam, og for 2026 foreslår regjeringa å vidareføre løyvinga på 80 mill. kroner. Sjå også omtale under vedtak nr. 1215, 20. juni 2025.

6. juni 2025 la regjeringa fram Meld. St. 28 (2024–2025) Tro på framtida – uansett bakgrunn (oppvekstmeldinga). Meldinga viser til ambisjonane til regjeringa om å styrke det breie laget rundt barn og unge. For i større grad å kunne prioritere ressursar til førebyggande tiltak for barn og unge der behova er størst, foreslår Kunnskapsdepartementet saman med Helse- og omsorgsdepartementet og Barne- og familiedepartementet, med bidrag frå Arbeids- og inkluderingsdepartementet, å opprette ei felles, tverrsektoriell tilskotsordning (programfinansiering) frå 2026. Programfinansiering inneber at statlege tilskot til kommunesektoren, som i dag er øyremerkte til avgrensa formål innanfor ein eller fleire sektorar, i staden blir knytt til meir overordna formål og føringar uavhengig av sektor.

For å bidra til at tenestene til barn og unge blir betre samordna og meir heilskaplege, er det sett i gang eit samarbeid mellom fleire av velferdsdirektorata om eit felles leiarutviklingstilbod på tvers av sektorar og nivå i kommunane. Vidare sender departementa felles styringssignal til underliggande direktorat og statsforvaltarar om samarbeid og samordning av verkemiddel i kommunane for å styrke laget rundt barn og unge. Arbeidet med felles politikkutforming i utgreiings-, avgjerds- og iverksetjingsfasen når det gjeld det breie laget rundt barn og unge, blir følgt opp gjennom samarbeidet i kjernegruppa for utsette barn og unge (KUBU), som består av sju departement og 13 direktorat, etatar og institutt.

Regjeringa har sett i gang eit målretta samfunnsoppdrag for inkludering av fleire barn og unge i utdanning, arbeid og samfunnsliv, jf. Meld. St. 28 (2024–2025) Tro på framtida – uansett bakgrunn (oppvekstmeldinga) og Meld. St. 5 (2022–2023) Langtidsplan for forskning og høyere utdanning 2023–2032. Dette er ei satsing som skal mobilisere alle relevante aktørar på tvers av sektorar og nivå til eit felles arbeid for å finne effektive og innovative inkluderingstiltak. Samfunnsoppdraget skal bidra til at det blir utvikla ny kunnskap gjennom å prøve ut nye måtar å arbeide på, og til at kunnskapen om kva som verkar, blir teken i bruk. For å bidra til god dialog og ei brei mobilisering vil det bli oppretta ei partnarskapsgruppe for samfunnsoppdraget, med representantar frå kommunal og frivillig sektor og partane i arbeidslivet. Det skal òg bli etablert ei innsatsgruppe med Forskingsrådet som vertskap.

Regjeringa vil bidra til å vise døme på gode løysingar, slik at kommunane kan lære av kvarandre. Kunnskap om kva for yrkesgrupper som er med i laget rundt barnet og eleven, er nyttig i denne samanhengen. Regjeringa vil gi Utdanningsdirektoratet i oppdrag å innhente statistikk frå SSB med nokre års mellomrom for både barnehage og skule. Konkret kan det vere aktuelt å be SSB samanlikne informasjon om ulike yrkesgrupper i skulen for å sjå på forskjellar når det gjeld kommune- og skulestorleik, regionale forskjellar, og kva yrkesgrupper som er vanlegast rundt omkring i landet.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Strategi for spesialpedagogisk kompetanse i skulen og tilstrekkeleg kapasitet i PP-tenesta

Vedtak nr. 65, 28. november 2024:

Stortinget ber regjeringen styrke tilbudet til barn som trenger tilrettelegging, ved å legge frem en konkret strategi for å sikre spesialpedagogisk kompetanse i skolen og tilstrekkelig kapasitet i PP-tjenesten.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 34 (2023–2024) En mer praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn, jf. Innst. 55 S (2024–2025).

Den spesialpedagogiske kompetansen for tilsette i barnehage og skule har blitt styrkt dei seinare åra gjennom kollektive kompetansetiltak for tilsette, PP-tenesta og andre tenester i laget rundt i kompetanseløftet for spesialpedagogikk og inkluderande praksis, og gjennom mange fleire vidareutdanningstilbod i spesialpedagogikk for lærarar.

I det nye heilskaplege systemet for kompetanse- og karriereutvikling som regjeringa no innfasar, vil kompetanseløftet for spesialpedagogikk og inkluderande praksis bli ivareteke og inkludert i dei to nye tilskotsordningane for kollektiv kompetanseutvikling i barnehage og grunnskule og for vidaregåande opplæring som tek til å gjelde frå 2026. Frå 2026 vil også fleire lærarar og andre yrkesgrupper tilsette i barnehage og grunnopplæring få moglegheit til å ta vidareutdanning med like vilkår. Det er kommunen, fylkeskommunen og private eigarar som må prioritere kven av dei tilsette som skal delta i kompetansetiltaka ut frå ei vurdering av lokale kompetansebehov. Tilsette i PP-tenesta er også omfatta av desse kompetansetiltaka.

Departementet har gitt Utdanningsdirektoratet eit oppdrag om oppdatert kunnskap, status og aktuelle tiltak for å sikre betre tidleg innsats, tilpassa opplæring og individuell tilrettelegging. Ein del av oppdraget er at Utdanningsdirektoratet skal gjennomføre ei statusoppsummering av arbeidet med tidleg innsats, tilpassa opplæring og individuell tilrettelegging for barn og elevar i barnehage, skule og SFO, med gjennomgang av utfordringar på feltet og forslag til tiltak for vidare oppfølging. Denne delen av oppdraget skal etter planen leverast februar 2026. På bakgrunn av kunnskapsgrunnlaget som blir utarbeidd, skal Utdanningsdirektoratet tilrå kva tiltak som bør innførast for betre å sikre at skulane gjennomfører vedtak om individuell tilrettelegging av opplæringa og andre vedtak som gir grunnleggande føresetnader for å sikre at elevane får tilfredsstillande utbytte av opplæringa, og kva verkemiddel det bør vere for oppfølging der skulane ikkje gjennomfører slike vedtak. Denne delen av oppdraget skal etter planen leverast oktober 2025.

Vedtaket er under behandling.

Fremje forslag om å lovfeste rett til 12 timar gratis SFO på 1.–3. trinn

Vedtak nr. 81, 5. desember 2024:

Stortinget ber regjeringen fremme forslag om å lovfeste retten til 12 timers gratis SFO i uken for elever fra 1.–3. trinn innen juni 2025.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 1 S (2024–2025) for Kunnskapsdepartementet, jf. Innst. 2 S (2024–2025).

I tråd med oppmodingsvedtaket fremja Kunnskapsdepartementet 20. juni 2025 for Stortinget Prop. 160 L (2024–2025) Endringer i opplæringslova (rett til 12 timer gratis skolefritidsordning i uken for elever på 1. til 3. trinn).

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Styrke satsinga på teiknspråklege læremiddel

Vedtak nr. 481, 20. februar 2025:

Stortinget ber regjeringen komme med tiltak for å styrke satsingen på tegnspråklige læremidler.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Dokument 8:27 S (2024–2025) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Hilde Marie Gaebpie Danielsen, Kathy Lie, Christian Torset og Cato Brunvand Ellingsen om en handlingsplan for å styrke døve og tegnspråklige sine rettigheter og muligheter, jf. Innst. 136 S (2024–2025).

Regjeringa har følgt opp vedtaket om å styrke satsinga på teiknspråklege læremiddel ved å auke løyvinga til Statped. I revidert budsjett for 2025 vedtok Stortinget ei omprioritering av 2 mill. kroner ekstra til Statped for å auke produksjonen av teiknspråklege læremiddel. Regjeringa foreslår for 2026 ein varig auke til 4,5 mill. kroner til produksjon av læremiddel for teiknspråklege.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Julegudstenester i opplæringslova

Vedtak nr. 487, 20. februar 2025:

Stortinget ber regjeringen vurdere om muligheten til å avholde julegudstjenester kan forankres i opplæringsloven på en hensiktsmessig måte, for å sikre at denne tradisjonen fortsetter, og komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Dokument 8:29 S (2024–2025) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Kjell Ingolf Ropstad, Dag-Inge Ulstein og Olaug Vervik Bollestad om at alle elever skal få tilbud om å delta på skolegudstjenester og Dokument 8:33 S (2024–2025) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Himanshu Gulati og Tor André Johnsen om at julegudstjenester må forankres i opplæringsloven, jf. Innst. 141 S (2024–2025).

Regjeringa har gjort ei vurdering slik Stortinget har bede om. Regjeringa har kome fram til at høvet til å halde julegudstenester allereie er forankra i opplæringslova på ein formålstenleg måte. Dagens regulering er godt eigna til å sikre at denne tradisjonen held fram.

Høvet til å tilby elevane å vere med på julegudstenester er allereie forankra i opplæringslova. Det stemmer ikkje at justeringa i føresegna om forkynning i opplæringslova betyr at det ikkje lenger er tillate å gi tilbod om å delta i skulegudstenester. I den nye opplæringslova er det gjort tydeleg at forbodet mot forkynning gjeld i alle fag, ikkje berre i KRLE. Det inneber ikkje noka realitetsendring. At forbodet mot forkynning ikkje rammar moglegheita til å gjennomføre skulegudstenester kjem fram av forarbeida til lova og rettleiing på udir.no. Det kjem fram av innstillinga til opplæringslova at Stortinget ikkje har meint å gjere endringar i skulane sitt høve til å tilby å vere med på skulegudsteneste. Regjeringa har kommunisert tydeleg at tilbod om skulegudsteneste ikkje blir omfatta av forbodet mot forkynning i opplæringa, og at det ikkje er behov for endringar i opplæringslova for å presisere at skulegudstenester er tillatne.

Ytterlegare regulering av skulegudstenester kan innebere ei detaljregulering av kommunane og fylkeskommunane som er lite formålstenleg. Det bør ligge innanfor det lokale handlingsrommet å avgjere korleis jula skal markerast i skulen. Staten bør ha tiltru til at skuleeigarane gjer fornuftige vurderingar i desse spørsmåla. Etter vurderinga til departementet er det tilstrekkeleg med rettleiing som viser korleis det kan leggast til rette for at dei elevane som ønsker det, kan vere med på skulegudsteneste.

Det er ikkje gitt at ytterlegare regulering av skulegudstenester vil føre til meir uklare tilhøve, eller at debatten rundt skulegudstenester vil stilne. Ei endring kan føre til auka uklarleik, ikkje minst når det gjeld forholdet til andre religionar og livssyn, ritual og festar, enn kristendom og skulegudstenester. Slik departementet vurderer det, balanserer dagens tolking av gjeldande rett dette på ein formålstenleg måte. Ein ny ordlyd rundt desse tema kan skape ny usemje og ny debatt.

Etter departementet si vurdering verkar det samla sett ikkje som formålstenleg å bruke ressursar på eit slikt regelverksarbeid.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Barnets beste ved oppseiing av barnehageplass

Vedtak nr. 490, 20. februar 2025:

Stortinget ber regjeringen gjøre en samlet vurdering av om barnets beste er godt nok ivaretatt i regelverket ved oppsigelse av barnehageplass, og ber regjeringen komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Dokument 8:32 S (2024–2025) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Hege Bae Nyholt, Tobias Drevland Lund og Marie Sneve Martinussen om å sikre like rettigheter for barn i private barnehager ved oppsigelse av barnehageplass, jf. Innst. 140 S (2024–2025).

Oppseiing av barnehageplass er ikkje direkte regulert i barnehagelova. Det følger likevel av barnehagelova § 8 at alle barnehagar er pålagde å ha vedtekter. Vedtektene til barnehagen skal gi opplysningar om det som har noko å seie for forholdet foreldra har til barnehagen. Oppseiing av barnehageplass vil vere et slikt forhold. Det inneber at barnehagen mellom anna skal informere om vilkår og prosess for oppseiing av barnehageplass. Dette gjeld alle barnehagar, både kommunale og private.

Barnets beste er uttrykkeleg regulert i barnehagelova. Etter barnehagelova § 3 skal barnets beste vere eit grunnleggande omsyn i alle handlingar og avgjerder som gjeld barn. Behova og føresetnadene til barnet er utgangspunktet for ei vurdering av kva som er barnets beste. Der barnehagen skal ta avgjerder om barn, må han i kvart tilfelle gjere ei konkret og individuell vurdering av kva som vil vere til det beste for kvart enkelt barn. Barnehagen skal avvege omsynet til barnets beste opp mot andre omsyn i ei sak. Dette gjeld generelt i alle saker som berører barn. Departementet meiner det følger av plikta til å ta omsyn til barnets beste at alle barnehagar, både kommunale og private, skal ta omsyn til kva som er til det beste for barnet i vurderingar om oppseiing av barnehageplass, og at vedtaket derfor er godt nok vareteke i regelverket i dag.

Departementet legg til grunn at vedtaket er følgt opp.

Kompetanseheving i samband med endra opplæringslov

Vedtak nr. 667, 13. mai 2025:

Stortinget ber regjeringen sørge for at det gjennomføres kompetansehevingstiltak i skolen i forbindelse med endringen av opplæringslova med en utvidelse av adgangen til fysisk inngripen.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 51 L (2024–2025) Endringer i opplæringslova og privatskolelova (utvidelse av adgangen til fysisk inngripen), sjå Innst. 243 L (2024–2025), Lovvedtak 49 (2024–2025).

Regjeringa bruker i 2025 nærare 2,9 mrd. kroner på kompetansetiltak retta mot lærarar og andre tilsette i barnehage og skule. Gjennom tilskotsordninga for lokal kompetanseutvikling er det lagt til rette for at kommunar kan setje i verk nødvendige kompetansetiltak basert på lokale behov.

Departementet har òg varsla at det vil bli utarbeidd rettleiing til reglane, og det ligg no føre mellom anna informasjonsvideoar på udir.no. Dette vil fungere som eit kompetansehevingstiltak, saman med merknadene til føresegna. Regjeringa vil òg følge med på korleis reglane verkar. Sjå mellom anna Prop. 51 L (2024–2025), pkt. 5.3.

Det finst fleire ulike nasjonale kompetansetiltak som skal gi barnehagar, skular og eigarar støtte til å bygge trygge og gode miljø og til å førebygge, avdekke og handtere krenkingar. Utdanningsdirektoratet har i 2025 vidareutvikla, samordna og målretta dei digitale støtteressursane og forsking på feltet, blant anna for å støtte dei tilsette i skulane med å handtere saker der elevar ikkje har det trygt og godt på skulen.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Rettleiar for å førebygge fysisk makt og tvang

Vedtak nr. 668, 13. mai 2025:

Stortinget ber regjeringen utarbeide en veileder til skolene om pedagogiske virkemidler for å forebygge bruk av fysisk makt og tvang.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 51 L (2024–2025) Endringer i opplæringslova og privatskolelova (utvidelse av adgangen til fysisk inngripen), sjå Innst. 243 L (2024–2025), Lovvedtak 49 (2024–2025).

Departementet har varsla at det vil bli utarbeidd rettleiing til reglane, og det ligg no føre mellom anna informasjonsvideoar på udir.no. Rettleiing på dette punktet må sjåast i samanheng med anna rettleiing om reglane for å kunne gripe fysisk inn. Førebygging av bruk av fysisk makt og tvang må òg sjåast i samanheng med andre tiltak og innsatsar for trygge og gode skulemiljø, som kompetanseutvikling, skule-heim-samarbeid, relasjonsbygging, klasseleiing med meir. Utdanningsdirektoratet har utvikla fleire ressursar som skular kan nytte fritt, jf. nettsidene til Utdanningsdirektoratet.

Vedtaket er under behandling.

Rett til barnehageplass for desemberbarn

Vedtak nr. 670, 13. mai 2025:

Stortinget ber regjeringen fremme nødvendige lovforslag for å sikre at barn født i desember får rett til barnehageplass innen utgangen av den måneden barnet fyller ett år, på lik linje med barn født i september, oktober og november.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Dokument 8:108 S (2024–2025) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Erlend Svardal Bøe, Erna Solberg, Kari-Anne Jønnes, Margret Hagerup og Sandra Bruflot om lovfestet rett til barnehageplass for barn født i desember, innen utgangen av måneden de fyller ett år, jf. Innst. 239 S (2024–2025).

Departementet vil kome tilbake til vedtaket overfor Stortinget på ein eigna måte.

Om individregister over barn i barnehagar og grunnskuleopplæring

Vedtak nr. 778, 26. mai 2025:

Stortinget ber regjeringen komme tilbake til Stortinget dersom individregistre over barn i barnehager og grunnskole skal utvides ut over kategoriene som er redegjort for i Prop. 131 L (2024–2025).

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 131 L (2024–2025) Endringer i opplæringslova, privatskolelova og barnehageloven (individregistre over barn i barnehager og grunnskoleopplæring, overtredelsesgebyr m.m.), jf. Innst. 374 L (2024–2025) og Lovvedtak 69 (2024–2025).

Regjeringa vil legge fram forslag til endring i opplæringslova og barnehagelova dersom det blir aktuelt å utvide registera til å inkludere særlege kategoriar personopplysningar. Regjeringa vil òg kome tilbake til Stortinget med ei orientering om eventuelle forskriftsendringar dersom det blir aktuelt å utvide registera til andre personopplysningar enn det som er gjort greie for i Prop. 131 L (2024–2025).

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Private barnehagar: Pensjonstilskot

Vedtak nr. 863, 3. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen i forskrift fastsette tre sjablonger for beregninger av pensjonstilskudd til private barnehager, hvorav en av sjablongene representerer bransjestandard.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren), jf. Innst. 510 L (2024–2025) og Lovvedtak 89 (2024–2025).

Departementet viser til omtale av barnehageforliket i 2024 i kategoriinnleiinga til programkategori 07.30 Barnehagar. Med dei nye reglane i barnehagelova skal pensjonstilskotet bereknast ved å gonge talet på årsverk i barnehagen med samla lønn per årsverk i barnehagen, ein prosentsats basert på pensjonsvilkåra til den enkelte barnehage og lokal arbeidsgivaravgift.

Regjeringa sende 25. juni 2025 forslag til forskrift om tilskot til private barnehagar på høyring. Det er mellom anna foreslått at det skal vere tre prosentsatsar/sjablongar på 5, 8 og 11 pst. av lønnskostnadene i barnehagen for berekning av pensjonstilskot. Det er lagt til grunn at den øvste satsen på 11 pst. vil representere ei form for bransjestandard. Høyringsfristen er 30. september 2025. De tre prosentsatsane vil bli vurdert i lys av innspela i høyringa.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Private barnehagar: Vurdere behov for eigen regel om bruk av tilskot til eigedomskostnader

Vedtak nr. 864, 3. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen i arbeidet med mer treffsikre vurderinger av eiendomskostnader for private barnehager vurdere om det er behov for en egen regel om bruk av tilskudd til eiendomskostnader, og hvordan denne eventuelt kan utformes slik at den treffer formålet med reguleringen.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren), jf. Innst. 510 L (2024–2025) og Lovvedtak 89 (2024–2025).

Vedtaket er under behandling.

Vurdere omsyn til barn med særskilde behov ved opptak til barnehage

Vedtak nr. 865, 3. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen vurdere hvordan det kan tas ytterligere hensyn til barn med særskilte behov ved opptak, og komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren), jf. Innst. 510 L (2024–2025) og Lovvedtak 89 (2024–2025).

Departementet vil kome tilbake til vedtaket overfor Stortinget på ein eigna måte.

Private barnehagar: Greie ut definisjonen av ideelle barnehagar

Vedtak nr. 866, 3. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen utrede om det er behov for å stille ytterligere krav til definisjonen av ideelle barnehager for at den skal virke etter intensjonen, herunder om det må stilles krav til andre ledd i organisasjonen hvis en ideell barnehage er del av et konsern eller eierstruktur.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren), jf. Innst. 510 L (2024–2025) og Lovvedtak 89 (2024–2025).

I NOU 2024: 1 Definisjon og registrering av ideelle velferdsaktører har Støstad-utvalet foreslått ein felles definisjon av kva som er ein ideell velferdsaktør. Som ein del av oppfølginga av forslaga i NOU-en vil regjeringa vurdere om det er behov for å stille ytterlegare krav til definisjonen av ideelle barnehagar for at han skal verke etter intensjonen, mellom anna om det må stillast krav til andre ledd i organisasjonen dersom ein ideell barnehage er ein del av eit konsern eller ein eigarstruktur. Regjeringa vil også vurdere om det bør stillast krav til eigaren av eigedomen.

Vedtaket er under behandling.

Private barnehagar: Ikkje-tidsavgrensa søknadsordning for pensjonskostnader som skal evaluerast etter tre år

Vedtak nr. 867, 3. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen legge opp til at søknadsordningen beskrevet i Prop. 138 L (2024–2025) ikke skal være tidsavgrenset, og at ordningen evalueres etter tre år.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren), jf. Innst. 510 L (2024–2025) og Lovvedtak 89 (2024–2025).

Departementet viser til omtale av barnehageforliket i 2024 i kategoriinnleiinga til programkategori 07.30 Barnehagar. Regjeringa sende 25. juni 2025 forslag til forskrift om tilskot til private barnehagar på høyring, med høyringsfrist 30. september 2025. Det er mellom anna foreslått å innføre ei ny søknadsordning for pensjonstilskot til private barnehagar som ikkje får dekt pensjonsutgiftene sine etter den foreslåtte hovudregelen om tilskot til pensjon. Den foreslåtte søknadsordninga er ikkje tidsavgrensa.

Kunnskapsdepartementet vil i tildelingsbrevet for 2026 gi Utdanningsdirektoratet i oppdrag å evaluere den nye søknadsordninga for pensjonstilskot til private barnehagar.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Private barnehagar: Ny søknadsordning for pensjonstilskot

Vedtak nr. 868, 3. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen innføre en ny søknadsordning for pensjonstilskudd for private barnehager. Søknadsordningen må være forutsigbar, med tydelig regelverk, ha et rimelig tak og være utformet slik at barnehagene får dekket dokumenterte pensjonskostnader. Stortinget ber regjeringen komme tilbake til Stortinget med en konkretisering av modellen.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren), jf. Innst. 510 L (2024–2025) og Lovvedtak 89 (2024–2025).

Departementet viser til omtale av barnehageforliket i 2024 i kategoriinnleiinga til programkategori 07.30 Barnehagar. Regjeringa sende 25. juni 2025 forslag til forskrift om tilskot til private barnehagar på høyring. Det er mellom anna foreslått å innføre ei ny søknadsordning for pensjonstilskot til private barnehagar som ikkje får dekt pensjonsutgiftene sine etter den foreslåtte hovudregelen om tilskot til pensjon. Private barnehagar som samla over tre år har meir enn 5 pst. høgare pensjonsutgifter enn dei får dekt gjennom hovudregelen, skal etter forslaget få dekt utgiftene som overstig 5 pst., men avgrensa til 13 pst. av pensjonsgivande lønn i den private barnehagen. Høyringsfristen er 30. september 2025. Endeleg modell for ny søknadsordning vil bli vurdert i lys av innspela i høyringa.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Private barnehagar: Søknadsordning som kan kompensere for mellombelse høge utgifter

Vedtak nr. 869, 3. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen komme tilbake til hvordan søknadsordningen for pensjonstilskudd for private barnehager kan bidra til å kompensere barnehager for midlertidige høye utgifter i enkeltår, eksempelvis i forbindelse med innføring av AFP.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren), jf. Innst. 510 L (2024–2025) og Lovvedtak 89 (2024–2025).

Departementet viser til omtale av barnehageforliket i 2024 i kategoriinnleiinga til programkategori 07.30 Barnehagar. Regjeringa sende 25. juni 2025 forslag til forskrift om tilskot til private barnehagar på høyring. Det er mellom anna foreslått å innføre ei ny søknadsordning for pensjonstilskot til private barnehagar som ikkje får dekt pensjonsutgiftene sine etter den foreslåtte hovudregelen om tilskot til pensjon. Private barnehagar som samla over tre år har meir enn 5 pst. høgare pensjonsutgifter enn dei får dekt gjennom hovudregelen, skal etter forslaget få dekt utgiftene som overstig 5 pst., men avgrensa til 13 pst. av pensjonsgivande lønn i den private barnehagen. Dersom ein barnehage har mellombelse utgifter i enkelte år, til dømes i samband med innføring av AFP, vil dette bli dekt gjennom søknadsordninga, men avgrensa til 13 pst. av pensjonsgivande lønn i den private barnehagen. Høyringsfristen er 30. september 2025. Endeleg modell for ny søknadsordning vil bli vurdert i lys av innspela i høyringa.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Private barnehagar: Vurdering av tilskot til eigedom og eigedomskostnader

Vedtak nr. 870, 3. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen gjøre en helhetlig vurdering av treffsikkerheten i tilskudd til eiendom og private barnehagers eiendomskostnader og komme tilbake til Stortinget på egnet måte. Vurderingen skal gjøres i lys av nytt tallgrunnlag og erfaringene med nytt eiendomstilskudd, den mulige ordningen for støtte til rehabilitering av barnehagebygg samt øvrige endringer i tilskuddsregelverket.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren), jf. Innst. 510 L (2024–2025) og Lovvedtak 89 (2024–2025).

Departementet vil kome tilbake til vedtaket overfor Stortinget på ein eigna måte.

Private barnehagar: Ordning for rehabilitering av private barnehagebygg

Vedtak nr. 871, 3. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen utrede en ordning for at private barnehager skal kunne få støtte til rehabilitering av barnehagebygg, i form av låneordning i Husbanken eller andre innretninger som vil oppfylle det samme formålet. Ordningen skal legge vekt på behovet til små og ideelle barnehager. Utredningen må gjøre rede for eventuell statsstøtteproblematikk og behov for krav knyttet til salg av barnehagebygg det er mottatt støtte til.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren), jf. Innst. 510 L (2024–2025) og Lovvedtak 89 (2024–2025).

Vedtaket er under behandling.

Private barnehagar: Forskrift om tildeling av tilskot

Vedtak nr. 872, 3. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen vurdere om forskrift om tildeling av tilskudd til private barnehager § 8 fjerde ledd andre punktum bør endres, slik at kommunen ikke har anledning til å legge et annet barnetall til grunn, og komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren), jf. Innst. 510 L (2024–2025) og Lovvedtak 89 (2024–2025).

Departementet vil kome tilbake til vedtaket overfor Stortinget på ein eigna måte.

Utarbeide kampanje for å redusere bruken av narkotika

Vedtak nr. 1214, 20. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen utarbeide en kampanje overfor elever på ungdomsskolen og videregående skoler for å redusere bruken av narkotika i tråd med prinsippene om kunnskapsbasert forebyggende arbeid.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 146 S (2024–2025) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2025, jf. Innst. 540 S (2024–2025).

Kunnskapsdepartementet ga i september 2025 eit oppdrag til Utdanningsdirektoratet om å utarbeide ein haldningskampanje retta mot elevar på ungdomskulen og vidaregåande skule for å redusere bruken av narkotika, i tråd med prinsippa om kunnskapsbasert førebyggande arbeid. Innhaldet i kampanjen, saman med ein tidsplan for gjennomføringa, skal etter planen vere klart innan 31. januar 2026. For å kunne gjennomføre oppdraget trengs kompetanse som både Utdanningsdirektoratet og Helsedirektoratet har, og det er derfor spesifisert i oppdraget at direktorata skal samarbeide. Dei kan også velje å samarbeide med andre relevante etatar. Oppdraget skal sjåast i samanheng med regjeringa sitt pågåande arbeid for å utvikle og implementere eit nasjonalt program for rusmiddelførebyggande arbeid blant barn og unge.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Utvide ordninga med kommunale beredskapsteam

Vedtak nr. 1215, 20. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen utvide ordningen med kommunale beredskapsteam med 10 mill. kroner. Ordningen utvides tematisk for å kunne benyttes til å ta tak i problemer knyttet til narkotikakriminalitet blant barn og unge.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 146 S (2024–2025) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2025, jf. Innst. 540 S (2024–2025).

Kunnskapsdepartementet foreslår å vidareføre styrkinga på 10 mill. kroner i revidert budsjett 2025 og løyve totalt 80 mill. kroner til beredskapsteam i 2026, jf. omtale i del II under programkategori 07.20 Grunnopplæringa og kap. 226, post 65.

Tilskotsordninga for etablering og styrking av kommunale beredskapsteam er direkte retta mot barne- og ungdomskriminalitet. Beredskapsteama skal rette seg mot nærmiljø og skulemiljø for barn og unge i kommunen. Det skal leggast til rette for samarbeid på tvers av bydelar, kommunegrenser og skuleslag. Beredskapsteama skal arbeide tverretatleg og tverrfagleg, på gruppe- og individnivå, både i og med nærmiljøet og skulemiljøet. Utfordringar med narkotikakriminalitet blant barn og unge skal vere ein del av arbeidet, og retningslinjene for tilskotet er reviderte for å ta omsyn til dette.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Setje ned ei arbeidsgruppe som skal greie ut gratis barnehageplass for alle barn

Vedtak nr. 1228, 20. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen nedsette en hurtigarbeidende partssammensatt arbeidsgruppe for å utrede hvordan innføre gratis barnehageplass for alle barn i Norge. Arbeidsgruppen skal ta utgangspunkt i at gratisprinsippet skal være styrende i barnehagesektoren på linje med resten av utdanningssektoren. Arbeidsgruppen skal som en del av oppdraget vurdere konsekvenser innføring av gratis barnehage kan ha for barnehagesektoren og samfunnet for øvrig, herunder tilgjengelighet og deltakelse, sosial utjevning, bemanningssituasjon, rekruttering til barnehagelærerutdanningene, opptak av barn og rett til plass, hvilke samfunnsmessige og økonomiske besparelser en universell ordning vil gi, og eventuelt andre forhold arbeidsgruppen anser relevante.

Arbeidsgruppen kan også peke på behov for andre tiltak som bør iverksettes parallelt med innføring av gratis barnehage. Arbeidsgruppen bes også vurdere modell for innføring av gratis barnehage for alle. Arbeidsgruppen skal levere første delrapport innen utgangen av oktober 2025 og endelig rapport innen medio mai 2026. Det settes av 5 mill. kroner til arbeidet på kap. 231 post 21.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 146 S (2024–2025) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2025, jf. Innst. 540 S (2024–2025).

Kunnskapsdepartementet har hausten 2025 sett ned ei hurtigarbeidande partssamansett arbeidsgruppe som skal greie ut gratis barnehageplass for alle barn. Arbeidsgruppa skal etter planen levere sluttrapporten i 2026.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Innføre ordning med toppa bemanning i alle ordinære barnehagar

Vedtak nr. 1242, 20. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen innføre en ordning med toppet bemanning i alle ordinære barnehager. Den toppede bemanningen skal enten bidra til å styrke grunnbemanningen eller avlaste grunnbemanningen. Styrking må skje enten gjennom ekstra årsverk barnehagelærer/fagarbeider/assistent som del av grunnbemanningen som arbeider med barna, eller til merkantilt/kjøkkenassistent som kan avlaste grunnbemanningen. Det skal gis tilskudd etter en modell hvor det tilføres midler til å dekke ekstra årsverk ut fra eksisterende årsverk, og dermed forholdsmessig ut fra barnehagens størrelse. De ekstra årsverkene skal ikke inngå i barnehagens oppfyllelse av den lovfestede bemanningsnormen eller pedagognormen, men komme som ekstra årsverk utover normene.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 146 S (2024–2025) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2025, jf. Innst. 540 S (2024–2025).

Det er oppretta ei øyremerkt tilskotsordning under kap. 231, post 60 Toppa bemanning i barnehagane, jf. omtale i del II, programkategori 07.30 Barnehagar. Det blei løyvd 200 mill. kroner i revidert budsjett for 2025, og for 2026 foreslår departementet å vidareføre tilskotet.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Tilskot til fleksible og desentraliserte tilbod innanfor yrkesfagleg vidaregåande opplæring

Vedtak nr. 1244, 20. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen opprette et tilskudd til fleksible og desentraliserte tilbud innenfor yrkesfaglig videregående opplæring i områder med store avstander og lave befolkningstall.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 146 S (2024–2025) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2025, jf. Innst. 540 S (2024–2025).

Departementet har oppretta eit tilskot til fleksible og desentraliserte tilbod innanfor yrkesfagleg vidaregåande opplæring i område med store avstandar og låge befolkningstal. Utdanningsdirektoratet vil forvalte tilskotsordninga. Regjeringa foreslår å løyve 15 mill. kroner i 2026 for å vidareføre auka frå revidert budsjett 2025 til dette tilskotet.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Oppmodingsvedtak under forskings- og høgare utdanningsministeren

Nemningar for høgare yrkesfagleg utdanning på nivå 6 og 7 i Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk

Vedtak nr. 681, 13. mai 2025:

Stortinget ber regjeringen komme tilbake til Stortinget innen utgangen av stortingssesjonen 2025–2026 med forslag til benevnelser for fullført og bestått fagskoleutdanning på nivå NKR 6 og 7 som er i tråd med benevnelsene i de andre europeiske landene Norge samarbeider mest med.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning, jf. Innst. 266 S (2024–2025).

Stortinget har slutta seg til tiltaket i meldinga om å innføre ei yrkesfagleg søyle på nivå 6 og 7 i Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk for livslang læring (NKR). Innføring av nivå 6 og 7 vil gi fagskulane meir handlingsrom til å imøtekome aukande krav til kompetanse i arbeidslivet. Vidare vil ei yrkesfagleg søyle skape ein meir synleg karriereveg, særleg for fagarbeidarar, og gi fleire moglegheiter for spesialisering og fagleg fordjuping gjennom heile yrkeslivet.

Departementet vil kome tilbake til vedtaket overfor Stortinget før utgangen av stortingssesjonen 2025–2026.

Ansvaret til fagskular for realkompetansevurdering

Vedtak nr. 682, 13. mai 2025:

Stortinget ber regjeringen i samarbeid med fagskolesektoren vurdere om fagskolene skal få ansvaret for realkompetansevurdering, hvordan det kan standardiseres, samt hvilke budsjettmessige konsekvenser det vil få, og komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning, jf. Innst. 266 S (2024–2025).

Fagskulane har i dag ansvar for realkompetansevurdering ved opptak til høgare yrkesfagleg utdanning. For å følge opp vedtaket er det nødvendig å greie ut om fagskulane skal få ansvar for realkompetansevurdering utover det ansvaret dei allereie har.

Departementet vil kome tilbake til vedtaket overfor Stortinget på ein eigna måte.

Høgare yrkesfagleg utdanning og ECTS

Vedtak nr. 683, 13. mai 2025:

Stortinget ber regjeringen sørge for at høyere yrkesfaglig utdanning i Norge kobles til ECTS i løpet av stortingssesjonen 2025–2026. Utredningen som er igangsatt knyttet til tiltakspunkt 25 i Meld. St. 11 (2024–2025), må utrede og bidra med forslag til hvordan en ECTS-tilkobling best kan etableres og implementeres.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning, jf. Innst. 266 S (2024–2025).

I 2024 fekk Nordisk institutt for studiar av innovasjon, forsking og utdanning (NIFU) i oppdrag frå Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir) å greie ut føresetnader for bruk av ECTS (European Credit Transfer and Accumulation System) for utdanningar og moglegheita for eventuell bruk av ECTS i høgare yrkesfagleg utdanning. Vidare skal utgreiinga ta for seg kva for konsekvensar innføring av ECTS kan ha for både høgare yrkesfagleg utdanning og høgare utdanning. NIFU skal levere utgreiinga til HK-dir i oktober 2025. Etter at utgreiinga er lagd fram, vil departementet greie ut korleis dette best kan gjerast.

Vedtaket er under behandling.

Plan for føreseieleg finansiering for fagskulane

Vedtak nr. 684, 13. mai 2025:

Stortinget ber regjeringen komme tilbake til Stortinget med en oversikt over fagskolenes totale finansiering, og en plan for hvordan forutsigbar finansiering kan sikres.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning, jf. Innst. 266 S (2024–2025).

Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir) publiserer årleg ein tilstandsrapport for høgare yrkesfagleg utdanning som viser fagskulesektoren i tal og analysar om studentar, fagskular, utdanningstilbod og finansiering. I tilstandsrapporten er det ei oversikt over finansieringskjeldene til fagskulane, mellom anna omfanget av statleg tilskot, skulepengar og prosjektmidlar.

Departementet vil kome tilbake til vedtaket overfor Stortinget på ein eigna måte.

Vurdering av eit gratisprinsipp i høgare yrkesfagleg utdanning

Vedtak nr. 685, 13. mai 2025:

Stortinget ber regjeringen gjennomgå finansieringen av fagskolestudier og vurdere det opp mot gratisprinsippet i norsk utdanningssystem, og fremme en sak for Stortinget innen utgangen av 2026.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning, jf. Innst. 266 S (2024–2025).

Det er opp til fylkeskommunane om fagskular som får offentleg driftstilskot, skal kunne ta skulepengar i tillegg. Dette gjeld både for offentlege og private fagskular som får offentleg driftstilskot. Ifølge Tilstandsrapport for høgare yrkesfagleg utdanning2025 fekk offentlege fagskular 30,6 mill. kroner i skulepengar i 2024. Skulepengane ved offentlege fagskular tilsvarer 1 pst. av den samla finansieringa til offentlege og private fagskular.

Departementet tek sikte på å kome tilbake til vedtaket i statsbudsjettet for 2027.

Auke kommersialiseringa av norsk forsking

Vedtak nr. 737, 26. mai 2025:

Stortinget ber regjeringen i ny langtidsplan for forskning og høyere utdanning komme med konkrete forslag til hvordan en kan øke kommersialiseringen av norsk forskning.

Oppmodingsvedtaket kom i samband med behandlinga av Meld. St. 14 (2024–2025) Sikker kunnskap i en usikker verden, jf. Innst. 290 S (2024–2025).

I Meld. St. 5 (2022–2023) Langtidsplan for forskning og høyere utdanning 2023–2032 blir forsking, utvikling, innovasjon og høgare utdanning sett på som grunnleggande for verdiskapinga i samfunnet. Forskingsrådet sikrar høg kvalitet i forskinga og bidreg til at forskingsbaserte idear og resultat blir tekne i bruk. Kommersialisering er ein sentral del av dette arbeidet og styrker overgangen frå forsking til bruk i næringsliv og offentleg sektor. Innsatsen omfattar både kultur- og strukturbygging i forskingsinstitusjonane, og prosjektstøtte i tidlege fasar av ofte lange og kapitalkrevjande løp for kommersialisering.

Støtte til kultur- og strukturbygging skjer gjennom TTO-funksjonsstøtte. Ordninga vart etablert i 2023 og er retta inn mot forskingsorganisasjonar. Ho støttar opp om forskingsorganisasjonars tidlege fase i teknologioverføringsarbeidet, sikrar strukturar og kompetanse for å vareta dei lovpålagte oppdraga deira om IP-forvalting og bidreg dessutan til innovasjon. Ordninga erstattar ei tidlegare ordning, og den når fleire forskingsorganisasjonar (40 stk.). Ordninga er anerkjent blant forskingsorganisasjonane, det er stor aktivitet, høge ambisjonar og eksisterande teknologioverføringskontor er godt påkopla.

Prosjektstøtte skjer gjennom dei to støtteordningane kvalifiserings- og verifiseringsstøtte. Ordningane er retta inn mot forskingsorganisasjonar og næringsliv. Begge ordningane har no løpande søknadsfrist. Målet med eit kvalifiseringsprosjekt er å vurdere moglegheiter for kommersiell bruk av forskingsresultat. Resultatet her kan gi grunnlag for eit verifiseringsprosjekt, som kan føre forskingsresultat nærare eit produkt eller ei løysing som er klart for marknaden. No blir innsatsen òg retta direkte inn mot framifrå forskingsmiljø, for å stimulere til at ein større del av forskingsresultata frå desse miljøa blir tekne i bruk. Ordningane er tett kopla til EU-program som ERC Proof of Concept og EIC Transition, og fungerer som springbrett til vidare finansiering nasjonalt, i EU og i kapitalmarknaden.

Samla sett bidreg kommersialiseringsinnsatsen til auka volum, fart og profesjonalitet, frå ei større breidde av forskingsorganisasjonane. Det gjer at fleire nye idear, konsept og teknologiar med kommersielt potensial blir tekne i bruk. Talet på og kvaliteten på søknader til Forskingsrådet aukar, både i breidde og omfang. Samtidig peikar Draghi-rapporten The future of European competitiveness på at Noreg ligg etter samanliknbare land når det gjeld kommersialisering.

Forskingsrådet koplar forskingsmiljø med næringsliv, investorar, klyngjer og EU-partnarar gjennom nasjonale og internasjonale nettverk. Dette fremjar kunnskapsoverføring og gir tilgang til kompetanse, ressursar og infrastruktur. Samtidig samarbeider Forskingsrådet tett med aktørar som Innovasjon Noreg, Siva, Enova, Investinor, Nysnø og EU for å styrke verdikjeda frå forsking til marknad. Saman med Innovasjon Noreg har Forskingsrådet òg framheva behovet for ei norsk akseleratorordning etter europeisk modell, for å skalere framtidas idear og bedrifter.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Styrke studentinvolvering i forsking og studentdrivne forskings- og innovasjonsprosjekt

Vedtak nr. 738, 26. mai 2025:

Stortinget ber regjeringen i oppfølgingen av Meld. St. 14 (2024–2025) vurdere tiltak for å styrke studentinvolvering i forskningen og å tilrettelegge for studentdrevne forsknings- og innovasjonsprosjekter.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 14 (2024–2025) Sikker kunnskap i en usikker verden, jf. Innst. 290 S (2024–2025).

Involvering av studentar i forsking er ein av fleire måtar å realisere den grunnleggande tanken om forskingsbasert høgare utdanning på. Slik involvering skjer i ulike former, avhengig av blant anna fagtradisjonar. Departementet vil vurdere behov for tiltak for auka studentinvolvering basert på informasjon om status, blant anna frå Studiebarometeret.

Vedtaket er under behandling.

Knyte studiestøtte til grunnbeløpet i folketrygda

Vedtak nr. 741, 26. mai 2025:

Stortinget ber regjeringen om å fremme forslag om å knytte studiestøtten til grunnbeløpet i folketrygden, med innføring kommende stortingsperiode.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Dokument 8:182 S (2024–2025) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Grete Wold, Kari Elisabeth Kaski og Kathy Lie om å knytte studiestøtten til grunnbeløpet i folketrygden, jf. Innst. 320 S (2024–2025).

For studieåret 2025–26 er basislånet på 166 859 kroner. Det er ein auke på 40 500 kroner sidan studieåret 2021–22. Endringa har gitt studentane 3 600 kroner meir i månaden. Basislånet har auka meir enn grunnbeløpet i folketrygda (G) i løpet av dei siste ti åra. I 2015–16 svarte basislånet til 1,12 G, medan det i 2025–26 er på 1,28 G.

Departementet vil kome tilbake til vedtaket overfor Stortinget på ein eigna måte.

Inkludering av det samiske KI-arbeidet i satsinga på forskingssenter for kunstig intelligens

Vedtak nr. 875, 4. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen sørge for at det samiske KI-arbeidet blir inkludert i Forskningsrådets satsning på forskningssentre for kunstig intelligens (KI-sentre).

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 17 (2024–2025) Samisk språk, kultur og samfunnsliv – Kommunale tenestetilbod til samiske innbyggarar, jf. Innst. 408 S (2024–2025). Mindretalsforslaget frå H, SV og Raudt fekk støtte frå Sp, og dermed fleirtal. Dei seks forskingssentera for kunstig intelligens blei utpeikt av Noregs forskingsråds porteføljestyre for mogleggjerande teknologiar i møte 10. juni, altså berre seks dagar etter Stortingets vedtak. Det var derfor ikkje mogleg for Forskingsrådet å ta omsyn til Stortingets vedtak i si behandling av saka. Departementet viser òg til at Forskingsrådet gjennom vedtektene har fagleg autonomi i forvaltninga av tilskot, og at det er tverrpolitisk einigheit om denne autonomien. Departementet kunne derfor ikkje ha instruert Forskingsrådet om å utpeike eit senter som hadde samiske partnarar. Intensjonen i vedtaket er likevel vareteken i og med at samiske miljø hadde vore med på fleire av søknadene, også nokre av dei som var med i siste runde av saksbehandlinga. Departementet viser samstundes til at regjeringa foreslår å løyve 1 mill. kroner til samisk kunstig intelligens, jf. Prop. 1 S (2025–2026) for Kommunal- og distriktsdepartementet.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Opprette nytt bransjeprogram for tilsette i barnehagesektoren

Vedtak nr. 1251, 20. juni 2025:

Stortinget ber regjeringen opprette et nytt bransjeprogram for ansatte i barnehagesektoren som får en varighet på tre år og innrettes for ansatte i barnehage. Målet med bransjeprogrammet skal være å styrke fagskoleutdanningen i sektoren, sikre høy kvalitet i tjenestene og møte de spesifikke behovene til barnehagebarn.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 146 S (2024–2025) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2025, jf. Innst. 540 S (2024–2025).

I revidert budsjett for 2025 vart det løyvd 7,5 mill. kroner til eit bransjeprogram for tilsette i barnehagesektoren. Løyvinga får heilårseffekt i 2026, og departementet foreslår å løyve 15 mill. kroner til dette førmålet i 2026, sjå del II, programkategori 07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring. Kvart bransjeprogram kan få tilsegn om tilskot i inntil tre år.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

3.2 Stortingssesjon 2023–2024

Oppmodingsvedtak under kunnskapsministeren

Hindre misbruk av personopplysningane til barn og unge

Vedtak nr. 578, 23. april 2024:

Stortinget ber regjeringen styrke arbeidet med veiledning til barnehage- og skoleeiere om etterlevelse av personvernregelverket for å hindre misbruk av barn og unges personopplysninger.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Dokument 8:92 S (2023–2024) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Olaug Vervik Bollestad, Dag-Inge Ulstein og Kjell Ingolf Ropstad om et lærebokløft og mindre og bedre regulert skjermbruk i skolen, jf. Innst. 263 S (2023–2024).

Kunnskapsdepartementet gav i samband med Strategi for digital kompetanse og infrastrukturfor barnehage og skole 2023–2030. Utdanningsdirektoratet fekk i oppgåve å greie ut korleis ein best kan lage ei eller fleire felles støttetenester til kommunane for personvern, informasjonstryggleik og universell utforming av digitale læremiddel. Direktoratet leverte i desember 2024 utgreiinga, som tek føre seg juridiske og forvaltningsmessige spørsmål, og foreslo modellar for korleis ei eller fleire støttetenester kan organiserast.

Departementet har som oppfølging av dette gitt Utdanningsdirektoratet i oppdrag å etablere ei felles støtteteneste for personvern, informasjonstryggleik og universell utforming av digitale læremiddel, læringsressursar og plattformer. Støttetenesta skal etablerast med både myndigheitsfunksjonar som rådgiving, kompetanseheving og utarbeiding av sentraliserte delvurderingar for personvern, informasjonstryggleik og universell utforming og publisering av desse. Støttetenesta vil utføre om lag 80 pst. av vurderingane som må gjerast etter regelverket, medan skuleeigarane må stå for dei siste lokale delvurderingane som tek omsyn til lokale forhold og tilpassingar. Utdanningsdirektoratet skal ha myndigheitsfunksjonen for tenesta og har hovudansvar for etablering og forvaltning. Arbeidet vil skje i tett samarbeid med Sikt som tenesteleverandør, og aktørar som KS og Statped skal også trekkast inn i arbeidet.

Kunnskapsdepartementet har også gitt midlar til KS’ arbeid med ein nasjonal DPIA (Data Protection Impact Assessment) for Google Workspace for Education i 2023, som er ei plattform mange skular nyttar på dei digitale einingane sine, og ein nasjonal DPIA for Microsoft-produkt i skulen i 2025. Nasjonale DPIA-ar vil styrke kommunane si evne til å etterleve regelverket for personvern og er ein viktig grunnplanke for det kommande arbeidet til støttetenestene.

Departementet legg til grunn at vedtaket er følgt opp.

Fleire elevar på ekskursjon til fange- og konsentrasjonsleirar

Vedtak nr. 621, 7. mai 2024:

Stortinget ber regjeringen i forbindelse med fremleggelsen av den nye handlingsplanen mot antisemittisme komme tilbake til Stortinget med forslag til hvordan det kan sørges for at flere skoleelever, fra hele landet, får mulighet til å besøke tidligere fange- og konsentrasjonsleirer, som for eksempel Falstadsenteret og Falstad fangeleir, Grini fangeleir, Auschwitz og Sachsenhausen, innenfor hvert års vedtatte budsjettrammer.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Dokument 8:95 S (2023–2024) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Erlend Wiborg, Himanshu Gulati, Silje Hjemdal, Sylvi Listhaug og Christian Tybring-Gjedde om å styrke kampen mot antisemittisme, jf. Innst. 267 S (2023–2024).

Handlingsplan mot antisemittisme 2025–2030 blei lagd fram av regjeringa i november 2024. Dei 22 tiltaka er fordelte på tre innsatsområde: Dialog og eit velfungerande demokrati, Kunnskap og kompetanse og Tryggleik og sikkerheit. Eitt av tiltaka er å gå gjennom og vurdere vidareføring av den nasjonale tilskotsordninga for skuleturar under kap. 225, post 66. Deloitte fekk i oppdrag å evaluere ordninga og leverte evalueringsrapporten i mai 2025.

Evalueringa skulle svare på om tilskotsordninga er innretta og forvalta på ein slik måte at ho bidreg til at fleire ungdommar får høve til å reise på tur til minnestadar frå andre verdskrigen ved at prisen for turen blir redusert. Samla sett vurderer Deloitte at det er noko uvisse rundt effekten av tilskotsordninga, men at ho kan vere eit verkemiddel for å oppnå auka kunnskap om tema som antisemittisme, menneskerettar, menneskeverd og demokrati. Samtidig peikar evalueringa på behov for ei rekke endringar. Det er mellom anna ein tydeleg konflikt mellom målet om at fleire skal få dra på skuletur og gratisprinsippet i skulen.

Kunnskapsdepartementet peikar på at evalueringa er grundig, og at ho har gitt meir djupnekunnskap og eit betre grunnlag for å vurdere endringar i tilskotsordninga. Departementet er i gang med oppfølginga av evalueringa.

Kunnskapsdepartementet vil kome tilbake til vedtaket overfor Stortinget på ein eigna måte.

Vurdering av omfang og lovkrav om mellombels tilsetjing av lærarar

Vedtak nr. 707, 5. juni 2024:

Stortinget ber regjeringen vurdere omfanget av midlertidig ansettelse av lærere innen sommeren 2027, og eventuelt komme tilbake til Stortinget med et skjerpet lovkrav om at skoleeier alltid vurderer ansettelse på vilkår før annen midlertidig ansettelse, når det ikke er kvalifiserte lærere som søker ledig undervisningsstilling.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 62 L (2023–2024) Endringer i opplæringslova og privatskolelova (kompetansekrav, faglig ansvar og bruk av fysisk inngripen for å avverge skade m.m.), jf. Innst. 389 L og Lovvedtak 78 (2023–2024).

Departementet vil kome tilbake til vedtaket overfor Stortinget på ein eigna måte.

Kartlegge bemanningssituasjonen i SFO-tilboda

Vedtak nr. 906, 21. juni 2024:

Stortinget ber regjeringen innen 1. januar 2025 om å kartlegge bemanningssituasjonen i SFO-tilbudene i samarbeid med partene. Dette skal skissere nye tiltak for å bedre bemanning og kvaliteten i SFO-tilbudene. Kartleggingen skal også innhente informasjon om omfanget av skyss i tilknytning til SFO, skoleferietilbud og tilrettelegging for barn med behov for særskilt tilrettelegging, og identifisere relevante tiltak tilknyttet disse.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 2 (2023–2024) Revidert nasjonalbudsjett 2024, jf. Innst. 447 S (2023–2024).

Nedanfor gjer Kunnskapsdepartementet greie for den informasjonen som er tilgjengeleg innanfor fristen sett i vedtaket. Teksten nedanfor bygger på ulike kjelder: Grunnskolens informasjonssystem (GSI), Spørsmål til Skole-Norge våren 2025, ulike evalueringar og undersøkingar og eigne undersøkingar Utdanningsdirektoratet har gjennomført basert på nettstadane til kommunane.

Bemanning

Det er i dag ikkje krav til bemanning i skulefritidsordninga (SFO) i opplæringslova. Kommunen har ansvar for at det er tilstrekkeleg kompetanse til å drive ei forsvarleg verksemd i tråd med regelverket. Kunnskapsdepartementet vil understreke at vi berre kan gjere greie for kva slags bemanning eller kompetanse som finst på nasjonalt nivå. Kva som er riktig eller forsvarleg bemanning eller kompetanse, må vurderast lokalt, ut ifrå behovet til barnegruppa. Truleg vil det også vere ulike meiningar om kva som er forsvarleg bemanning, avhengig av kven ein spør, for eksempel skuleeigar, skuleleiar, tilsette i SFO eller foreldre.

Tal på tilsette

Frå GSI har departementet tilgang til tal for bemanning, gjennom rapportering om talet på tilsette uavhengig av kva prosentdel dei tilsette arbeider i. Dette betyr at departementet ikkje har informasjon om utviklinga i årsverk i SFO. Departementet har heller ikkje kunnskap om korleis bemanninga er fordelt utover SFO-dagen.

Talet på barn som har plass i SFO, har auka vesentleg etter innføringa av 12 timar gratis SFO per veke. Det kan derfor ventast at det har vore ein auke i talet på tilsette. Likevel kan det vere SFO-ar som tidlegare har hatt høg bemanning, slik at det ikkje har vore nødvendig eller riktig å prioritere auka bemanning sjølv om det har blitt høgare SFO-deltaking etter innføringa av 12 timar gratis SFO. Det kan også vere at skulane har gjort andre organisatoriske endringar, til dømes endringar i stillingsbrøkar eller korleis bemanninga er fordelt innanfor opningstida. Dette har ikkje departementet oversikt over. Ifølge GSI har talet på tilsette i SFO auka med 11,3 pst. frå skuleåret 2021–22 til skuleåret 2024–25. Talet på tilsette i SFO har auka mindre enn talet på barn i SFO, som har auka med 22,4 pst. i same tidsrom.

Tabell 3.3 Utviklinga i talet på barn, tilsette og barn per tilsett i SFO for heile landet

Skuleår

Tal på barn i SFO

Tal på tilsette

Barn per tilsett¹

2024–25

187 169

21 017

8,9

2023–24

174 404

20 713

8,4

2022–23

165 045

19 384

8,5

2021–22

152 955

18 876

8,1

¹ Barn per tilsett er ei berekning frå Kunnskapsdepartementet og ikkje ein indikator som blir publisert av Utdanningsdirektoratet.

Kjelde: GSI

SSB har våren 2025 publisert ein artikkel på nettstaden sin der dei analyserer tal om SFO frå ulike kjelder, jf. Flere barn i SFO etter innføring av gratis deltid. Basert på tal frå GSI kjem det fram at det er fleire barn per tilsett i dei sentrale kommunane enn i resten av landet. Medan snittet for heile landet var 8,1 barn per tilsett i 2021 og 8,9 barn per tilsett i 2024, var tilsvarande tal for sentrale kommunar 9,7 og 10,3 barn per tilsett i SFO. I distriktskommunane var det 5,2 barn per tilsett i 2021, og gjennomsnittet har auka til 6,1 barn per tilsett i 2024. SSB seier at talet på barn per tilsett kan vere påverka av skulestorleiken. Store skular vil til ei viss grad kunne dra nytte av stordriftsfordelar og setje saman elevgrupper slik at det trengs færre tilsette for å tilfredsstille alle behova.

I Innføring av rammeplan i SFO – Sluttrapport fra evalueringen av de første årene med rammeplan kjem det fram at SFO-ar opplevde at det var fleire barn i SFO, utan at det følgde med meir personalressursar. I denne undersøkinga trekker mange tilsette fram det auka talet på barn som negativt, fordi det er dårlegare fysisk plass på SFO, og fordi bemanningstettleiken blir lågare.

I Spørsmål til Skole-Norge våren 2025 blei skuleeigarane og skuleleiarane i grunnskulen spurde om dei hadde ei rettleiande bemanningsnorm for talet på tilsette i SFO. 75 pst. av skuleeigarane i kommunane svarte at dei har ei slik norm, medan prosentdelen blant skuleleiarar i grunnskulen ligg noko lågare (57 pst.). Det vanlegaste er å ha ei rettleiande norm på 15 barn per tilsett på første trinn, og det nest vanlegaste er å ha ei norm på 12 barn per tilsett.

Etter budsjettforliket om statsbudsjettet for 2025 mellom Sosialistisk Venstreparti og regjeringspartia vart dei frie inntektene til kommunane auka med 550 mill. kroner for å styrke bemanninga i SFO.

Den formelle kompetansen til SFO-leiaren

I Spørsmål til Skole-Norge våren 2025 blei skuleleiarar i grunnskulen spurde om kva utdanningsbakgrunn leiaren i SFO har. Rundt seks av ti skuleleiarar svarte at leiarar i SFO har høgare pedagogisk utdanning, medan om lag éin av fire har fagbrev som barne- og ungdomsarbeidar. Anna høgare utdanning, fagskuleutdanning og anna vidaregåande utdanning er mindre utbreidd, og ingen av desse gruppene overstig 10 pst. Det er vanlegast at SFO-leiaren har høgare pedagogisk utdanning i dei større kommunane og dei mest sentrale kommunane.

Tabell 3.4 Utdanningsbakgrunn til SFO-leiaren

Utdanningsbakgrunn til SFO-leiar

Prosentdel

Høgare pedagogisk utdanning

62

Barne- og ungdomsarbeidar

24

Anna høgare utdanning

8

Fagskuleutdanning

3

Anna vidaregåande utdanning

2

Kjelde: Spørsmål til Skole-Norge våren 2025

Skuleeigarar i kommunane blei spurde om dei hadde lokale kompetansekrav til ein SFO-leiar. 37 pst. av skuleeigarane seier at dei har krav om at SFO-leiaren skal ha pedagogisk utdanning, og 25 pst. seier at SFO-leiaren skal ha minimum fagbrev som barne- og ungdomsarbeidar. Det er mindre vanleg å stille krav om minimum fagskule. 30 pst. seier at dei ikkje har lokale kompetansekrav til SFO-leiaren.

Den formelle kompetansen til dei tilsette

GSI gir også kunnskap om kompetansen til dei tilsette. Gruppa «Personale med annan kompetanse» gjeld både ufaglærte og tilsette med annan formell kompetanse.

Tabell 3.5 Kompetansen til dei tilsette, skuleåret 2024–25

Menn

Kvinner

Sum

Personale med godkjend lærar- eller barnehagelærarutdanning

330

1 288

1 618

Personale med fagbrev i barne- og ungdomsarbeidarfaget

1 478

7 569

9 047

Personale med annan kompetanse

2 620

7 428

10 048

Sum bemanning

4 428

16 285

20 713

Kjelde: GSI

Ifølge SSB har prosentdelen tilsette i distriktskommunane med godkjend lærar- eller barnehagelærarutdanning auka frå 7 pst. i 2021 til 10 pst. i 2022, men gått ned igjen til 8 pst. i 2024. Prosentdelen som har fagbrev i barne- og ungdomsarbeidarfaget, har gått ned i perioden, frå 53 pst. av alle tilsette i SFO i 2021 til 48 pst. i 2024. Prosentdelen tilsette med annan kompetanse har auka. I dei sentrale kommunane har det vore motsett utvikling. I desse kommunane har prosentdelen tilsette med fagbrev i barne- og ungdomsarbeidarfaget auka frå 35 pst. i 2021 til 37 pst. i 2024. Samtidig har delen av tilsette med annan kompetanse gått ned i same periode, frå 58 til 56 pst. Prosentdelen tilsette med godkjend lærar- eller barnehagelærarutdanning var høgast i dei mellomsentrale kommunane i tre av dei fire åra, med mellom 8 og 9 pst. frå 2021 til 2024.

Lek, læring og ikke-pedagogikk for alle – Nasjonal evaluering av skolefritidsordningen i Norge undersøkte også kompetansen til dei tilsette, med fleire detaljar enn det GSI viser.

Tabell 3.6 Høgaste utdanningsnivå hos de tilsette i SFO i pst.

Utdanningsnivå

Prosentdel

Ikkje fullført vidaregåande

10

Barne- og ungdomsarbeidar med fagbrev

27

Anna fagbrev/vidaregåande

21

Førskulelærar/barnehagelærar

5

Allmennlærar/spesialpedagog

2

Grunnskulelærar

1

Lektor

1

Anna høgare utdanning inntil 4 år

27

Anna høgare utdanning over 4 år

5

Kjelde: Lek, læring og ikke-pedagogikk for alle. Nasjonal evaluering av skolefritidsordningen i Norge NTNU Samfunnsforsking 2018. N = 1023

Kompetansebehov

På oppdrag frå Utdanningsdirektoratet gjennomførte Rambøll i 2022 ei kartlegging av korleis tilsette og leiarar i SFO sjølv oppfattar kompetansebehova i SFO. Leiarane i SFO og dei tilsette er relativt samstemde om kva for område dei tilsette har behov for kompetanse på. Spørjeundersøkinga viser at dei områda der det er størst behov for kompetanseheving, er:

bruk av nye teknologiar

arbeid med barn med behov for særskild tilrettelegging

arbeid med barn i eit fleirkulturelt og fleirspråkleg miljø

leiing av barnegruppa

kultur og kulturaktivitetar

fagkunnskap relevant for skulefaga til barna

Regjeringa innfører eit heilskapleg system for kompetanse- og karriereutvikling der tilsette i SFO inngår i målgruppa i både kollektiv kompetanseutvikling, vidareutdanning og leiarutvikling. Frå 2026 får fagarbeidarar og andre tilsette med høgare utdanning i SFO høve til å ta vidareutdanning på like vilkår som lærarar. Det er kommunen som planlegg og prioriterer kven av dei tilsette i barnehage, skule og SFO som skal delta i kompetansetiltaka ut ifrå lokale behov.

Skulefritidsordninga og skyss

Elevar som har lang veg til skulen, har ifølge opplæringslova rett til skuleskyss. Elevar med lang skuleveg har likevel ikkje rett til skyss til og frå SFO eller leksehjelp, men dei har rett til skyss dei dagane dei ikkje nyttar eit slikt tilbod.

NTNU Samfunnsforskning peikte i evalueringa av SFO frå 2018 på at det var eit samsvar mellom kommunar med låg SFO-dekning og utkantkommunar med store avstandar.

Utdanningsdirektoratet har undersøkt om det er indikasjonar på at manglande rett til skyss heim frå SFO kan vere til hinder for deltaking, gjennom å sjå på om færre elevar deltek i SFO på skular der fleire får skuleskyss. På skulenivå ser direktoratet ein tydeleg samanheng mellom skuleskyss og deltaking i SFO. Deltakinga i SFO går ned dess fleire elevar som får skyss på skulen. Det er nærare 20 prosenteiningar fleire som deltek i SFO på skulane der færrast elevar får skyss, enn på skulane der flest får skyss. Forskjellane varierer mellom trinna og er størst på 2. og 3. trinn.

Tabell 3.7 Prosentdel elevar som deltek i SFO fordelt på prosentdel elevar på skulen som får skyss.¹ Skuleåret 2023–24

Skyssdekning (pst.)

1. trinn (pst.)

2. trinn (pst.)

3. trinn (pst.)

4. trinn (pst.)

Talet på skular i kategorien

80–100

80

76

45

26

259

60–79

85

81

45

25

193

40–59

90

86

49

25

242

20–39

92

89

52

26

340

0–19

96

94

69

42

1115

¹ Skyssdekning er berekna ut frå den delen av elevane på 1. trinn som får skyss. Skular som ikkje har elevar på 1. trinn, er derfor ikkje med i utvalet.

Kjelde: GSI

Prosentdelen elevar i skulen som deltek i SFO, har auka sidan skuleåret 2021–22 (sjå tabell 3.8) på grunn av innføringa av 12 timar gratis SFO. Deltakinga har auka minst på skular der mindre enn 20 pst. av elevane får skyss.

Tabell 3.8 Prosentdel elevar som deltek i SFO fordelt på prosentdel elevar på skulen som får skyss. Skuleåret 2021–22¹

Skyss dekning (pst.)

1. trinn (pst.)

2. trinn (pst.)

3. trinn (pst.)

4. trinn (pst.)

Talet på skular i kategorien

80–100

62

55

37

22

277

60–79

66

58

41

21

208

40–59

72

65

47

22

269

20–39

77

69

46

21

335

0–19

88

82

63

34

1101

¹ Skyssdekning er berekna ut frå prosentdel elevar på 1. trinn som får skyss. Skular som ikkje har elevar på 1. trinn, er derfor ikkje med i utvalet.

Kjelde: GSI

Analysane tyder på at manglande rett til skyss heim frå SFO kan føre til at færre elevar nyttar skulefritidsordninga. Sjølv om mykje tyder på at manglande rett til skyss er ei viktig forklaring på lågare deltaking på skular med høg skyssdekning, kan vi ikkje utelukke andre årsaker. Til dømes kan lang skuleveg ete av tida elevane ville ha vore på SFO, eller elevane ville ha fått for lange dagar om dei skulle ha delteke på SFO i tillegg til reisevegen.

I Spørsmål til Skole-Norge våren 2025 blei skuleeigarar og skuleleiarar i grunnskulen spurde om det er tilbod om skyss til og frå SFO for barn som har vedtak om skyss til og frå skulen. 20 pst. av skuleeigarane og 21 pst. av skuleleiarane svarte at alle barn som har vedtak om skyss til og frå skulen, også får tilbod om skyss til og frå SFO. Det er vanlegare med tilbod om skyss til og frå SFO på større skular (33 pst.) og på skular i meir sentrale område (36 pst.).

SFO-tilbod i skuleferiane

Kommunane rapporterer ikkje i GSI om dei har SFO-tilbod i feriane. Utdanningsdirektoratet har derfor gjort ein manuell gjennomgang av nettstadane til kommunane hausten 2024. Denne viste at 84 pst. av kommunane i hovudsak held skulefritidsordninga open i feriar, med unntak av nokre veker om sommaren, planleggingsdagar og jul/nyttår. Kommunane som i liten grad har open SFO i feriar, er hovudsakleg kommunar med lågt folketal. Det er vanskeleg å kome med meir presise tal, ettersom det varierer kor detaljert informasjon kommunane har om SFO-tilbodet på nettstadane sine.

Også undersøkinga Spørsmål til Skole-Norge våren 2025 viste at 84 pst. av kommunane hadde tilbod om SFO i feriar, utanom juli og heilagdagar. 91 pst. av desse seier at dei ikkje har endra tilbodet etter at 12 timar gratis SFO i veka blei innført. 3 pst. seier at dei har auka tilbodet i feriane, medan 6 pst. seier at dei har redusert tilbodet i feriane.

Barn i SFO med behov for særskild tilrettelegging

Departementet har ikkje tilstrekkeleg kunnskap om barn med behov for særskild tilrettelegging i SFO. Rapporten Lek, læring og ikke-pedagogikk for alle. Nasjonal evaluering av skolefritidsordningen i Norge frå NTNU Samfunnsforsking i 2018 peikte på at foreldre til barn med behov for særskild tilrettelegging vurderte SFO meir negativt enn andre foreldre. Særleg gjaldt dette spørsmål som handla om bemanning, kompetanse, aktivitetstilbod og leksehjelp. Evalueringa peika på at mange tilsette opplevde ressursmangel som ei stor utfordring i arbeidet med å inkludere barn med behov for særskild tilrettelegging. I NTNU Samfunnsforsknings Innføring av rammeplan i SFO – Sluttrapport fra evalueringen av de første årene med rammeplan frå 2024 kjem det fram at dei tilsette har om lag lik vurdering av om barn med behov for særskild tilrettelegging i SFO deltek i aktivitetar på lik linje med andre barn frå 2018 (93 pst.) til 2022 (94 pst.). På den andre sida har det vore ein nedgang i vurderinga av dette samanlikna med 2023 (88 pst.) når ein ser på svaralternativa «Ja, absolutt» og «Ja, til dels» samla. Det har også vore ei negativ utvikling mellom dei to svarkategoriane frå 2018 til 2023. Innføringa av, og arbeidet med, rammeplanen kan ha ført til auka medvit blant dei tilsette om barn med behov for særskild tilrettelegging, og dette kan forklare noko av denne nedgangen. Det er heller ikkje usannsynleg at auken i talet på barn i SFO som kom med innføringa av 12 timar gratis SFO, og den reduserte bemanningstettleiken, har gjort tilbodet for barn med behov for særskild tilrettelegging dårlegare.

I Spørsmål til Skole-Norge våren 2025 fekk skuleleiarar i grunnskulen spørsmål om korleis skulen legg til rette for barn med behov for særskild tilrettelegging i SFO. Fleire svar var moglege. Undersøkinga viser at over halvparten av skuleleiarane som svarte på undersøkinga, seier at assistentar vanlegvis følger med vidare frå skulen til SFO (55 pst.), og at det er ein eller fleire tilsette som har eit særskilt ansvar for å følge opp barn med behov for særskild tilrettelegging (54 pst.). Det er også 47 pst. som seier at dei har auka grunnbemanninga for å ivareta tilretteleggingsbehov for enkelte barn. Det er berre eit fåtal (17 pst.) som seier at dei har same bemanning uavhengig av om dei har barn med behov for særskild tilrettelegging.

Skuleeigarane i kommunen fekk same spørsmål, men andre svarkategoriar. Her var det eit fleirtal (65 pst.) som sa at dei vurderer om barn med vedtak om personleg assistanse etter opplæringslova § 11-4 også har behov for assistent i SFO. Ein mindre prosentdel av skuleeigarane seier at dei har nokre tilsette med særleg kompetanse som hjelper SFO-ar som har barn med behov for særskild tilrettelegging (35 pst.), at enkelte diagnosar/funksjonsnedsetjingar utløyser midlar til auka bemanning i SFO (29 pst.), eller at SFO-ar med barn med behov for særskild tilrettelegging kan søke kommunen om auka grunnbemanning (21 pst.). Fleire svar var moglege.

Kartlegginga av kompetansebehov i SFO som Utdanningsdirektoratet gjennomførte i 2023, viser at arbeid med barn med behov for særskild tilrettelegging er eit område der mange ønsker kompetanseheving. Direktoratet har utvikla støttemateriell om inkluderande fellesskap for barn med behov for særskild tilrettelegging i SFO. SFO er omfatta av Kompetanseløftet for spesialpedagogikk og inkluderande praksis, eit tiltak for leiarar og tilsette i barnehagar, skular og PP-tenesta som skal bidra til å styrke kompetansen til dei tilsette. Målet er at alle barn og unge skal oppleve eit godt tilpassa og inkluderande tilbod i barnehage og skule. Gjennom kompetanseløftet har kommunane fått tilskot til kollektiv kompetanseutvikling på arbeidsplassen, utvikling av relevante nettressursar og kompetansepakkar og vidareutdanningstilbod i spesialpedagogikk. Over 300 kommunar deltok i ordninga i 2023 og utviklar lokale kompetansetiltak i samarbeid med universitet og høgskular (partnarskap). 42 pst. av partnarskapane rapporterer at SFO deltek i dei kollektive kompetansetiltaka i kompetanseløftet. I 2025 blei det løyvd 165 mill. kroner til kompetanseløftet. Frå 2026 vil kompetanseløftet inngå i og bli ivareteke i tilskotsordningane for kollektiv kompetanseutvikling i det heilskaplege systemet for kompetanse- og karriereutvikling. Departementet viser også til auken i frie inntekter til kommunane for å styrke bemanninga i SFO frå 2025.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

3.3 Stortingssesjon 2022–2023

Oppmodingsvedtak under kunnskapsministeren

Strategi for å styrke laget rundt læraren og eleven

Vedtak nr. 472, 31. januar 2023:

Stortinget ber regjeringen legge frem en strategi for å styrke laget rundt læreren og eleven slik at læreren får bedre tid til sine kjerneoppgaver og eleven får tettere oppfølging, herunder øke antall ansatte og styrke samarbeidet mellom faginstanser og få flere yrkesgrupper med helse- og sosialfaglig kompetanse inn i skolen.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Dokument 8:21 S (2022–2023) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Abid Raja, Guri Melby, Ingvild Wetrhus Thorsvik og Alfred Jens Bjørlo om å ta læreryrket framover, jf. Innst. 158 S (2022–2023).

Departementet viser til omtale under vedtak nr. 64, 28. november 2024 om utgreiing av styrking av laget rundt elevar og lærarar.

Departementet legg til grunn at vedtaket er følgt opp.

Vald og truslar i skulen

Vedtak nr. 625, 25. april 2023:

Stortinget ber regjeringen om årlig å rapportere om statistikk og utviklingen når det gjelder vold og trusler i norsk skole.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Dok 8:144 S (2022–2023) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Himanshu Gulati, Sylvi Listhaug, Terje Halleland, Marius Arion Nilsen, Dagfinn Henrik Olsen og Erlend Wiborg, jf. Innst. 288 S (2022–2023).

Departementet legg til grunn at intensjonen bak dette vedtaket er å få meir informasjon og kunnskap om vald og truslar i skulen. Departementet vurderer det slik at den beste måten å oppfylle dette på er å få fram eit kunnskapsgrunnlag som både gjer greie for tilstanden i skulen og som kan nyttast til å vurdere kva som er gode tiltak – både nasjonalt og lokalt. Departementet meiner at dette kan gjerast best gjennom å halde fram å nytte den statistikken som allereie blir publisert av SSB og STAMI (Statens arbeidsmiljøinstitutt) kvart tredje år, og bygge ut kunnskapsgrunnlaget gjennom meir kvalitativ kunnskap og forsking. Dette er i tråd med Utdanningsdirektoratets faglege vurdering og sektoren sine innspel og tilbakemeldingar. Sektoren er heilt tydeleg på at det ikkje er behov for meir statistikk, men at skulane og skuleeigarar treng meir kvalitativ kunnskap for å kunne setje inn treffsikre tiltak. Departementet støttar dette. Som eit første ledd i å auke kunnskapsgrunnlaget mottok departementet i august 2025 ein rapport frå NIFU om vald og truslar i skulen, Når skolen blir utrygg for de voksne – En studie av vold og trusler mot ansatte i skolen. Rapporten gir eit nyttig innblikk i kor komplekse saker dette er og at skulanes handtering av slike utfordringar er ulik. Forskarane bak rapporten viser til at det er lite kunnskap om tiltak som kan førebygge omfanget av vald og truslar. Departementet vil derfor i 2026 innhente endå meir kunnskap om vald og truslar i skulen.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Læringsstøttande ressursar på begge målformer

Vedtak nr. 734, 5. juni 2023:

Stortinget ber regjeringen gjennomføre en kunnskapsinnhenting rundt omfanget av bruken av læringsstøttende ressurser i opplæringen som ikke foreligger på begge målformer, og komme tilbake til Stortinget med en vurdering av i hvilken grad dette påvirker særlig nynorsk-elevenes rett til opplæring på eget språk.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 57 L (2022–2023) Lov om grunnskoleopplæringa og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova), jf. Innst. 442 L (2022–2023).

Utdanningsdirektoratet har fått i oppdrag å gjennomføre ei kunnskapsinnhenting om omfanget av bruken av læringsressursar som ikkje ligg føre på begge målformer. NIFU har på oppdrag frå Utdanningsdirektoratet gjennomført ei kunnskapsinnhenting om læringsressursar på nynorsk i dagens skule, som svar på dette. Departementet fekk kartlegginga våren 2025, og den syner mellom anna at det er færre læringsressursar på nynorsk enn på bokmål, og at det i mange tilfelle er vanskeleg å finne fram til dei nynorske læringsressursane. Læreboka på nynorsk blir meir nytta enn læringsressursar, og læringsressursane som blir nytta, er i mange tilfelle på bokmål. Forskarane finn at læringsressursane blir brukte som eit tillegg for å variere, aktualisere eller samanfatte.

Vidare skal direktoratet vurdere i kva grad omfanget av bruken påverkar særleg elevar med nynorsk som hovudmål og retten deira til opplæring på eige språk, og vurdere aktuelle tiltak. Direktoratet skal sende tilrådingane sine til departementet innan 1. desember 2025.

Departementet vil kome tilbake til vedtaket overfor Stortinget på ein eigna måte.

IB-tilbod både i grunnskulen og vidaregåande skule

Vedtak nr. 735, 5. juni 2023:

Stortinget ber regjeringen vurdere å åpne for muligheten til å tilby International Baccalaureate (IB) både i grunnskolen og videregående skole, og komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 57 L (2022–2023) Lov om grunnskoleopplæringa og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova), jf. Innst. 442 L (2022–2023).

International Baccalaureate (IB) er ei internasjonal skulelinje på både grunnskulenivå og vidaregåande nivå som finst i meir enn 100 land, inkludert Noreg. Offentlege grunnskular kan ikkje tilby IB, men det er mogleg for offentlege vidaregåande skular å tilby IB. Skulane som ønsker å tilby IB, må godkjennast av IBO (International Baccalaureate Organization). IB-opplæring inneber at opplæringa følger dei internasjonale IB-programma med mellom anna eigne læreplanar i fag, eiga fag- og timefordeling og engelsk som opplæringsspråk. IB-programma avvik frå den norske inndelinga av skuleslag og skuletrinn. IB-programmet PYP (1–6) kan samanliknast med 1. til 6. trinn i norsk grunnskule, IB-programmet MYP (1–5) kan samanliknast med 7. til 10. trinn i norsk grunnskule, og IB-programmet DP kan samanliknast med vg2 og vg3 i norsk vidaregåande opplæring.

Departementet har i arbeidet med å følge opp oppmodingsvedtaket innhenta innspel frå statsforvaltarane, fylkeskommunane, KS, Norwegian IB Schools (NIBS) og Abelia.

Grunnskulen

Kommunane kan ikkje tilby internasjonal opplæring som del av den offentlege grunnskulen i Noreg i dag, fordi det følger av opplæringslova § 2-3 første ledd at den offentlege grunnskuleopplæringa skal følge norske læreplanar, fag- og timefordeling og så vidare. Private grunnskular kan tilby IB ved godkjenning etter godkjenningsgrunnlaget «internasjonalt» i privatskulelova § 2-1, eller med godkjenning etter opplæringslova § 22-1.

Etter departementets vurdering er det reint prinsipielt problematisk at eit skuletilbod som ikkje følger norske læreplanar og fag- og timefordeling, skal kunne inngå i den offentlege norske grunnskuleopplæringa. Norske myndigheiter har i utgangspunktet ingen innverknad på innhaldet i IB-opplæringa, og det vil utfordre kva som skal vere felles av innhaldet i den offentlege skulen, og dermed kunne vatne ut den norske fellesskulen. Regjeringa meiner at norske myndigheiter bør ha kontroll på grunnskuleopplæringa som er eit offentleg tilbod.

I tillegg viser kunnskapsgrunnlaget at IB ikkje kan reknast som tilstrekkeleg inkluderande. Østlandsforskning har evaluert eit forsøk med IB i grunnskulen i Oslo kommune og leverte sluttrapport om dette i august 2022 (Evaluering av forsøket med grunnskoletilbud etter IB-læreplaner i Oslo kommune, Skriftserien 21-2022). Sjølv om Østlandsforskning viser til fleire positive sider ved forsøket, peikar dei på enkelte utfordringar med IB-opplæring i grunnskuletilbodet til kommunen. Dei viser mellom anna til utfordringar med å nå ut til ei brei samfunnsgruppe, sidan foreldra til barna som er med på forsøksordninga, har høgare utdanning og inntekt enn gjennomsnittet i Oslo. Østlandsforskning peika òg på manglande sosial omgang mellom IB-elevar og ordinære elevar som ei utfordring i forsøket i Oslo, og at IB blir opplevd som «ein skule i skulen».

I tillegg vil eit offentleg IB-tilbod kunne legge press på kommuneøkonomi og lærarressursar. Kommunane må rekne med ein monaleg meirkostnad for IB-opplæring samanlikna med alminneleg grunnskuleopplæring. Relevante kostnader er mellom anna årskontingent til IBO og kursing av lærarar. I tillegg gjennomfører IBO ei «5 year evaluation», som inneber tilsyn og kontroll av ei rekke krav. Norwegian IB Schools (NIBS) har spelt inn at dette sikrar god kvalitet i opplæringa, men at evalueringa tidvis krev mykje ressursbruk frå skulane. Totalt sett vil IB-opplæring krevje ein del ressursar som kan gå ut over den ordinære opplæringa i kommunen.

Departementet meiner det er realistisk at berre dei største og/eller mest sentrale kommunane vil kunne tilby IB-opplæring, både på grunn av behov for ressursar (økonomi og kompetanse) og med tanke på elevgrunnlag. Dette kan gi store forskjellar i tilbodet ut frå bustad.

Departementet meiner vidare at det reelle behovet for IB-tilbod i den offentlege grunnskulen er avgrensa. Departementet får tidvis innspel om at kommunar bør kunne tilby IB, mellom anna som verkemiddel for å tiltrekke seg relevant og høgt utdanna arbeidskraft frå utlandet, og fordi det vil kunne vere fordelaktig for utanlandske familiar som bur mellombels i Noreg, eller for norske familiar som planlegg utanlandsopphald. Når det gjeld behovet for å kunne tiltrekke seg høgt utdanna internasjonal arbeidskraft, meiner departementet at dette omsynet er ivareteke av høvet til å få godkjent private skular etter privatskulelova og opplæringslova § 22-1. Ved innføringa av godkjenningsgrunnlaget «internasjonalt» i privatskulelova blei det vist til nettopp behova for kompetanse i arbeids- og næringslivet, jf. Ot.prp. nr. 37 (2006–2007) punkt 8.2.6.1. Desse familiane vil derfor kunne få behova sine dekte av private IB-tilbod, slik som er vanleg i dei fleste land. Sjølv om enkelte delar av sektoren er positive til å inkludere IB i den offentlege grunnskulen, har ikkje departementet identifisert eit stort behov for IB-opplæring på grunnskulenivå i kommunal regi.

Departementet har òg gjort ei vurdering av kva som er best for barna. Isolert sett kan det argumenterast for at fleire valalternativ er til det beste for barna. På den andre sida følger det av Østlandsforsknings evaluering av forsøket i Oslo, at IB blir oppfatta som ein skule i skulen, noko som generelt kan påverke trivsel, inkludering og skulemiljø negativt. For barn flest kan det vere negativt om kommunen prioriterer eit kostbart tilbod til nokre få på kostnad av det ordinære opplæringstilbodet. Fleire valalternativ for nokre få elevar kan gi færre moglegheiter for fleirtalet.

Departementet vurderer at det ikkje er formålstenleg å foreslå endringar i opplæringslova som gir kommunane høve til å tilby IB i den offentlege grunnskuleopplæringa.

Vidaregåande opplæring

Opplæringslova opnar ikkje for at opplæringa kan følge andre læreplanar, men departementet har sidan 2007 lagt til grunn at «opplæringsloven i seg selv [ikke er] til hinder for at fylkeskommunene tilbyr IB, men IB er ikke formelt en del av den offentlige tilbudsstrukturen» (sjå Ot.prp. nr. 37 (2006–2007) punkt 8.2.6.1). I dag er det fleire fylkeskommunar som tilbyr diplomprogrammet (DP) i IB. Denne opplæringa er ikkje omfatta av opplæringslova. Det er òg private skular som tilbyr slik opplæring i dag, både skular godkjende etter privatskulelova med rett til offentleg tilskot og skular som driv utan offentleg godkjenning og utan rett til offentleg tilskot.

Departementet har ikkje motteke innspel om at det bør regulerast eit forbod mot at fylkeskommunane kan tilby IB-opplæring. Dei sentrale aktørane er likevel noko delte i synet på om det er nødvendig å gjere opplæringslova gjeldande for tilboda. Departementet har fått enkelte innspel om at det å gjere opplæringslova gjeldande for IB-opplæringa på vidaregåande nivå kan gjere det tydelegare for elevane kva regler som gjeld og ikkje gjeld for IB-tilboda i offentleg regi. På den andre sida opplyser dei fleste statsforvaltarembeta at dei ikkje har fått innspel om eller førespurnader som indikerer at det er behov for å klargjere kva regler som gjeld for IB-tilboda og for elevane som nyttar desse tilboda.

Etter departementet si vurdering er det ikkje behov for å regulere dette i opplæringslova no. Departementet vil likevel følge med og kome tilbake til Stortinget om behovet endrar seg.

Departementet viser til vurderingane over og legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

Sikre individuell tilrettelegging av opplæringa

Vedtak nr. 738, 5. juni 2023:

Stortinget ber regjeringen komme tilbake til Stortinget med en vurdering av hvordan gjennomføring av vedtak om individuell tilrettelegging av opplæringen kan sikres, og påklages. I påvente av dette ber Stortinget regjeringen om å legge til grunn at manglende gjennomføring av individuell tilrettelegging av opplæringen fortsatt kan påklages til statsforvalteren.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 57 L (2022–2023) Lov om grunnskoleopplæringa og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova), jf. Innst. 442 L (2022–2023).

I oppdrag nr. 2025-01 i tildelingsbrevet for 2025 har Utdanningsdirektoratet fått ulike deloppdrag om kunnskap, status og tiltak for å sikre betre tidleg innsats, tilpassa opplæring og individuell tilrettelegging.

Deloppdrag 3 og 4 blei gjevne som oppfølging av oppmodingsvedtaket. I del 3 blei Utdanningsdirektoratet bede om å utarbeide eit kunnskapsgrunnlag om i kva grad og korleis statsforvaltarane behandlar klager på manglande gjennomføring av vedtak etter opplæringslova i dag. Som del av dette skulle Utdanningsdirektoratet undersøke kor stor innverknad klagebehandlinga har på oppfølginga av dei aktuelle sakene i kommunane og fylkeskommunane (på skulane), og på at elevane får oppfylt rettane sine. Utdanningsdirektoratet leverte svar på del 3 av oppdraget innan fristen 16. april 2025. I del 4 av oppdraget skulle Utdanningsdirektoratet bruke kunnskapsgrunnlaget frå del 3 til å tilrå kva tiltak som bør innførast for betre å sikre at skulane gjennomfører vedtak om individuell tilrettelegging av opplæringa og andre vedtak som gir grunnleggande føresetnader for å sikre at elevane får tilfredsstillande utbytte av opplæringa, og kva verkemiddel det bør vere for oppfølging der skulane ikkje gjennomfører slike vedtak. Opphavleg frist for del 4 var 30. juni, seinare vart han forlengd til 15. oktober 2025.

Departementet vil kome tilbake til vedtaket overfor Stortinget på ein eigna måte.

Oppmodingsvedtak under forskings- og høgare utdanningsministeren

Meir variert praksis i lærarutdanningane m.m.

Vedtak nr. 471, 31. januar 2023:

Stortinget ber regjeringen legge til rette for mer variert praksis i lærerutdanningene og sikre bedre oppfølging og veiledning av nye lærere i starten av karrieren, og komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Dokument 8:21 S (2022–2023) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Abid Raja, Guri Melby, Ingvild Wetrhus Thorsvik og Alfred Jens Bjørlo om å ta læreryrket framover, jf. Innst. 158 S (2022–2023).

Kunnskapsdepartementet held fram med å legge om til ei meir overordna styring av lærarutdanningane. Formålet er at institusjonane får større fridom og fleksibilitet til å utvikle utdanningane. 30. juni 2023 fastsette Kunnskapsdepartementet forenklingar i rammeplanane som mellom anna skal bidra til meir variert praksis. Regjeringa si ekspertgruppe om styring av lærarutdanningane leverte sine tilrådingar til forskings- og høgare utdanningsministeren 20. juni 2024. Gruppa tilrår mellom anna at det blir laga éin rammeplan for lærarutdanningane som skal erstatte dagens elleve rammeplanar. Gruppa tilrår vidare at partnarskap mellom lærarutdanningsinstitusjonane og praksisfeltet blir forskriftsfesta.

Gode partnarskapar er ein føresetnad for god praksis og kan bidra til meir variasjon. I Meld. St. 19 (2023–2024) Profesjonsnære utdanningar over heile landet slår regjeringa fast at ho vil halde fram med satsinga på partnarskapssamarbeid i lærarutdanningane og forventar at universitet og høgskular samarbeider med arbeidslivet om innhaldet i utdanningane. I meldinga står det òg at regjeringa vil vurdere å fjerne det forskriftsfesta kravet om fordeling av praksis i lærarutdanningane i oppfølginga av arbeidet til ekspertgruppa om styring av lærarutdanningane. Lengre praksisperiodar kan gi studentane breiare erfaring frå kvardagen i skulen, og med det meir relevant praksis. Fagleg råd for lærarutdanning 2025 har greidd ut omgrepet «utvida praksis» i lærarutdanningane. Ei utvida forståing av praksis som noko meir enn dei ordinære praksisdagane kan bidra til å gi studentane meir varierte praksiserfaringar gjennom utdanninga.

Regjeringa lanserte i mai 2025 strategien for eit nytt heilskapleg system for kompetanse- og karriereutvikling i barnehage og grunnopplæring. Eit av hovudtiltaka i systemet er å styrke rettleiinga av nyutdanna lærarar i barnehage og skule. Frå hausten 2025 er tilskotsordninga til rettleiing for nyutdanna lærarar utvida til også å gjelde nyutdanna lærarar i barnehage og vidaregåande skule, og ordninga er styrkt med 75 mill. kroner. Regjeringa foreslår å auke tilskotet ytterlegare med 75 mill. kroner i 2026, slik at løyvinga totalt blir på 225,8 mill. kroner.

Regjeringa ønsker å bidra til at utdanningsinstitusjonane kan tilby meir fleksibel, meir relevante og meir praksisnære lærarutdanningar. I mars 2025 konkluderte regjeringa med å gå frå elleve til to rammeplanar for lærarutdanningane; ein rammeplan for dei ordinære og ein rammeplan for dei samiske lærarutdanningane. Departementet har gitt Fagleg råd for lærarutdanning 2025 i oppdrag å utarbeide forslag til ein felles rammeplan for dei ordinære lærarutdanningane. Dette er ei oppfølging av prosessen for meir overordna styring av lærarutdanningane. Målet med prosessen er å legge betre til rette for at institusjonane, i samarbeid med praksisfeltet, kan utvikle kvaliteten i norsk lærarutdanning og samtidig gi meir fleksibilitet for å tilpasse utdanningane betre til lokale og regionale kompetansebehov. I april 2025 sende departementet ut eit brev til alle lærarutdanningsinstitusjonane med ei oppmoding om å gjennomføre forsøk med alternativ organisering av lærarutdanningane. Dette inneber meir og meir variert praksis og at nyutdanna lærarar blir endå betre førebudde på kvardagen i skular og barnehagar etter fullført utdanning. Forsøka med alternative organiseringar av lærarutdanningane skal gi ny kunnskap om og erfaring med korleis profesjonsretting og praksisnærleik kan styrkast innanfor den eksisterande ramma av lærarutdanningane.

Departementet legg til grunn at vedtaket er følgt opp.

Plan for å vidareutvikle høgare yrkesfagleg utdanning

Vedtak nr. 484, 14. februar 2023:

Stortinget ber regjeringen, i arbeidet med en stortingsmelding om fagskoler, legge fram en plan for videreutviklingen av den høyere yrkesfaglige utdanningen som blant annet drøfter finansiering, studiepoengsystem, kapasitet og akkreditering.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 5 (2022–2023) Langtidsplan for forskning og høyere utdanning 2023–2032, jf. Innst. 170 S (2022–2023).

Regjeringa la våren 2025 fram ei melding til Stortinget om høgare yrkesfagleg utdanning, Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for ein ny tid – med høgare yrkesfagleg utdanning. Gjennom høgare yrkesfagleg utdanning vil regjeringa sikre arbeidslivet fleire kandidatar og fleire meir kompetente kandidatar. For å få til dette og utvikle fagskulesektoren framover blir det i meldinga lagt opp til å styrke høgare yrkesfagleg utdanning gjennom 29 tiltak som er retta mot fagskulane, fagskulestudentane og fylkeskommunane. Tiltaka har i stor grad fått tilslutning frå Stortinget.

Eit tiltak i meldinga er at fagskulane vil få rammetildeling av dei statlege midlane som fylkeskommunane tildeler til drift. Dette betyr mindre detaljstyring av fagskulane og meir fleksibilitet for å tilpasse utdanningstilboda til skiftande behov i arbeidslivet og etterspurnad frå studentane. Vidare skal fagskulane kunne tilby høgare yrkesfagleg utdanning på nivå 6 og 7 i Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk for livslang læring (NKR). Dette vil gi fleire moglegheiter for spesialisering og fagleg fordjuping gjennom heile yrkeslivet. Stortinget opna for institusjonsakkreditering for fagskular i mai 2024, og i juni 2025 har Kunnskapsdepartementet fastsett vilkåra for institusjonsakkreditering.

For at fleire skal kunne ta høgare yrkesfagleg utdanning, foreslår regjeringa midlar til 900 nye studieplassar i fagskulane i statsbudsjettet for 2026. Ei satsing på kapasitetsvekst i høgare yrkesfagleg utdanning er i samsvar med Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning.

I behandlinga av meldinga om høgare yrkesfagleg utdanning har Stortinget gjort fem vedtak. Desse vedtaka gjeld mellom anna bruk av European Credit Transfer and Accumulation System (ECTS) i høgare yrkesfagleg utdanning og nemningar på grader på NKR-nivå 6 og 7. Sjå omtale av oppmodingsvedtak nr. 681–685, som er vedtekne 13. mai 2025.

Departementet legg til grunn at vedtaket er følgt opp.

3.4 Stortingssesjon 2021–2022

Oppmodingsvedtak under kunnskapsministeren

Private barnehagar: Meldeplikt ved overføring av eigedomsrett

Vedtak nr. 35, pkt. 44, 2. desember 2021:

Stortinget ber regjeringen i forskrift og lovforslag innføre meldeplikt til kommunen når eiendomsrett til barnehage i kommunen blir overført til andre enn staten eller den fylkeskommune der eiendommen ligger, og utrede hvordan det kan innføres en forkjøpsrett for kommuner.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 1 (2021–2022) Nasjonalbudsjettet 2022, jf. Innst. 2 S (2021–2022).

Vedtaket om å innføre meldeplikt til kommunen blei våren 2022 følgt opp i Prop. 82 L (2021–2022) Endringer i barnehageloven (selvstendig rettssubjekt, forbud mot annen virksomhet, meldeplikt m.m.). I proposisjonen blei det foreslått krav om at private barnehagar skal melde frå til kommunen og Utdanningsdirektoratet ved nedlegging, eigarskifte eller andre organisatoriske endringar. Stortinget behandla forslaget 31. mai 2022, jf. Innst. 403 L (2021–2022).

I Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren) foreslo Kunnskapsdepartementet å lovfeste at private barnehagar skal melde frå til kommunen og Utdanningsdirektoratet ved overføring av eigedom. Endringa skal gjere det tydeleg at meldeplikta også gjeld der det berre er eigedom som blir overført. Stortinget behandla forslaget 3. juni 2025, jf. Innst. 510 L (2024–2025). For meir utførleg informasjon om arbeidet med regelverket for private barnehagar, sjå del II, programkategori 07.30 Barnehagar.

Departementet legg til grunn at vedtaket er følgt opp.

Private barnehagar: Gjeninnføre rett for kommunane til å føre tilsyn

Vedtak nr. 35, pkt. 45, 2. desember 2021:

Stortinget ber regjeringen fremme nødvendige forslag for å gjeninnføre kommunenes rett til å føre tilsyn med private barnehager, herunder gi kommunene innsyn i alle økonomiske disposisjoner i barnehager i kommunen som mottar tilskudd.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 1 (2021–2022) Nasjonalbudsjettet 2022, jf. Innst. 2 S (2021–2022).

I Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren) foreslo Kunnskapsdepartementet å lovfeste at kommunen kan gjere vedtak om at tilskot til barnehagen skal haldast tilbake, reduserast eller krevjast tilbakebetalt ved brot på krav i barnehagelova med forskrifter som kommunen fører tilsyn med. Departementet bad om høyringsinstansane sine synspunkt på om det er behov for å gi kommunen heimel til å føre tilsyn med krava til bruk av offentlege tilskot og foreldrebetaling i barnehagelova kapittel V med forskrifter. Høyringsinstansane som har uttalt seg om dette, ser det ikkje som tenleg at kommunane skal få tilbake ein slik heimel. Stortinget behandla forslaget 3. juni 2025, jf. Innst. 510 L (2024–2025). For meir utførleg informasjon om arbeidet med regelverket for private barnehagar, sjå del II, programkategori 07.30 Barnehagar.

Departementet legg til grunn at vedtaket er følgt opp.

3.5 Stortingssesjon 2020–2021

Oppmodingsvedtak under kunnskapsministeren

Politiattest for tilsetjing i skular og barnehagar

Vedtak nr. 79, 12. november 2020:

Stortinget ber regjeringen om å fremme forslag om nødvendige regelendringer slik at politiattesten gir et fullstendig bilde av søkeren og viser alle relevante lovbrudd i de tilfeller som gjelder ansettelsesforhold i skole, barnehage eller andre steder der kontakt med barn utgjør en viktig del av stillingen.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Dokument 8:113 S (2019–2020) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Hanne Dyveke Søttar, Kari Kjønaas Kjos, Silje Hjemdal og Roy Steffensen om nødvendige regelendringer om politiattest for ansettelsesforhold i skoler og barnehager, jf. Innst. 64 S (2020–2021).

Området for kva straffebod som skal noterast på ein politiattest, er utvida i opplæringslova som tok til å gjelde 1. august 2024. Det omfattar fleire straffebod enn politiregisterlova § 39, og dette inneber eit avvik frå den elles einsarta reguleringa av barneomsorgsattestar.

Regjeringa følger opp oppmodingsvedtaket vidare gjennom eit interdepartementalt samarbeid for gjennomgang og eventuell revisjon av reglane om barneomsorgsattestar etter politiregisterlova. Det blir arbeidd for å sende eit forslag til endring av politiregisterlova og reglane om politiattest på høyring. Gjennom revisjon av politiregisterlova tek ein sikte på å etablere ein einsarta praksis for innhaldet av barneomsorgsattestar i samarbeid mellom dei departementa det gjeld.

Departementet vil kome tilbake til Stortinget på ein eigna måte.

Heilskaplege og koordinerte tenester

Vedtak nr. 1104, 2. juni 2021:

Stortinget ber regjeringen utrede og fremme en sak for Stortinget med forslag til nødvendige lovendringer for å sikre at barn som trenger det, gis en rett til helhetlige og koordinerte tjenester.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 100 L (2020–2021) Endringer i velferdstjenestelovgivningen (samarbeid, samordning og barnekoordinator), jf. Innst. 581 L (2020–2021).

Regjeringa er oppteken av at barn og unge får dei tenestene dei treng, og at tenestene er godt koordinerte. 1. august 2022 tok ei rekke endringar i velferdstenestelovgivinga til å gjelde, jf. Innst. 581 L (2020–2021) og Prop. 100 L (2020–2021). Endringane omfattar 14 lover og inneber mellom anna at reglane om samarbeid og individuell plan er harmoniserte og styrkte, at det er innført ei plikt for kommunen til å samordne tenestetilbodet til den enkelte, og at det er innført rett til barnekoordinator på visse vilkår. Formålet med endringane er å styrke oppfølginga av utsette barn og unge og familiane deira gjennom auka samarbeid mellom velferdstenestene.

Det er viktig at reglane legg til rette for godt samarbeid mellom tenestene. Samstundes er det viktig å arbeide med å skape ein god samarbeidskultur i tenestene, både i kommune, fylkeskommune og stat. Helsedirektoratet, Arbeids- og velferdsdirektoratet, Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og Utdanningsdirektoratet har utarbeidd ein felles rettleiar om samarbeid på tvers av velferdstenestene som blei publisert hausten 2022.

Regelendringane blir evaluerte av Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet (NTNU). Evalueringa skal ha implementeringa av lovendringane som hovudformål. NTNU skal undersøke korleis sentrale aktørar tolkar og set i verk lovendringane. Vidare skal evalueringa fange opp endringar som følger av lovendringane, og om målsetjingane for endringane blir oppfylte. NTNU Samfunnsforskning leverte delrapport 1 i juli 2023 og delrapport 2 i september 2024. Evalueringa vil halde fram til våren 2027.

Regjeringa vil vente til evalueringa er ferdig, før ei eventuell utgreiing av behovet for ytterlegare lovendringar for å sikre at barn og unge får heilskaplege og koordinerte tenester.

Departementet vil kome tilbake til Stortinget på ein eigna måte.

3.6 Stortingssesjon 2019–2020

Oppmodingsvedtak under forskings- og høgare utdanningsministeren

Studieplassar i høgare yrkesfagleg utdanning

Vedtak nr. 700, 15. juni 2020:

Stortinget ber regjeringen opprette inntil 1 000 nye studieplasser innen høyere yrkesfaglig utdanning fra høsten 2020, i tillegg til at de 1 000 studieplassene som regjeringen varslet i Prop. 117 S (2019–2020), skal bli permanente, og at det videre utarbeides en forpliktende opptrappingsplan med 1 000 nye studieplasser årlig over fem år.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 14 (2019–2020) Kompetansereformen – Lære hele livet, jf. Innst. 370 S (2019–2020).

Regjeringa legg til grunn at vedtaket omfattar totalt 5 000 nye studieplassar i høgare yrkesfagleg utdanning. Stortinget har i perioden 2020–2025 løyvd midlar til totalt 4 100 nye studieplassar i fagskulane. Dette er den største kapasitetsveksten i høgare yrkesfagleg utdanning nokon gong.

Det er ein aukande mangel på kompetent arbeidskraft. Regjeringa vil gjennom høgare yrkesfagleg utdanning sikre fleire kandidatar og fleire meir kompetente kandidatar til norsk arbeidsliv. For at fleire skal kunne ta høgare yrkesfagleg utdanning, foreslår regjeringa midlar til 900 nye studieplassar i fagskulane i 2026. Ei satsing på kapasitetsvekst i høgare yrkesfagleg utdanning er i samsvar med Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning.

Departementet legg til grunn at vedtaket med dette er følgt opp.

3.7 Stortingssesjon 2018–2019

Oppmodingsvedtak under kunnskapsministeren

Private barnehagar: Finansieringssystemet og ideelle barnehagar

Vedtak nr. 51, 22. november 2018:

Stortinget ber regjeringen gjennomgå finansieringssystemet for private og kommunale barnehager med sikte på å ivareta de små og ideelle barnehagene og en mangfoldig barnehagesektor.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Dokument 8:231 S (2017–2018) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Audun Lysbakken og Bjørnar Moxnes om en mangfoldig barnehagestruktur der pengene går til barnas beste, jf. Innst. 51 S (2018–2019).

I Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren) foreslo Kunnskapsdepartementet nye reglar om tilskot til private barnehagar. Forslaget til nye reglar om driftstilskot tek omsyn til at enkelte barnehagar kan ha nokre særlege driftsføresetnader. Det kan til dømes vere små barnehagar som må ha høgare bemanning enn det som følger av lova. Då kan tilskota differensierast på bakgrunn av dette. Forslaga til nye reglar om pensjonstilskot opnar for større differensiering av tilskot ut frå vilkåra i pensjonsavtalane til barnehagane. Det er også foreslått ein særregel for private barnehagar med historiske forpliktingar basert på avtalar om offentleg tenestepensjon. Desse barnehagane skal få dekt pensjonsutgiftene opp til ei øvre grense. Det er i tillegg foreslått å gi kommunane høve til å prioritere ideelle barnehagar ved etablering av nye private barnehagar. Stortinget behandla forslaget 3. juni 2025, jf. Innst. 510 L (2024–2025). For meir utførleg informasjon om arbeidet med regelverket for private barnehagar, sjå del II, programkategori 07.30 Barnehagar.

Departementet legg til grunn at vedtaket er følgt opp.

3.8 Stortingssesjon 2017–2018

Oppmodingsvedtak under kunnskapsministeren

Private barnehagar: Vilkår på linje med offentlege barnehagar

Vedtak nr. 461, 13. februar 2018:

Stortinget ber regjeringen vurdere hvordan det kan sikres at private barnehager har lønns-, arbeids- og pensjonsvilkår minst på linje med ansatte i offentlige barnehager, og komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Dokument 8:18 S (2017–2018) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Audun Lysbakken, Mona Lill Fagerås og Solfrid Lerbrekk om profittfri barnehage, jf. Innst. 114 S (2017–2018).

I Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren) foreslo Kunnskapsdepartementet nye reglar om tilskot til pensjon. Forslaga opnar for større differensiering av tilskot ut frå vilkåra i pensjonsavtalane til barnehagane. Det er også foreslått ein særregel for private barnehagar med historiske forpliktingar basert på avtalar om offentleg tenestepensjon. Desse barnehagane skal få dekt pensjonsutgiftene opp til ei øvre grense. Stortinget behandla forslaget 3. juni 2025, jf. Innst. 510 L (2024–2025). For meir utførleg informasjon om arbeidet med regelverket for private barnehagar, sjå del II, programkategori 07.30 Barnehagar.

Departementet legg til grunn at vedtaket er følgt opp.

Private barnehagar: Finansieringssystem som ivaretek mangfaldet

Vedtak nr. 802, 31. mai 2018:

Stortinget ber regjeringen i sitt videre arbeid med regulering av barnehagesektoren se på modeller i finansieringssystemet som så langt som mulig ivaretar et mangfold av barnehager og barnehageeiere, samt reduserer etterslepet i tilskuddsgrunnlaget overfor private barnehager.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 67 L (2017–2018) Endringer i barnehageloven mv. (minimumsnorm for grunnbemanning, plikt til å samarbeide om barnas overgang fra barnehage til skole og SFO mv.), jf. Innst. 319 L (2017–2018).

I Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren) foreslo Kunnskapsdepartementet nye reglar om tilskot til private barnehagar. Forslaget til nye reglar om driftstilskot tek omsyn til at enkelte barnehagar kan ha nokre særlege driftsføresetnader. Det kan til dømes vere små barnehagar som må ha høgare bemanning enn det som følger av lova. Då kan tilskota differensierast på bakgrunn av dette. Det er også foreslått ei plikt for kommunen til å gi ekstra grunntilskot til private barnehagar for å finansiere nye krav frå det tidspunktet krava får verknad for private barnehagar. Forslaga til nye reglar om pensjonstilskot opnar for større differensiering av tilskot ut frå vilkåra i pensjonsavtalane til barnehagane. Det er i tillegg foreslått ein særregel for private barnehagar med historiske forpliktingar basert på avtalar om offentleg tenestepensjon. Desse barnehagane skal få dekt pensjonsutgiftene opp til ei øvre grense. Stortinget behandla forslaget 3. juni 2025, jf. Innst. 510 L (2024–2025). For meir utførleg informasjon om arbeidet med regelverket for private barnehagar, sjå del II, programkategori 07.30 Barnehagar

Departementet legg til grunn at vedtaket er følgt opp.

3.9 Stortingssesjon 2016–2017

Oppmodingsvedtak under forskings- og høgare utdanningsministeren

Medlemskap i studentsamskipnad for fagskular

Vedtak nr. 642, 2. mai 2017:

Stortinget ber regjeringen i forbindelse med evalueringen av de kvalitetshevende tiltakene vurdere om fagskoler etter bestemte kriterier bør ha plikt til medlemskap i studentsamskipnad.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 9 (2016–2017) Fagfolk for fremtiden – Fagskoleutdanning, jf. Innst. 254 S (2016–2017).

I samband med evalueringa av fagskulemeldinga gjennomførte Deloitte ei spørjeundersøking der respondentane fekk spørsmål om tilknyting til studentsamskipnad. Hausten 2022 svarte 37 pst. av rektorane at fagskulen er knytt til ein studentsamskipnad. Blant fagskulane med offentleg eigarskap var det 57 pst. som svarte at fagskulen var knytt til ein studentsamskipnad. Inntrykket frå evalueringa til Deloitte og innspela til Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning er at det er brei semje i sektoren om at det er ønskeleg med ein rett til medlemskap i studentsamskipnad for fagskular, men at det ikkje er formålstenleg med ei plikt. Som omtala i Meld. St. 11 (2024–2025) ) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning, meiner regjeringa derfor at det ikkje er nødvendig å utgreie dette nærare.

Departementet legg til grunn at oppmodingsvedtaket med dette er følgt opp.

3.10 Stortingssesjon 2015–2016

Oppmodingsvedtak under kunnskapsministeren

Krav om norsk og samisk språk i barnehagesektoren

Vedtak nr. 796, 7. juni 2016:

Stortinget ber regjeringen utarbeide forslag til endringer i barnehageloven som sikrer at ansatte i offentlige og private barnehager behersker norsk språk, og at ansatte i samiske barnehager behersker samisk språk.

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Meld. St. 19 (2015–2016) Tid for lek og læring. Bedre innhold i barnehagen, jf. Innst. 348 S (2015–2016).

Departementet viser til omtale i Prop. 1 S (2018–2019) om den delen av vedtaket som gjeld norsk språk, og at denne delen er følgt opp gjennom ei lovendring som tok til å gjelde 1. august 2018, jf. barnehagelova § 27.

Den delen av vedtaket som gjeld samisk språk, har samanheng med oppfølginga av NOU 2016: 18 Hjertespråket. Forslag til lovverk, tiltak og ordningar for samiske språk.

Regjeringa la våren 2023 fram Meld. St. 13 (2022–2023) Samisk språk, kultur og samfunnsliv – Kompetanse og rekruttering i barnehage, grunnopplæring og høyere utdanning. Meldinga skildar situasjonen og peiker på hovudutfordringane for å få fleire samiske språkbrukarar. Dette er komplekse utfordringar som vil krevje systematisk innsats på fleire område samstundes. Vidare skildrar meldinga pågåande prosessar og prioriterte innsatsområde som kan bidra til å auke talet på samiskspråklege på alle nivå i utdanningsløpet. Mangelen på samiskspråkleg kompetanse er den største utfordringa for å kunne gi gode tenester til den samiske befolkninga. Stortinget har behandla meldinga, jf. Innst. 473 S (2022–2023).

Samiske barnehagetilbod er eit av dei viktigaste tiltaka for å styrke bruken av samisk språk. Mangelen på samiskspråklege tilsette er den største utfordringa for å styrke og utvikle samisk språk og samisk identitet i barnehagane. I dialog med Sametinget vil regjeringa setje ned ei ekspertgruppe som skal bidra til å styrke kunnskapsgrunnlaget om samiske barnehagetilbod og vurdere korleis samiske barnehagetilbod kan forbetrast.

Regjeringa meiner det må vere mogleg for kommunane å oppfylle nye lovkrav som blir sette til dømes til språk og kompetanse hos dei tilsette i barnehagane. Å innføre eit lovkrav no om at alle tilsette i samiske barnehagar skal beherske samisk språk vil ikkje vere realistisk for kommunane å oppfylle. Regjeringa har gjennom meldingar til Stortinget lagt fram status og tiltak som på sikt vil betre situasjonen, seinast i Meld. St. 17 (2024–2025) Samisk språk, kultur og samfunnsliv – Kommunale tjenestetilbud til samiske innbyggere, mellom anna ekspertgruppa nemnt ovanfor og tiltak for auka kompetanse og rekruttering i barnehagane og grunnopplæringa. Stortinget har i si behandling slutta seg til vurderingane til regjeringa.

Regjeringa vil framleis følge med på situasjonen og på sikt vurdere om det er tilstrekkeleg med samisk kompetanse i barnehagane til at det kan utformast forslag til eit lovkrav i barnehagelova.

Departementet legg til grunn at oppmodingsvedtaket med dette er følgt opp.

Del 2
Nærare om budsjettforslaget

4 Nærare om budsjettforslaget

Programkategori 07.10 Administrasjon

Utgifter under programkategori 07.10 fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

200

Kunnskapsdepartementet

413 649

430 818

446 489

3,6

201

Analyse og kunnskapsgrunnlag

283 106

318 795

305 320

–4,2

Sum kategori 07.10

696 755

749 613

751 809

0,3

Inntekter under programkategori 07.10 fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

3200

Kunnskapsdepartementet

3 825

4 500

4 662

3,6

Sum kategori 07.10

3 825

4 500

4 662

3,6

Kategorien omfattar løyvingar til drift av Kunnskapsdepartementet. Oppgåver og prioriteringar i Kunnskapsdepartementet følger av politikken og måla innanfor områda skule, barnehage, kompetansepolitikk, forsking, høgare utdanning, høgare yrkesfagleg utdanning og utdanningsstøtte. Dei ulike fagområda er nærare omtala under programkategoriane lenger bak i proposisjonen.

Kap. 200 Kunnskapsdepartementet

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Driftsutgifter

398 913

414 030

429 100

21

Særskilde driftsutgifter

13 064

13 133

13 606

45

Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast

1 672

3 655

3 783

Sum kap. 200

413 649

430 818

446 489

Post 01 Driftsutgifter, post 21 Særskilde driftsutgifter og post 45 Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast

Mål for 2026

Dei faglege måla for departementet er omtala i dei aktuelle fagkapitla og i kap. 1 Hovudinnleiing. Følgande mål gjeld for arbeidet i Kunnskapsdepartementet. Departementet skal

ha eit godt kunnskapsgrunnlag for utforminga av kunnskapspolitikken

sikre at kunnskapspolitikken blir sett i verk

ha ein god dialog med alle relevante aktørar i samfunnet

legge til rette for at barnehagebarn, elevar, studentar og tilsette skal vere trygge ved utdanningsverksemdene der dei oppheld seg

Kunnskapsdepartementet har formulert eit sett med verdiar som er rettesnorer for arbeidet med å nå måla:

profesjonalitet

openheit

gjennomføring

Resultat i 2024

Samanhengen mellom måla for departementet og resultata i sektoren er avleia og indirekte. Det meste av innsatsen skjer i utdanningsinstitusjonar og forskingsinstitutt. Rolla departementet har, er å førebu avgjerder som Stortinget og regjeringa tek om overordna rammer, og å setje i verk dei tiltaka avgjerdene fastset. Innanfor ramma av vedtaka som Stortinget og regjeringa gjer, skal Kunnskapsdepartementet sørge for at sektoren er velfungerande.

Kunnskapsgrunnlaget om barnehage, utdanning og forsking er ganske godt. Mykje kunnskap er tilgjengeleg i forsking og offentleg statistikk. I tillegg arbeider Kunnskapsdepartementet vedvarande med å legge til rette for utdanningsforsking, jf. omtalen under kap. 201. Internasjonale undersøkingar kastar lys over kva vi oppnår i Noreg samanlikna med andre land. Gjennom kontakt med elev- og studentorganisasjonar og andre interessentar i sektoren får departementet viktig kunnskap om korleis målgruppene opplever politikken.

Underliggande verksemder set i verk mange av tiltaka i sektoren. Departementet gjennomfører vedteken politikk gjennom å styre desse verksemdene. Oversikt over dei underliggande verksemdene til departementet går fram av vedlegg 5 Underliggande verksemder o.a.

Boks 4.1 Proposisjonar og meldingar Kunnskapsdepartementet har lagt fram for Stortinget i 2024–2025

Prop. 51 L (2024–2025) Endringer i opplæringslova og privatskolelova (utvidelse av adgangen til fysisk inngripen)

Prop. 111 L (2024–2025) Lov om folkehøgskoler (folkehøgskoleloven)

Prop. 118 L (2024–2025) Endringer i universitets- og høyskoleloven, fagskoleloven og studentsamskipnadsloven (ekstraverv, innstillingsutvalg mv.)

Prop. 131 L (2024–2025) Endringer i opplæringslova, privatskolelova og barnehageloven (individregistre over barn i barnehager og grunnskoleopplæring, overtredelsesgebyr m.m.)

Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren)

Prop. 160 L (2024–2025) Endringer i opplæringslova (rett til 12 timer gratis skolefritidsordning i uken for elever på 1. til 3. trinn)

Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning

Meld. St. 14 (2024–2025) Sikker kunnskap i en usikker verden

Dei faste budsjettproposisjonane er ikkje med i oversynet.

Tryggleiks- og beredskapsarbeid i kunnskapssektoren

Kunnskapsdepartementet har det overordna ansvaret for tryggleik og beredskap innanfor heile politikkområdet til departementet. Menneskeliv og helse er den fremste verdien som aktørar i sektorane under Kunnskapsdepartementet må trygge. I tillegg forvaltar aktørane store mengder informasjon, mellom anna personopplysningar, forskingsdata, kunnskap om utvikling av teknologi, vitskapeleg utstyr, vitskapelege og historiske samlingar og historiske bygningar som må tryggast. Institusjonar i sektoren har også forvaltningsoppgåver som er viktige for samfunnstryggleiken, til dømes analysekapasitet innanfor naturfarar, helse, luft og vatn.

Sektorane under Kunnskapsdepartementet arbeider med tryggleik og beredskap innanfor ulike scenario, som smittsame sjukdommar, digitale hendingar, utanlandsk etterretning, ulykker, politisk motivert og hemnmotivert vald og terror. Dei store menneskesamlingane på avgrensa område er ein viktig faktor i arbeidet med tryggleik og beredskap i sektorane. Med sektorar som tel om lag 1,6 mill. personar, hadde departementet og sektorane til dømes eit stort ansvar under covid-19-pandemien, ei erfaring som har gitt mykje læring som departementet og sektoren framleis arbeider med å følge opp.

Skule og utdanning er viktige i arbeidet med å førebygge alvorlege uønskte hendingar gjennom å motverke utanforskap og sosial ulikskap, skape oppslutning om demokratiet og lære elevar og studentar om til dømes medborgarskap og kritisk tenking.

Kunnskap, kompetanse og teknologisk utvikling spelar ei stadig viktigare rolle i internasjonal konkurranse og for nasjonal tryggleik. Den negative utviklinga i den tryggleikspolitiske situasjonen dei siste åra har bidrege til at trusselbildet norske kunnskapsmiljø står overfor, er blitt verre. I dag er kunnskapssektoren eit attraktivt mål for etterretningsverksemda til framande statar, og norske forskings- og teknologimiljø blir stadig utsette for forsøk på omgåingar av eksportkontrollregelverket. Framover er det behov for ei meir strategisk tilnærming til utveksling og vern av kunnskap, kompetanse og teknologi. Dette utfordrar mellom anna openheita som pregar akademia. Det er viktig å finne ein god balanse, slik at akademia kan vere så ope som mogleg og så trygt som nødvendig. I 2023 sette Kunnskapsdepartementet i gang eit samarbeid mellom fleire departement for å greie ut nærare kva fag- og teknologiområde som har strategisk innverknad på økonomisk konkurranseevne, nasjonal tryggleik og militær relevans. Arbeidet skal resultere i eit kunnskapsgrunnlag for vurdering av sensitive teknologiar. Arbeidet held fram i 2025.

Nettverk for nasjonal tryggleik i kunnskapssektoren er koordinert av Kunnskapsdepartementet for tilsette med tryggleiksansvar i verksemder i sektoren. Formålet med nettverket er å etablere ein møteplass der verksemder og relevante myndigheiter kan utveksle erfaringar og problemstillingar i arbeidet med førebyggande nasjonal tryggleik. I 2024 blei det gjennomført to møte i nettverket. Departementet har i 2024 også drive eit fagleg nettverk for personvernombod i dei underliggande verksemdene.

Kunnskapsdepartementet gjennomførte i 2024 fleire øvingar retta mot departementet sjølv. I tillegg blei varslingssystemet mellom dei underliggande verksemdene og departementet testa fleire gonger. Hausten 2024 blei det også lagt ned ein del ressursar i å planlegge ei større øving mellom departementet og sju underliggande verksemder. Øvinga blei gjennomført i mars/april 2025.

Kunnskapssektorens tryggleiks- og beredskapskonferanse blei i 2024 arrangert på Universitetet i Stavanger, organisert av Beredskapsrådet i samarbeid med Kunnskapsdepartementet. Hovudtemaet var nye truslar mot samfunnstryggleiken og kva det vil seie for kunnskapssektoren. Om lag 100 deltakarar var samla på konferansen.

Oppfølging av tryggingslova

Lov om nasjonal sikkerhet (tryggingslova) tok til å gjelde 1. januar 2019, og alle sektorar arbeider med å implementere lova. Formålet med lova er å trygge dei nasjonale tryggingsinteresser våre og å førebygge, avdekke og motverke verksemd som truar tryggleiken. Dei nasjonale sikkerheitsinteressene blir trygga ved at departementa identifiserer grunnleggande nasjonale funksjonar (GNF) innanfor sine ansvarsområde. Vidare vert verksemder som er avgjerande viktige for GNF, underlagde tryggingslova, og nødvendige sikringstiltak for skjermingsverdige verdiar gjennomførte. For å ivareta formålet med lova vil GNF-prosessen vere kontinuerleg. Kunnskapsdepartementet har identifisert følgande grunnleggande nasjonale funksjonar i eigen sektor:

Kunnskapsdepartementets verksemd, handlefridom og avgjerdsdyktigheit.

Forsking og utvikling som er viktige for nasjonal tryggleik.

Sjå også programkategori 07.60 Høgare utdanning og forsking, der det står meir om tryggleik og beredskap i høgare utdanning og forsking.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 429,1 mill. kroner på post 01, 13,6 mill. kroner på post 21 og 3,8 mill. kroner på post 45.

Oppfølginga i Kunnskapsdepartementet av styringssystemet RETHOS, dei nasjonale retningslinjene for helse- og sosialfag, har gått over frå prosjektfase til fast drift. I revidert budsjett for 2025 blei derfor 1 mill. kroner i driftsutgifter flytta frå kap. 275, post 21 til kap. 200, post 01. Departementet foreslår å gjere flyttinga permanent i 2026-budsjettet.

Tenestereiser for politisk leiing skal frå 2026 finansierast over driftsbudsjetta til dei respektive departementa og ikkje gjennom belastningsfullmakt frå Statsministerens kontor. Kunnskapsdepartementet foreslår derfor å overføre 1,1 mill. kroner frå Finansdepartementets kap. 21, post 01 til kap. 200, post 01.

Departementet foreslår å overføre 0,3 mill. kroner frå kap. 200, post 01 til Utanriksdepartementets kap. 1515, post 01. Overføringa gjeld finansiering av Kunnskapsdepartementets del av forvaltning og drift av ny EØS- og Schengen-notatbase for departementa.

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet skal styrke Statens innkjøpssenter hos Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ), til arbeidet med felles nye innkjøpsavtalar for staten. For Kunnskapsdepartementets budsjettramme er overføringa samla på 4,4 mill. kroner, fordelte over driftsbudsjetta til verksemdene. Frå kap. 200, post 01 foreslår departementet å overføre 38 000 kroner til kap. 1605, post 01 over budsjettet til Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet. Fordeling på resten av verksemdene går fram av tabell 4.1.

Tabell 4.1 Fordeling av rammeoverføring til kap. 1605, post 01 i samband med styrking av Statens innkjøpssentral

(i kroner)

Verksemd

Kap. post

Beløp

Kunnskapsdepartementet

Kap. 200, post 01

38 000

Utdanningsdirektoratet

Kap. 220, post 01

38 000

Foreldreutvala for grunnopplæringa og barnehagane (FUB/FUG)

Kap. 221, post 01

2 000

22. juli-senteret

Kap. 229, post 01

4 000

Statleg spesialpedagogisk teneste (Statped)

Kap. 230, post 01

55 000

Noregs grøne fagskule – Vea

Kap. 242, post 01

3 000

Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir)

Kap. 256, post 01

45 000

Statlege universitet og høgskular

Kap. 260, post 50

4 094 000

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga (Nokut)

Kap. 271, post 01

12 000

Kunnskapssektorens tenesteleverandør – Sikt

Kap. 273, post 50

22 000

Dei nasjonale forskingsetiske komiteane

Kap. 284, post 01

2 000

Noregs forskingsråd

Kap. 285, post 01

73 000

Statens lånekasse for utdanning

Kap. 2410, post 01

42 000

Totalt

4 430 000

Departementet foreslår at løyvinga på kap. 200, post 01 kan overskridast mot tilsvarande meirinntekter under kap. 3200, post 02, jf. forslag til vedtak II nr. 1.

Kap. 3200 Kunnskapsdepartementet

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

02

Salsinntekter o.a.

174

03

Inntekter frå framleige

3 651

4 500

4 662

Sum kap. 3200

3 825

4 500

4 662

Resultat i 2024

Kunnskapsdepartementet har ikkje verksemd som vanlegvis gir inntekter, men det hender at det kjem tilfeldige inntekter. Inntektene i 2024 skriv seg frå sal av utrangert IKT-utstyr og framleige av delar av kontorlokala til departementet.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 4,7 mill. kroner på kap. 3200, post 03. Løyvinga gjeld inntekter frå framleige av delar av kontorlokala departementet disponerer. For å skilje leigeinntektene frå dei tilfeldige inntektene på post 02, som etter meirinntektsfullmakt kan disponerast på kap. 200, post 01, er leigeinntektene budsjetterte på eigen post.

Kap. 201 Analyse og kunnskapsgrunnlag

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

21

Særskilde driftsutgifter

52 506

53 731

54 665

50

Noregs forskingsråd – forsking om utdanning og forsking

230 600

70

Noregs forskingsråd – forsking om utdanning og forsking, kan overførast

265 064

250 655

Sum kap. 201

283 106

318 795

305 320

Utdanningsforsking

Noreg treng forsking av høg kvalitet om og for utdanningssektoren. Utdanningsforskinga skal, forutan å gi ny kunnskap og erkjenning generelt, bidra til god praksis og høgare kvalitet i barnehagane, i skulane, i høgare yrkesfagleg utdanning, i høgare utdanning og i kompetansepolitikken. Utdanningsforskinga skal òg bidra til eit solid grunnlag for politikkutvikling. Gode miljø for utdanningsforsking skal bringe fram eit godt kunnskapsgrunnlag som gir rom for ein meir opplyst debatt om innhald, læring, ressursbruk og resultat.

Departementet tek i bruk fleire verkemiddel for å følge opp dei langsiktige måla for utdanningsforskinga, inkludert porteføljar og ordningar i Forskingsrådet, FoU-innsats i underliggande etatar, departementets eigne utlysingar, og senterordningar. Saman med grunnløyvingane til forskingsinstitusjonane skal dette bidra til kontinuitet og vidare oppbygging av forskinga som Kunnskapsdepartementet har sektoransvar for.

SSBs statistikk om tema og teknologiområde for FoU (tabell 13711) viser at forskinga på barnehage, grunnopplæring, høgare yrkesfagleg utdanning, høgare utdanning, forskarutdanning og læring blant vaksne samla sett har auka i omfang over tid. Samla driftsutgifter til FoU under området utdanning auka nominelt frå om lag 0,5 mrd. kroner i 2007 til i overkant av 2,5 mrd. kroner i 2023. Etter mange år med realvekst i utgiftene til utdanningsforsking er det ein realnedgang mellom 2021 til 2023, for første gong sidan kartleggingane starta i 2007. Realnedgangen frå 2021 til 2023 er på 9 pst. Justert for lønns- og prisvekst ligg utgiftene i 2023 nær nivået frå 2019, og det kan tyde på at utgiftene til utdanningsforsking har stabilisert seg etter ein lengre periode med vekst.

I starten av 2025 la Kunnskapsdepartementet fram ein ny strategi for utdanningsforsking. Strategien gir retning for kva departementet vil prioritere innanfor utdanningsforskinga dei neste fem åra. I den fornya strategien peiker departementet ut nokre område med særskilde behov for kunnskap og utvikling i åra framover. Departementet vil særleg arbeide for at forskinga blir relevant, lett tilgjengeleg og forståeleg for brukarane, gjennom ei styrking av samspelet mellom forsking, formidling av forsking og bruk av utdanningsforskinga. Det er mellom anna behov for fleire kunnskapsoppsummeringar og betre tilgang til data og deling av data som har relevans for forsking om og for oppvekst- og utdanningssektoren. Det er òg behov for å fremje metodemangfald, styrke vitskapeleg kompetanse der forskingstradisjonane er svake, og stimulere til tverrfagleg og sektorovergripande forskarsamarbeid og til brukarmedverknad i forskinga.

Tverrfagleg forsking og samarbeid på tvers av fagdisiplinar og fagmiljø nasjonalt og internasjonalt kan framleis styrkast. I Langtidsplan for forsking og høgare utdanning 2023–2032 lanserte regjeringa eit samfunnsoppdrag for inkludering av fleire barn og unge i utdanning, arbeid og samfunnsliv. Eit kunnskapsbasert samfunnsoppdrag treng meir forsking om samansette problem i oppvekst- og utdanningssektoren for å få betre innsikt om barn og unge som fell utanfor. Forskinga skal gi meir kunnskap om korleis praksisar i oppvekst- og utdanningssektoren kan bli betre, og korleis dei ulike sektorane kvar for seg og saman kan bidra til mindre sosial ulikskap.

Post 21 Særskilde driftsutgifter

Posten finansierer aktivitetar i Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir), Utdanningsdirektoratet, Kunnskapssenter for utdanning (KSU) og Statistisk sentralbyrå (SSB) som styrker analyse- og kunnskapsgrunnlaget om dei sektorane departementet har ansvaret for. Posten finansierer òg departementets arbeid med internasjonal statistikk og statistikkavtalar med OECD og EU, i tillegg til FoU-prosjekt som blir gjennomførte av andre aktørar.

Mål for 2026

Målet med løyvinga er eit godt kunnskapsgrunnlag for utforminga av kunnskapspolitikken og for sektorane departementet har ansvaret for.

Resultat i 2024

Kunnskapssenter for utdanning (KSU) hadde oppstart ved Universitetet i Stavanger i 2019. Senteret har høg aktivitet i tråd med mandatet. I 2024 gjennomførte eit ekspertpanel ei ekstern evaluering av KSU, på oppdrag frå Kunnskapsdepartementet. Evalueringa understreka den viktige rolla til KSU i å samanfatte og formidle kunnskap som grunnlag for avgjerder i norsk utdanningspolitikk og for praksisfeltet. I 2024 har KSU publisert sju systematiske kunnskapsoppsummeringar. I tillegg er ti sende inn til vitskapelege tidsskrift. KSU har òg publisert fire forskingsnotat, skrive to rapportar på oppdrag frå nasjonale utval, oppdatert den nordiske basen over barnehageforsking og oppdatert det levande kartet med oversikt over utdanningsforsking med midlar frå Forskingsrådet. Tidsskriftet som KSU etablerte i 2022, Nordic Journal of Systematic Reviews(NJSRE), blei i 2024 godkjent på nivå 1 i kanalregisteret. Dette er ei viktig anerkjenning som vil styrke arbeidet med systematiske kunnskapsoversikter og setje dei inn i ein internasjonal samanheng.

Senter for læringsanalyse (SLATE) ved Universitetet i Bergen blei oppretta av departementet i 2015 og fekk særskild finansiering i perioden 2015–2024. Gjennom ei rekke aktivitetar har senteret bidrege sterkt til å styrke forskinga på og bruken av læringsanalyse i Noreg, og til den faglege utviklinga på feltet internasjonalt. SLATE har frå 2025 gått over i ein driftsfase der grunnfinansieringa frå departementet er avslutta og hovuddelen av finansieringa kjem frå Universitetet i Bergen. I 2025 fekk SLATE ei ekstra løyving på 3 mill. kroner til styrking av arbeidet med kunstig intelligens ved Universitetet i Bergen. Senteret har ei leiande og koordinerande rolle i AI LEARN, som fekk tildelt midlar gjennom regjeringas store satsing på KI-forsking våren 2025.

Kunnskapssektorens datafellesskap (KUDAF) starta i 2022 og blir leia av HK-dir. Programmet skal legge til rette for tryggare, raskare og betre deling av data mellom Kunnskapsdepartementets underliggande verksemder. Programmet har utarbeidd felles spelereglar for beskriving og deling av data, og starta utviklinga av ein digital infrastruktur. I 2024 har programmet gjennomført ein ny modnadsanalyse av arbeidet verksemdene gjer med orden i eige hus. Resultata frå analysen viser at modnaden i sektoren går sakte i riktig retning. Dei fleste av verksemdene er no involverte i programmet, og det er utvikla ei felles forståing av konseptet orden i eige hus, som mellom anna inneber at ei verksemd skal ha god oversikt over data dei handterer, ha gode beskrivingar av desse data og vite kven som både bruker og kan bruke dei. Programmet samarbeider i aukande grad med etatar og verksemder utanfor kunnskapssektoren for å styrke verdien av data som skal gjerast tilgjengelege gjennom KUDAF. 2025 er det siste året i programperioden.

Forskingsprogram for digitalisering og digital kompetanse i barnehage og skule starta opp i 2024, og det blei nytta 0,8 mill. kroner. Programmet har som overordna mål å utvikle ny forskingsbasert kunnskap om digitalisering og digital kompetanse i barnehage og skule. Formidling av forskingsresultat er ein viktig del av arbeidet. Programmet skal ferdigstillast i 2030.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 54,7 mill. kroner på post 21. I revidert budsjett for 2025 vart 1 mill. kroner rammeoverførte til Finansdepartementets kap. 1620, post 01 som bidrag til å opprette og drifte ei rettleiingsteneste organisert av Statistisk sentralbyrå (SSB). Tenesta skal legge til rette for auka bruk av forsøk i forvaltninga. Departementet foreslår å gjere rammeoverføringa på 1 mill. kroner varig i 2026. Departementet planlegg å fordele midlane på posten til tiltaka slik dei er sette opp i tabell 4.2. Tiltaka er omtala nedanfor.

Det er behov for å vidareføre arbeidet med datadeling i sektoren, og bygge på resultata frå KUDAF-programmet (2020–2025). Meir vidarebruk og gjenbruk av data skal mellom anna betre vilkåra for forsking, gi effektiviseringsgevinstar og betre grunnlaget for politiske avgjersler. Kunnskapsdepartementet foreslår å bruke midlar over posten for å halde fram arbeidet med felles spelereglar og ein digital infrastruktur som skal gjere arbeidet med datadeling enklare, i tråd med digitaliseringsstrategien til regjeringa.

Kunnskapssenter for utdanning (KSU) ved Universitetet i Stavanger skal styrke forskingsgrunnlaget for praksis, politikk og forsking gjennom metodisk solide kunnskapsoppsummeringar og vere ein aktiv kunnskapsmeklar for å auke kvaliteten på og bruken av utdanningsforskinga i sektoren. Departementet foreslår å auke tildelinga til senteret i 2026, i tråd med senterets rolle i å spreie forskingskunnskap til utdanningssektoren, og i tråd med den nye strategien for utdanningsforsking.

Departementet vil òg nytte midlar for å sikre oppfølging av strategien, med særleg siktemål om ei styrking av samspelet mellom forsking, formidling av forsking og bruk av utdanningsforskinga. Departementet vil også styrke koordineringa av innsatsen innanfor forsking om og for oppvekst- og utdanningssektoren.

Det er framleis stort behov for innsikt i korleis vi kan forstå, relatere oss til, ta i bruk og utvikle kunstig intelligens i utdanning og forsking. Departementet vil også i 2026 fordele midlar gjennom SLATE ved Universitetet i Bergen for framleis å legge til rette for samarbeid på tvers av fagmiljøa og med partnarar utanfor UiB om kunstig intelligens. Departementet vil også tildele midlar til anna forsking på bruk av kunstig intelligens i utdanning og forsking. Til dømes treng vi kunnskap om korleis KI påverkar evner som kritisk tenking, kreativitet, konsentrasjon og språkleg utvikling. Feltet krev tverrfagleg innsikt, innovative metodar og ulike perspektiv – frå teknologi og pedagogikk til etikk og samfunn. Slik forsking vil gi grunnlag for ansvarleg og kunnskapsbasert bruk av KI i skulen og kunnskapssektoren elles.

HK-dir har ansvaret som oppdragsgivar for ADMOD og har saman med SSB vidareført prosjektet for fire nye år (2025–2029). Departementet finansierer prosjektet gjennom ei årleg løyving til HK-dir. Prosjektet set opp framskrivingar av langsiktige behov for og tilgang på kompetanse i Noreg. Ein styrke ved ADMOD er at modellen dekker heile arbeidsmarknaden og tek omsyn til at arbeidskraftbehovet i ei næring kan endre seg som følge av endringar i andre næringar. Prosjektet er knytt til arbeidet i Kompetansebehovsutvalet (KBU).

Det er framleis behov for å styrke kunnskapen om kva forsking og utvikling har å seie for ivaretakinga av nasjonale sikkerheitsinteresser, gjennom ei kartlegging og vurdering av moglege skjermingsverdige verdiar på området. Departementet vil prioritere dette formålet også i 2026.

Departementet planlegg òg å løyve midlar til nye analysar, forsøk og utgreiingar. Dette omfattar mellom anna eit forskingsprosjekt om korleis lærarrolla har utvikla seg over tid, og eit prosjekt som skal vurdere tiltak og verknader for å auke rekrutteringa til teknologi- og realfag. I tillegg kan det bli aktuelt å setje i gang nye prosjekt for å styrke analyse- og kunnskapsgrunnlaget innanfor dei sektorane departementet har ansvar for. Departementet vil ved behov omdisponere midlar mellom dei ulike tiltaka på posten.

Tabell 4.2 Fordeling av løyvinga på kap. 201, post 21

(i 1 000 kr)

Saldert 2025

Forslag 2026

Program for framtidig deling av data om utdanning og forsking: Kunnskapssektorens datafellesskap (KUDAF)

20 000

Datadeling i kunnskapssektoren

15 000

Kunnskapssenter for utdanning ved Universitetet i Stavanger (KSU)

14 750

16 300

Forsking på kunstig intelligens i utdanning og forsking

5 000

Vidareføring av ADMOD-prosjektet i SSB

1 200

1 200

Analyse av FoUs betydning for ivaretakinga av nasjonale tryggingsinteresser

3 000

1 300

Kunnskapsdepartementets statistikkavtalar med SSB, OECD og EU

4 120

4 800

Oppfølging av initiativ i Kunnskapsdepartementets strategi for utdanningsforsking 2025–2029

4 000

5 000

Andre analysar, forsøk og utgreiingar

3 661

6 065

Totalt

53 731

54 665

Post 50 Forsking om utdanning og forsking

Posten blei avvikla i 2025-budsjettet og løyvinga flytta til ny post 70. Sjå mål og budsjettforslag under kap. 201, post 70.

Resultat i 2024

Forskingsrådets portefølje for utdanningsforsking omfattar heile utdanningsløpet frå barnehage til læring i samfunn og arbeidsliv. Det blir utført mest forsking om grunnskulen, men det er ein aukande innsats på forsking om og for barnehage og høgare utdanning. Det meste av den samla innsatsen går til fagmiljø i samfunnsvitskap, særleg innanfor pedagogiske fag. Dei siste åra har det vore noko meir forsking innanfor humaniora, og det er tydeleg at satsinga på humaniora har påverka utdanningsporteføljen. Fagområda teknologi, medisin og helsefag, pluss matematikk og naturvitskap, er representerte i porteføljen, men utgjer ein mindre del.

Det er høg kvalitet på forskingsprosjekta som får tildelt midlar i Forskingsrådet. Utlysinga retta mot forsking på effektar av tiltak for auka kvalitet i barnehage, skule og vidaregåande opplæring hadde i 2024 auka søking og høg kvalitet på søknadene. Prosjekta som blei innvilga, vil bidra med forsking på effektar av tiltak i barnehage, grunnskule, vidaregåande skule og i fag- og yrkesopplæringa knytt til spesialpedagogikk, skrivestrategiar, fråfall og kunstig intelligens.

Forskingsrådets aktivitetar retta mot utdanning og kompetanse bidreg til å styrke forskingskapasiteten og -kompetansen på sentrale område for og i utdanningssektoren der det er spesielle forskings- og innovasjonsbehov. Døme på dette er satsinga på FoU i lærarutdanningane, offentleg sektor ph.d., og effektar av tiltak for auka kvalitet i barnehage, grunnskule og vidaregåande opplæring.

Det har i 2024 vore gjennomført tre utlysingar for forsking og innovasjon i utdanningssektoren. Ei av dei var samfinansiert med midlar til arbeidslivsforsking og innretta mot kompetanse for arbeidslivet. Forskingsrådet fekk 14 søknader, og av dei var tre støtteverdige prosjekt som blei tildelt midlar. Dette er eit forskingsområde som må byggast opp over tid, gjennom blant anna føreseielege prioriteringar og rettleiing av søkarar.

Norske forskarar er svært aktive i internasjonale samarbeid om forsking for kunnskapssektoren, og dei kan vise til gode resultat på internasjonale konkurransearenaer. I 2024 tok norske forskingsaktørar innanfor utdanningsfeltet imot 21,5 mill. kroner frå EU.

Senter for spesialpedagogisk forsking og inkludering (SpedAims) blei oppretta i 2021 gjennom Noregs forskingsråd. Senteret er eit samarbeid mellom universiteta i Oslo, Bergen og Stavanger og Agder og Nord universitet. Senteret vart nyleg evaluert, og panelet konkluderte med at det i stor grad har lukkast i å nå måla for den første femårsperioden. Panelet viser til høg forskingsaktivitet, at interessante data er samla inn, og at eit variert sett med relevante forskingsspørsmål er belyste. Arbeidet representerer ei viktig plattform for den andre perioden, og for framtidig forsking på feltet i Noreg.

Post 70 Noregs forskingsråd – forsking om utdanning og forsking

Løyvinga blei flytta frå kap. 201, post 50 til post 70 i 2025-budsjettet. Sjå post 50 for rapportering på resultat i 2024.

Mål for 2026

Målet med løyvinga er eit godt kunnskapsgrunnlag for utforminga av kunnskapspolitikken.

Budsjettforslag for 2026

Post 70 blir budsjettert med ei årleg løyving og ei tilsegnsramme, med tilhøyrande tilsegnsfullmakt. Tilsegnsramma set ramma for ny aktivitet og forpliktingar som Noregs forskingsråd kan inngå i 2026. Løyvinga skal dekke forventa utbetalingar av tilsegner i det gjeldande budsjettåret som Forskingsrådet har gitt i tidlegare år, og nye tilsegner som kjem til utbetaling i budsjettåret. Posten blir budsjettert med ei tilsegnsfullmakt fordi Forskingsrådet finansierer fleirårige forskingsprosjekt og treng fullmakt frå Stortinget for å kunne forplikte staten utover gjeldande budsjettår. Tilsegnsfullmakta viser uteståande forpliktingar på posten, det vil seie den delen av gitte tilsegner som enno ikkje er utbetalte, ved utgangen av budsjettåret.

Departementet foreslår ei tilsegnsramme på 291,1 mill. kroner på post 70. Tilsegnsramma inkluderer ei øyremerkt årleg tildeling til forsking på høgare yrkesfagleg utdanning og fag- og yrkesopplæring på 25,9 mill. kroner, ei planlagd tildeling på 10 mill. kroner til forsking på forskings- og innovasjonspolitikk, som sist fekk tildeling i 2024, i tillegg til ei tildeling på 50 mill. kroner til innovasjonsprosjekt som blir lyste ut annakvart år, med neste tildeling i 2026.

Departementet foreslår å løyve 250,7 mill. kroner på post 70. Dette er ein reduksjon på 14,4 mill. kroner frå 2025. I 2026 går 90 pst. av løyvinga til å utbetale tilsegner som er gjevne i 2025 og tidlegare år.

Departementet foreslår ei tilsegnsfullmakt på 840,3 mill. kroner knytt til posten, jf. forslag til vedtak IV nr. 1.

Porteføljar og ordningar i Forskingsrådet skal fremje relevant forsking av høg kvalitet om og for utdanningssektoren og bidra til å nå måla i Kunnskapsdepartementets strategi for utdanningsforsking. Mellom anna skal midlane legge til rette for meir bruk av forskingsbasert kunnskap i utdanningssektoren, fremje design-, metode- og teoriutvikling i utdanningsforskinga, stimulere til tverrfagleg og sektorovergripande forskarsamarbeid og auke omfanget av og kvaliteten på forsking på utvalde område. Satsinga er òg ein del av arbeidet med samfunnsoppdraget om å inkludere barn og unge. Vidare gir midlane rom for å vidareføre løyvingane til dei to sentera for barnehageforsking (BARNkunne og FILIORUM) og senteret for spesialpedagogisk forsking og inkludering (SpedAims). SpedAims er nyleg evaluert, og panelet konkluderte einstemmig med at finansieringa av senteret bør vidareførast. I tråd med tilrådinga frå panelet og Forskingsrådet foreslår departementet vidare årleg tilskot på 8 mill. kroner i fem nye år.

Det er stort behov for innsikt i korleis ein kan forstå og utvikle kvalitet og relevans i forskinga, korleis ein betre kan ta i bruk forsking, på kva måte resultat og effektar av forsking oppstår, og kva som kan fremje omstillinga til ein meir berekraftig og smartare norsk økonomi. Ei eiga satsing i Forskingsrådet (FORINNPOL) har finansiert tre senter som har styrkt kunnskapsgrunnlaget for forskings- og innovasjonspolitikken. To av desse vart avslutta i 2025, medan det tredje skal avsluttast i 2026. I 2025 vart det løyvd midlar til ei ny utlysing gjennom kompetanse- og samarbeidsprosjekt som vidarefører satsinga for å styrke kunnskapsgrunnlaget for forskings- og innovasjonspolitikk til og med 2028. Seks prosjekt fekk midlar, og dei skal mellom anna forske på samspel mellom forsking og brukarar, og korleis forskings- og innovasjonssystemet kan bidra til ei berekraftig omstilling av samfunnet.

Programkategori 07.20 Grunnopplæringa

Utgifter under programkategori 07.20 fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

220

Utdanningsdirektoratet

704 840

781 457

808 201

3,4

221

Foreldreutvala for grunnopplæringa og barnehagane

16 213

17 492

18 035

3,1

222

Statlege skular og fjernundervisningstenester

161 854

158 687

162 349

2,3

223

Diamanten skole

29 929

29 813

30 765

3,2

224

Tilskot til freds- og menneskerettssenter

155 023

194 684

201 692

3,6

225

Tiltak i grunnopplæringa

2 618 126

2 759 106

2 330 208

–15,5

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringa

3 455 531

3 359 013

3 547 734

5,6

227

Tilskot til særskilde skular

244 138

258 901

274 867

6,2

228

Tilskot til private skular o.a.

7 462 822

8 100 441

8 416 685

3,9

229

22. juli-senteret

43 750

58 428

64 296

10,0

230

Statleg spesialpedagogisk teneste

669 105

685 275

711 397

3,8

Sum kategori 07.20

15 561 331

16 403 297

16 566 229

1,0

Inntekter under programkategori 07.20 fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

3220

Utdanningsdirektoratet

745

2 685

2 782

3,6

3222

Statlege skular og fjernundervisningstenester

32 022

25 842

26 772

3,6

3223

Diamanten skole

721

742

769

3,6

3225

Tiltak i grunnopplæringa

222 920

293 709

176 687

–39,8

3230

Statleg spesialpedagogisk teneste

32 341

36 269

32 974

–9,1

Sum kategori 07.20

288 749

359 247

239 984

–33,2

Innleiing

Grunnopplæringa skal sikre inkludering, meistring og kvalifisering. Den norske fellesskulen skal gi elevane gode fagkunnskapar, ferdigheiter og eit breitt grunnlag for vidare utdanning, arbeid og deltaking i samfunnslivet. At barn og unge med ulik bakgrunn møter kvarandre og lærer saman i skulen, styrker fellesskapet, reduserer forskjellar og bygger opp tilliten vi har til kvarandre. Opplæringa skal bidra til eit berekraftig samfunn med små skilnader og høg tillit.

Regjeringa vil at alle barn og elevar skal ha likeverdige moglegheiter uavhengig av bakgrunn, og la våren 2025 fram Meld. St. 28 (2024–2025) Tro på framtida – uansett bakgrunn (oppvekstmeldinga). Meldinga viser til regjeringa sine ambisjonar om å styrke det breie laget rundt barn og unge og gi kommunane større moglegheit til å rette innsatsen der det lokale behovet er størst.

Gjennom tiltaka i Meld. St. 34 (2023–2024) En mer praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn skal skulen bli meir praktisk, aktiv og variert, slik at fleire elevar opplever motivasjon og meistring.

Regjeringa har allereie fått mobiltelefonen ut av skulen og lagt til rette for at læraren igjen kan vere sjefen i klasserommet. Det er levert ekstraordinære løft i denne perioden for fleire fysiske skulebøker og forsterka satsing på skulebiblioteka. Å kunne lese godt er heilt avgjerande for å forstå og lære i alle fag, for vidare utdanning og arbeid og for å leve eit godt liv.

Dei overordna måla for samfunnsoppgåva til Kunnskapsdepartementet er omtala i hovudinnleiinga i del I. I tillegg har departementet ei rekke meir konkrete sektormål der følgande gjeld grunnopplæringssektoren:

Kunnskapssektoren har tilbod av høgare kvalitet

Sterkare felles opplærings- og utdanningsmiljø fremjar inkludering, motivasjon og meistring

Ein meir samordna og tidlegare innsats for alle barn og unge

Medarbeidarane i kunnskapssektoren har meir relevant kompetanse

Opplæring og utdanning som gir fleire relevant kvalifisering

Kompetanseheving og livslang læring er meir tilgjengeleg for alle over heile landet

Grunnopplæringa er i hovudsak finansiert av dei frie inntektene til kommunane og fylkeskommunane, det vil seie rammetilskotet og skatteinntekter. Kommunane og fylkeskommunane har eit sjølvstendig ansvar for å budsjettere midlar til grunnopplæringa etter lokale prioriteringar og behov. Dette gjeld midlar til både drift, investeringar og kvalitetsutvikling av grunnopplæringa. Fylkeskommunane gir tilskot til lærebedriftene etter satsar som er fastsette av staten.

Nedanfor følger hovudprioriteringane til departementet for 2026, deretter ein omtale av ulike tema innanfor grunnopplæringa, med både vurdering av tilstanden og tiltak for å møte utfordringane. Samla sett viser omtalen korleis tiltak i sektoren skal medverke til å nå dei overordna måla til departementet.

For statistikk og meir informasjon om ressursbruken i grunnopplæringa, sjå del III, kap. 6 Nøkkeltal for grunnopplæringa. Sjå òg omtale av relevante vedtak i del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak.

Hovudprioriteringar for 2026

Regjeringa vil setje i gang eit leseløft frå 2026 med mål om at norske elevar igjen skal bli blant verdas beste lesarar. Regjeringa foreslår å bruke 1 mrd. kroner ekstra samanlikna med i dag på å styrke leseferdigheitene og auke leselysta til elevane. Satsinga er planlagd over fire år, og løyvingsforslaget for 2026 er 206,3 mill. kroner. Som ein del av dette vil regjeringa setje ned ein lesekommisjon som mellom anna skal foreslå tiltak for å styrke leseferdigheitene og auke leselysta til barn og unge, og kome med tilrådingar om kva som gir den beste leseopplæringa.

Regjeringa foreslår òg å løyve 120 mill. kroner til kommunar for innkjøp av fysiske læremiddel og å styrke tilskotet til skulebibliotek og bøker med 51,3 mill. kroner. Regjeringa foreslår i tillegg å vidareføre løyvinga til den nasjonale satsinga Tid for lesing på 18 mill. kroner i 2026.

Oppfølginga av Meld. St. 34 (2023–2024) En mer praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn held fram i 2026. I meldinga presenterte regjeringa fleire tiltak for å snu den negative utviklinga i grunnskulen på fleire område. Tiltaka skal bidra til å styrke læringa, utviklinga, motivasjonen og meistringa til elevane, mellom anna gjennom å bidra til meir praktisk læring i skulen.

I 2024 blei det oppretta ei tilskotsordning og ei rentekompensasjonsordning for meir praktisk, variert og relevant læring for 5.–10. trinn. For 2026 foreslår regjeringa å auke tilskotsordninga for utstyr og læringsarenaer frå 160 mill. kroner til 191 mill. kroner og utvide ordninga til å omfatte 1.–4. trinn. I tillegg foreslår regjeringa å auke investeringsramma for rentekompensasjonsordninga til 3 mrd. kroner i 2026. På sikt skal denne auke til 8 mrd. kroner.

Regjeringa vil vidareføre innsatsen på grunnskular med størst skulemiljøutfordingar ved å løyve 45 mill. kroner til tilskotsordninga for skulemiljøteam. Vidare vil regjeringa støtte kommunane i ein målretta innsats mot ungdomskriminalitet og utrygge skulemiljø, slik at dei kan etablere beredskapsteam. Regjeringa foreslår 80 mill. kroner til dette i 2026. Tilskotet skal bidra til at skular og kommunar med særlege utfordringar får tett oppfølging for å styrke læringa og trivselen blant elevane.

Regjeringa vil støtte arbeidet med verdigrunnlaget i skulen og opplæringa om felles historie, kulturarv og tradisjonar. Utdanningsdirektoratet har derfor fått i oppdrag å utvikle rådgivande støttemateriell i form av innhaldslister til læreplanane til dette arbeidet i skulen.

Regjeringa har starta arbeidet med å utvikle eit nytt kvalitetsutviklingssystem for skulen som skal fremje elevanes læring, trivsel og utvikling. Skulens verdigrunnlag og breie mandat skal ligge til grunn, og departementet foreslår å løyve 30 mill. kroner i 2026 til å utvikle nye læringsstøttande prøver, ny skulemiljøundersøking og meir fleksible verktøy som skal erstatte kartleggingsprøver på 1. trinn.

Skulefritidsordninga (SFO) skal bli meir tilgjengeleg for alle elevar, og Kunnskapsdepartementet har lagt fram eit forslag om rett til 12 timar gratis SFO, jf. Prop. 160 L (2024–2025).

For å støtte kommunane og fylkeskommunane i møte med nye teknologiar, bidra til å motverke det aukande presset på barn og unge sitt personvern og ivareta den digitale kvardagen til barn, unge og elevar, vidarefører departementet midlar i 2026 til å følge opp Strategi for digital kompetanse og infrastruktur i barnehage og skole 2023–2030. Departementet har gitt Utdanningsdirektoratet i oppdrag å etablere felles støttetenester for personvern, informasjonstryggleik og universell utforming i digitale læremiddel, læringsressursar og plattformer. Støttetenestene vil hjelpe kommunar, fylkeskommunar og private barnehage- og skuleeigarar med å handtere utfordringar dei har med å etterleve regelverket på området. Sjå nærare omtale nedanfor og under kapittel 226, post 21 og under vedtak nr. 578 (2023–2024) i del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak.

Regjeringa innfører eit nytt heilskapleg system for kompetanse- og karriereutvikling for lærarar og andre tilsette med mål om at alle barn og elevar skal få eit best mogleg grunnlag for læring, utvikling og trivsel i barnehagen og grunnopplæringa. Frå 2026 får også andre tilsette i laget rundt barna og elevane i barnehage, SFO og skule moglegheit til å delta i vidareutdanning med same vilkår som lærarar. Frå hausten 2025 er tilskotsordninga for rettleiing for nyutdanna lærarar i barnehagar og skular styrkt med 75 mill. kroner. Departementet foreslår å auke tilskotet ytterlegare med 75 mill. kroner i 2026, slik at løyvinga totalt blir på 225,8 mill. kroner.

Regjeringa vil i 2026 halde fram oppfølginga av Meld. St. 13 (2022–2023) Samisk språk, kultur og samfunnsliv – Kompetanse og rekruttering i barnehage, grunnopplæring og høyere utdanning og Meld. St. 17 (2024–2025) Samisk språk, kultur og samfunnsliv – Kommunale tjenestetilbud til samiske innbyggere. Sjå også omtale av fleire vedtak som gjeld Stortingets behandling av rapporten frå Sannings- og forsoningskommisjonen, i del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak.

Regjeringa har starta arbeidet med ein handlingsplan for kvensk språk. For oppfølginga av Sannings- og rettferdskommisjonens rapport og vedtaka om kvensk, sjå omtale i del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak.

Hausten 2024 tok eit av dei mest sentrale tiltaka i fullføringsreforma i vidaregåande opplæring til å gjelde, ved at elevane har rett til opplæring til dei har fullført vidaregåande opplæring. Eit øyremerkt tilskot har vore gitt for å finansiere denne retten. Regjeringa foreslår å innlemme tilskotet på 320 mill. kroner i rammetilskotet til fylkeskommunane frå 2026.

Regjeringa foreslår å løyve 20 mill. kroner til Nasjonalt senter for yrkesfag, som er ei styrking på 10 mill. kroner frå 2025. Ei styrking av Nasjonalt senter for yrkesfag skal bidra til å styrke kvalitets- og utviklingsarbeidet i fag- og yrkesopplæringa i heile det yrkesfaglege utdanningsløpet, og bidra med oppdatert kunnskap til relevante avgjerdsorgan på alle nivå. Regjeringa foreslår vidare å løyve 466 mill. kroner til tiltak for å kvalifisere og formidle fleire til læreplass og 83,2 mill. kroner til Fagbrev på jobb.

Departementet foreslår å vidareføre lærlingtilskotet på same nominelle nivå som i 2025. Tiltaket frigjer 153 mill. kroner til andre prioriterte satsingar. Rammetilskotet til fylkeskommunane blir redusert tilsvarande. Departementet foreslår òg å auke lærlingtilskotet til verneverdige tradisjonshandverksfag med 2 mill. kroner. Fleire av lærebedriftene som tilbyr verneverdige tradisjonshandverksfag er små og har relativt sett større kostnader knytt til å drive opplæring samanlikna med andre lærebedrifter. Å styrke tilskotet vil legge til rette for å vidareføre kunnskapen i desse kulturelt verdifulle faga.

Departementet foreslår å vidareføre tilskotet på 15 mill. kroner som blei løyvd i revidert budsjett for 2025 til fleksible og desentraliserte tilbod innanfor yrkesfagleg vidaregåande opplæring.

Departementet foreslår å styrke arbeidet med eksamen og vurdering med 8 mill. kroner. Den samla løyvinga til eksamen og vurdering skal bidra både til å trygge eksamensgjennomføringa og til å vidareutvikle eksamens- og vurderingsfeltet etter fagfornyinga, fullføringsreforma i vidaregåande opplæring og vurderingsformer som fremjar praktisk læring.

I oppfølginga av Meld. St. 28 (2024–2025) Tro på framtida – uansett bakgrunn (oppvekstmeldinga) foreslår regjeringa å flytte midlar frå fleire departement til ei ny tverrsektoriell tilskotsordning frå 2026. Gjennom denne ordninga skal kommunar få tilskot til førebyggande tiltak for barn og unge. Målet er å gi barn og unge gode oppvekstvilkår og førebygge at barn og unge fell utanfor, ved å støtte kommunane i det heilskaplege og førebyggande arbeidet deira retta mot barn og unge på tvers av ulike sektorar og tenesteområde. Sjå meir omtale i Prop. 1 S (2025–2026) for Barne- og familiedepartementet.

Læring, motivasjon og trivsel

Ein fellesskule for alle sørger for at elevar med ulik bakgrunn og ulike interesser møtest og lærer saman. Barn og unge lever her og no, og det er viktig å anerkjenne eigenverdien i barndommen og ungdomstida. Opplæringa skal danne heile mennesket og gi kvar og ein høve til å utvikle evnene sine og delta i samfunnet. I vidaregåande opplæring skal elevane kvalifisere seg til direkte yrkesdeltaking som fagarbeidarar eller bli førebudde for vidare studiar. Fagleg læring og sosial læring heng saman. Eit trygt og inkluderande læringsmiljø er grunnlaget for ein positiv kultur der elevane blir oppmuntra og stimulerte til fagleg og sosial utvikling. Opplæringa skal legge grunnlaget for kritisk tenking og demokratisk motstandskraft, noko som støttar opp om Noregs totalberedskap.

Dei fleste elevar og lærlingar trivst i opplæringa, men det er utfordringar i læringsmiljøet, og læringsresultata går ned

Negativ utvikling i læringsresultat

Figur 4.1 Norske elevars skår på dei internasjonale undersøkingane i perioden 2000–2023

Kjelde: Figuren er ei samanstilling av alle landrapportar for dei internasjonale undersøkingane.

Læringsresultata for norske grunnskuleelevar har gått tydeleg tilbake i fleire fag og ferdigheiter. Frå 2018 til 2022 gjekk prestasjonane tilbake i lesing, matematikk og naturfag målt i PISA-undersøkinga. Tilbakegangen var stor i matematikk og lesing, og noko mindre i naturfag. Det var også betydeleg fleire elevar på dei lågaste meistringsnivåa. Nedgangen i Noreg var større enn i dei fleste andre OECD-landa. PIRLS 2021 viste òg nedgang i leseferdigheitene til norske tiåringar. Norske elevar har lågast leseglede blant alle dei 65 landa som deltok i PIRLS 2021. Resultata i matematikk og naturfag bør sjåast i samanheng med dei dalande prestasjonane til norske ungdomsskuleelevar i TIMSS 2019 og TIMSS 2023. Når SSB samanliknar resultata på den nasjonale prøven i lesing på 5. trinn frå 2022 til 2024, viser det seg at prosentdelen elevar på lågaste meistringsnivå har stige, medan prosentdelen på høgaste meistringsnivå har gått ned. Endringa er størst blant innvandrarar, der delen på lågaste meistringsnivå har auka frå 41 pst. i 2022 til 50 pst. i 2024. For norskfødde med innvandrarforeldre er auken på 7 prosenteiningar, og hos andre elevar er auken 4 prosenteiningar.

Resultata frå dei nasjonale prøvane er relativt stabile, men dei viser at elevane på både 5. og 8. trinn no gjer det litt svakare i lesing og rekning, og litt betre i engelsk, samanlikna med 2022 og 2023. Gutane presterer betre enn jentene i rekning og engelsk, medan det er motsett i lesing.

International Computer and Information Literacy Study (ICILS) 2023 er ein internasjonal komparativ studie om digital kompetanse og algoritmisk tenking blant elevar på 8. trinn (9. trinn i Noreg). Studien gir innsikt i bruken av digital teknologi i skulane og korleis skulane bruker teknologien til å utvikle den digitale kompetansen til elevane. Norske elevar presterer over gjennomsnittet i digital kompetanse og på gjennomsnittet i algoritmisk tenking. 40 pst. av elevane skårar på dei lågaste nivåa. Undersøkinga viser mellom anna at heimebakgrunnen til elevane, inkludert sosioøkonomiske forhold og tilgang til digitale ressursar, har ein klar samanheng med prestasjonane. For dei nordiske elevane har multitasking signifikant negativ samanheng med resultat på prøvane elevane gjennomførte i undersøkinga.

Grunnskulepoeng er eit mål for karaktersnittet til elevane på vitnemålet og består av både standpunkt- og eksamenskarakterar. Statistikken for avgangselevane i 2024 viser ein liten nedgang i oppnådde grunnskulepoeng samanlikna med 2023, medan oppnådde grunnskulepoeng er uendra frå 2024 til 2025.

Sjå meir statistikk om læringsresultat i del III, kap. 6 Nøkkeltal for grunnopplæringa.

Det er framleis utfordringar med mobbing, motivasjon og trivsel i skulen, men den negative utviklinga kan ha flata ut

Undersøkingar som Elevundersøkinga 2024 og Ungdata 2025 viser at dei fleste barn og unge har gode oppvekstvilkår og høg livskvalitet, og at dei opplever trivsel både på skulen og i nærmiljøet. Dei fleste er nøgde med lærarane, foreldra og vennene sine og rapporterer om eit godt læringsmiljø med faglege utfordringar og støtte frå lærarane. Undersøkingane viser samstundes at det framleis er ein betydeleg del elevar som ikkje opplever å ha eit trygt og godt skulemiljø. I Ungdata-undersøkinga var det i 2025 inga endring i skuletrivsel etter fleire år med negativ utvikling, medan Elevundersøkinga 2024 viste ei lita betring i trivsel på alle trinn. Undersøkingane viser også stabile mobbetal frå førre måling. Dette kan tyde på at den negative utviklinga i fleire trivselsmålingar dei siste åra no kanskje flatar ut. Undersøkingane gir likevel ikkje svar på kva som er årsak til utviklinga.

Figur 4.2 viser resultat frå Elevundersøkinga 2024. Etter to år med ein markant auke i prosentdelen elevar som opplever mobbing, ligg tala for 2024 omtrent på nivå med 2023. Dette inneber at det ikkje er same negative utvikling frå 2023 til 2024, men at det framleis er høge mobbetal.

Figur 4.2 Prosentdelen elevar som har opplevd mobbing på skulen to–tre gongar i månaden eller oftare

Kjelde: Utdanningsdirektoratet

Lærlingundersøkinga 2024 viser at åtte av ti lærlingar trivst på arbeidsplassen og med kollegaene sine, medan 3,1 pst. svarer at dei er blitt mobba på arbeidsplassen i løpet av den siste månaden. Dette er ein nedgang frå 3,7 pst. i 2023. Ein del lærlingar rapporterer om uønskt seksuell merksemd på arbeidsplassen. Dette gjeld spesielt for jenter. I undersøkinga svarer 16,2 pst. av dei at dei er blitt utsette for uønskt seksuell merksemd. Dette er særleg ei utfordring i utdanningsprogram der jenter er i klart mindretal.

Bekymringsfullt skulefråvær

Skulefråværet har stige dei siste åra. Tala for fråvær på 10. trinn frå skuleåret 2023–24 viser at elevane er borte vesentleg fleire dagar og timar enn før pandemien. Medianfråværet på 10. trinn er to dagar og to timar meir enn i skuleåret 2018–19. Det er særleg bekymringsfullt at fleire elevar enn tidlegare har svært mykje fråvær. Prosentdelen elevar på 10. trinn med meir enn 20 dagar fråvær har auka frå 9 pst. i skuleåret 2018–19 til 17 pst. i 2023–24. Det finst ikkje nasjonal statistikk over fråvær på 1.–9. trinn i skulen, men fleire undersøkingar tyder på at fråværet har auka i heile skuleløpet. Høgare skulefråvær er ein trend i fleire andre land, både i og utanfor Norden.

Fysisk utagering, vald og truslar mot tilsette i skulen

Det er mange ulike kjelder til informasjon om omfanget av vald og truslar mot tilsette i skulen. Tala blir samla inn i ulike samanhengar, frå ulike respondentar og med ulike formål. Tala viser til dels ulikt omfang av vald og truslar i skulen. Likevel avdekker tala det same overordna bildet. Dei ulike rapportane viser at mange tilsette i skulen opplever vald og truslar som svært belastande. Omfanget av både vald og truslar fell kraftig når elevane blir eldre, og det er eit fåtal elevar som står for hendingane. Elevar i tilrettelagde opplæringstilbod er overrepresenterte, og utageringa heng ofte saman med manglande meistring, stress og frustrasjon.

Tal frå Statens arbeidsmiljøinstitutt (STAMI) frå 2024 viser at 22 pst. av grunnskulelærarane har vore utsette for vald, og at 24 pst. har vore utsette for hets eller truslar. Av grunnskulelærarane som svarte at dei har vore utsette for vald dei siste 12 månadene, var det 7,3 pst. som svarte at dei hadde opplevd dette kvar månad eller oftare.

Når det gjeld tilsette i vidaregåande skule, er talet vesentleg lågare. Blant lærarane i vidaregåande skule var det 4 pst. som svarte at dei var blitt utsette for vald og 15 pst. som rapporterte at dei hadde blitt utsette for hets eller truslar.

NIFU har på oppdrag frå Utdanningsdirektoratet gjennomført ein studie av vald og truslar i skulen. NIFU finn mellom anna at 36 pst. av skuleleiarane i grunnskulen er heilt eller delvis einige i at vald og truslar frå elevar mot tilsette er ei stor utfordring på skulen. Blant skuleleiarane i vidaregåande skule er det ingen som svarer at dei er heilt einige i at det er ei stor utfordring på skulen, og 6 pst. svarer at dei er delvis einige. Det same mønsteret ser ein på spørsmålet om kor mange av elevane dette gjeld. Skuleleiarane i grunnskulen svarer at det i gjennomsnitt er 4,6 pst. av elevane som er involverte i hendingar med vald og truslar mot tilsette, medan dette gjeld i gjennomsnitt 1,1 pst. av elevane i vidaregåande skule.

Innsats for betre læring, motivasjon og trivsel

Betre leseferdigheiter og auka leselyst gjennom nasjonal satsing på lesing og styrking av skulebiblioteka

Regjeringa foreslår å bruke 1 mrd. kroner ekstra samanlikna med i dag på å styrke leseferdigheitene og auke leselysta til elevane. Satsinga er planlagt over fire år, og løyvingsforslaget for 2026 er 206,3 mill. kroner.

Gode leseferdigheiter og motivasjon for å lese er svært viktig for elevane, både her og no og for det livet dei skal leve i framtida. Å kunne lese er avgjerande for å lære i faga og for å utvikle ordforråd og kritisk tenking. Skulen skal bidra til at alle elevar, uavhengig av bakgrunn, får høve til å bli gode lesarar. Fleire undersøkingar viser at det har vore tilbakegang i elevane sine leseferdigheiter og lyst til å lese.

Regjeringa ønsker å få fleire til å lese meir og at elevane utviklar betre leseferdigheiter og auka leselyst. Våren 2024 la Kunnskapsdepartementet i samarbeid med Kultur- og likestillingsdepartementet fram ein leselyststrategi. Her lanserte regjeringa mellom anna den nasjonale lesesatsinga Tid for lesing, som skal styrke kvaliteten på arbeidet med leseopplæringa i skulen. Satsinga skal bidra til kompetanseutvikling og gi råd til og inspirasjon i arbeidet med å betre leseferdigheitene og auke leselysta til elevane. Departementet foreslår vidareføre løyvinga til det nasjonale lesesenteret på 18 mill. kroner i 2026. Senteret skal utvikle støtteressursar, materiell og faglege råd.

Kunnskapsdepartementet vil òg bidra til leselyst ved å styrke skulebiblioteka gjennom eit tilskot som skal vere med på å gjere skulebiblioteka til ein arena for leseglede for alle elevgrupper og i alle fag. For 2026 foreslår departementet å styrke tilskotet til skulebibliotek og bøker med 51,3 mill. kroner. Ordninga blir også utvida til å inkludere innkjøp av bøker. Departementet vil halde fram med å rette ein særleg innsats mot skulebibliotek i levekårsutsette område, og delar av auken er grunngitt med dette.

Departementet vil setje ned ein lesekommisjon som mellom anna skal foreslå tiltak for å styrke leseferdigheitene og auke leselysta til barn og unge, og kome med tilrådingar om kva som gir den beste leseopplæringa.

Betre balanse mellom bok og skjerm i skulen

Skjermbrukutvalet peika i NOU 2024: 20 Det digitale (i) livet – Balansert oppvekst i skjermenes tid mellom anna på at skjermbruk kan fortrenge søvn, og at eigenskapar ved sosiale medium kan medverke til dårlegare psykisk helse. Skjermbruken kan òg ha negativ innverknad på konsentrasjon og læring for barn og unge. Mellom anna kom det fram i utgreiinga at skjerm er særleg dårleg eigna til å lese lengre, samanhengande informasjonstekstar. Lesing av lengre tekstar er særleg viktig for å utvikle gode leseferdigheiter, men også for å utvikle kognitive ferdigheiter som kritisk tenking. Regjeringa er derfor oppteken av å betre balansen mellom skjerm og bok, både gjennom tilskot til lærebøker og skulebibliotek og ved å gi tilskot til utstyr som bidreg til meir praktisk og aktiv læring. Departementet foreslår å løyve 120 mill. kroner til kommunar for innkjøp av fysiske læremiddel. Departementet foreslår også å løyve 10 mill. kroner til støtte til arbeid for elevar med særlege behov, som lesevanskar/dysleksi. For omtale av at digitale einingar skal nyttast særleg varsamt og ikkje dominere som arbeidsmåte på 1.–4. trinn, sjå omtale under Trygg bruk av digitale verktøy.

Utvikling av støtte til å arbeide med verdigrunnlaget i skulen

Skulen er ein viktig arena som skal gi felles rammer, opplevingar og referansar for elevane. Samstundes har skulane og lærarane eit stort handlingsrom til å tolke korleis dei kan ivareta intensjonane i læreplanverket, og til å velje innhald og metodar i opplæringa. Lærarar fortel likevel om usikkerheit knytt til om dei bruker handlingsrommet i læreplanane rett, og at det kan vere krevjande å arbeide med verdigrunnlaget til skulen i dei ulike faga. Kunnskapsdepartementet vil utvikle rettleiande støttemateriell i form av innhaldslister til læreplanverket. Innhaldslistene skal ha ei brei tilnærming til innhaldet i læreplanverket. Dei skal både bygge på og støtte opp under verdigrunnlaget i den overordna delen av læreplanverket og kunne knytast til kompetansemål i ulike fag og på dei ulike trinna. Departementet foreslår å løyve 15 mill. kroner til utvikling av støttemateriell til lærarane i form av innhaldslister til læreplanverket og til lesekommisjonen nemnd ovanfor.

Nasjonalt program for praktisk læring

I Meld. St. 34 (2023–2024) En mer praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn presenterte regjeringa tiltak for å snu den negative utviklinga når det gjeld fagprestasjonar, motivasjon, trivsel, skulemiljø og skulefråvær. Meldinga blei behandla av Stortinget 28. november 2024, jf. Innst. 55 S (2024–2025). Tiltaka skal bidra til betre læringsresultat, meir praktisk og variert undervisning, betre skulemiljø og mindre bekymringsfullt fråvær. Eit av hovudgrepa i meldinga er å opprette eit nasjonalt program for ein meir praktisk skule. Programmet skal støtte skulane i arbeidet med praktisk læring i alle fag og med å realisere innhaldet i læreplanane. Det skal byggast opp over tid og bestå av ulike økonomiske, pedagogiske, kompetansebyggande og rettleiande ressursar for fagleg og tverrfagleg praktisk læring. Utdanningsdirektoratet og dei nasjonale sentera fekk i 2025 i oppdrag å utvikle ressursar i det nasjonale programmet. Fleire nasjonale senter er derfor styrkte, og det blei særskilt løyvd 30 mill. kroner til Utdanningsdirektoratet for å utvikle ulike støtteressursar og kompetansetiltak og til å setje i gang utviklingsprosjekt gjennom programmet. Kunnskapsdepartementet vidarefører satsinga i 2026.

Det nasjonale programmet for meir praktisk læring omfattar ei tilskotsordning og ei rentekompensasjonsordning ved innkjøp og investering i utstyr, inventar og læringsarenaer på 5.–10. trinn. Løyvinga til tilskotsordninga var 127 mill. kroner i 2024 og blei auka til 160 mill. kroner i 2025. I 2026 foreslår departementet å auke tilskotet vidare til 191 mill. kroner, samtidig som ordninga blir utvida til å omfatte 1.–4. trinn. Rentekompensasjonsordninga er ei åtteårig ordning og blir administrert av Husbanken. I 2026 foreslår regjeringa å auke investeringsramma til 3 mrd. kroner. På sikt skal ramma auke til 8 mrd. kroner.

Utdanningsdirektoratet skal greie ut og foreslå praktiske valfag på mellomtrinnet, med mål om å innføre ei fullverdig valfagsordning frå og med skuleåret 2027–28. I tillegg har direktoratet sendt på høyring forslag om å gjere det obligatorisk å tilby arbeidslivsfag på ungdomstrinnet. Utdanningsdirektoratet skal òg arrangere ei spørjing som grunnlag for å vurdere moglege endringar i reglane om framandspråk på ungdomstrinnet. Det overordna målet er at elevane skal få meir reell valfridom til å ta arbeidslivsfag og at kvaliteten på framandspråksopplæringa skal bli betre.

Styrking av kompetansen til elevane i realfag og personleg økonomi

Betring av Noregs innovasjons- og konkurransekraft, oppfølginga av berekraftsmåla og vidare teknologiutvikling krev at befolkninga har solide kunnskapar innanfor realfag. I tillegg må skulen lære barn og unge å ta gode og kloke val om personleg økonomi. Fallande resultat og svekt interesse for realfag gir grunn til bekymring. Samstundes veit vi at mange elevar har for dårlege økonomikunnskapar. Departementet vil snu den negative utviklinga og har sett i gang arbeid for at skulen skal bli meir praktisk, variert og relevant, slik at elevane blir meir motiverte og lærer meir og betre.

Trygg bruk av digitale verktøy

Dagens barn og unge møter digitalisering og ny teknologi på alle arenaer. Det gir moglegheiter, men også utfordringar som det trengst meir kunnskap om. Kunnskapsdepartementet er oppteken av ei relevant, kunnskapsbasert og ansvarleg tilnærming til bruk av digitale løysingar i barnehagar og skular, i tråd med rammeplanane for barnehagen og SFO og læreplanverket for grunnopplæringa.

Som vist ovanfor viser ICILS-undersøkinga at mange norske elevar har dårlege resultat i digital kompetanse og algoritmisk tenking, trass i at digitale verktøy er mykje brukte i opplæringa. Heimebakgrunnen til elevane, inkludert sosioøkonomiske forhold og tilgang til digitale ressursar, har ein klar samanheng med prestasjonane.

Skjermar og digitale einingar kan også vere forstyrrande for undervisninga. ICILS-undersøkinga viser at det for nordiske elevar er signifikant negativ samanheng mellom multitasking og resultat på prøvane elevane gjennomførte i undersøkinga, og at norske elevar ligg over det internasjonale gjennomsnittet når det gjeld å halde på med fleire aktivitetar samstundes som dei gjer skulearbeid (lekser). Skjermbrukutvalet peikar på at å nytte fleire medium samtidig (mediemultitasking), noko som inneber stadig å flytte merksemda mellom ulike medium, kan ha samanheng med konsentrasjonsvanskar. Mediemultitasking på skulen heng saman med dårlegare læringsutbyte og dårlegare faglege prestasjonar og er distraherande både for dei som gjer det, og for dei som er rundt.

Kunnskapsdepartementet er oppteken av at digitale læremiddel, verktøy og einingar skal nyttast på ein trygg og forsvarleg måte for å fremje læringa til elevane, og vil greie ut korleis skulen skal møte behova for digitale ferdigheiter, i lys av teknologiutviklinga, framtidige behov og kunnskap om barns digitale kvardag. Departementet har derfor bede Utdanningsdirektoratet sende på høyring endringar i læreplanverket som inneber at digitale einingar skal nyttast særleg varsamt og ikkje dominere som arbeidsmåte på 1.–4. trinn. Dessutan skal direktoratet utarbeide råd og anbefalingar for å sikre balansert bruk av digital teknologi på dei lågaste trinna i skulen med utgangspunkt i eit føre var-prinsipp. Direktoratet har også fått i oppdrag å vurdere om digitale ferdigheiter skal vere ein grunnleggande ferdigheit i læreplanverket og greie ut innføring av teknologifag i skulen. For nærare omtale av regjeringa si heilskaplege politikk for å møte barn og unges omfattande skjermbruk, sjå Prop. 1 S (2025–2026) for Barne- og familiedepartementet.

Kunnskapsdepartementet la våren 2023 fram Strategi for digital kompetanse og infrastruktur i barnehage og skole 2023–2030. Strategien er laga saman med KS og vil styrke felles forståing og effektiv ansvarsdeling mellom statleg og kommunalt nivå, i tillegg til å gi eit betre kunnskapsgrunnlag om digitalisering.

Departementet har gitt Utdanningsdirektoratet i oppdrag å etablere felles støttetenester for personvern, informasjonstryggleik og universell utforming i digitale læremiddel, læringsressursar og plattformer. Støttetenestene vil hjelpe kommunar, fylkeskommunar og private barnehage- og skuleeigarar med å handtere utfordringar dei har med å etterleve regelverket på området.

Som oppfølging av strategien vil departementet vidareutvikle dei digitale fellesløysingane i skulesektoren, mellom anna tenestekatalog, standardisering av digitale læremiddel og ressursar og deling av data. Tenestekatalogen blei lansert i mai 2025, og vil framover bli omtala som læremiddelkatalogen. Vidare vart den første utlysinga i forskingsprogrammet Forsking på digitalisering og utvikling av digital kompetanse i barnehage og skule publisert i 2025.

Utdanningsdirektoratet har utvikla kompetansepakkar og råd og rettleiing om digitalisering og kunstig intelligens, og desse blir stadig fornya og formidla gjennom udir.no.

Departementet foreslår å løyve 89 mill. kroner til å følge opp strategien for digital kompetanse og infrastruktur i barnehage og skule. Inkludert i dette blir det prioritert midlar til støttetenester. Sjå nærare omtale under kap. 226, post 21 og kap. 220, post 70.

Innsats for eit trygt og godt skulemiljø

Barn og unge skal ha eit trygt og godt skulemiljø. Krenkingar som mobbing, trakassering, diskriminering, vald og utagerande oppførsel på skulen skal førebyggast og takast raskt tak i. Den viktigaste jobben skulen gjer for at elevane skal ha det bra på skulen, er det langsiktige og systematiske arbeidet med å skape trygge og gode skulemiljø. Dette arbeidet må vere ein integrert del av den daglege pedagogiske praksisen på kvar skule, i kvart klasserom og i kvart fag.

Dei analysane av Elevundersøkinga som NTNU Samfunnsforskning har gjort, viser at omfanget av mobbing på skulenivå påverkar heile læringsmiljøet – ikkje berre dei som rapporterer å ha blitt mobba. På skular med mykje mobbing er trivselen lågare, læringskulturen svekt og motivasjonen redusert. Dette gjeld både i grunnskulen og i vidaregåande skule, men er tydelegast i grunnskulen, der mobbing også er mest utbreidd. Samstundes kan høge nivå av mobbing både vere eit resultat av, og ei årsak til, eit meir anstrengt skule- og læringsmiljø. Det er viktig at skulane fangar opp og tek tak i skulemiljøutfordringar på ein god måte så tidleg som mogleg. Dette er viktig for å fremje inkludering, god læring og trivsel, og det er viktig for å førebygge at barn og unge søker mot problematiske miljø. Kommunen har ansvar for at skulane er i stand til å handtere utfordringar i skulemiljøet. Samtidig står mange skular i komplekse utfordringar som det er krevjande å handtere åleine.

Som oppfølging av i Meld. St. 34 (2023–2024) En mer praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn er det i 2025 løyvd 45 mill. kroner til ei tilskotsordning for å gi kommunane støtte til å opprette og styrke kommunale skulemiljøteam. Departementet foreslår å løyve 45 mill. kroner til skulemiljøteam i 2026. Tilskotsordninga skal vere for kommunar med skular med særleg behov for rask og tett oppfølging. Skulemiljøteama må organiserast med utgangspunkt i lokale ressursar. Skulemiljøteama skal bestå av dedikerte ressurspersonar med relevant kompetanse som både kan støtte skulane i arbeidet med å utvikle trygge skulemiljø og førebygge mobbing, og gi skulane tett oppfølging og sikre raskare og betre innsats der skulemiljøet ikkje er trygt og godt. Teama skal ikkje overta saker frå skulane, men støtte dei i arbeidet med å handtere utfordringar, i krevjande saksbehandling og med å styrke det førebyggande arbeidet. For at kommunane skal kunne arbeide meir langsiktig med dette, får kommunane tilsegn om tilskot til skulemiljøteam for tre år av gongen. Satsinga til regjeringa skal bidra til at skular som har særlege utfordringar, får tett oppfølging, slik at elevane opplever god læring og trivsel. Arbeidet til skulemiljøteama er òg eit viktig bidrag inn i den breie innsatsen med å førebygge og hindre utanforskap, marginalisering og kriminalitet. Omtalen av innsatsen mot barne- og ungdomskriminalitet står lenger nede.

Reglane for skulemiljø inkluderer handhevingsordninga, som gir elevar og foreldre høve til enkelt å melde saker til statsforvaltaren dersom skulen ikkje oppfyller aktivitetsplikta. Statsforvaltarane har over fleire år opplevd ein vekst i skulemiljøsaker. Utdanningsdirektoratet opplyser i oppsummeringa si av årsrapportane frå statsforvaltarane for 2024 at det er ein tydeleg tendens til at saksmengda i handhevingsordninga har stabilisert seg, og det har vore ein nedgang i saksbehandlingstid i ordninga. Nedgangen i saksbehandlingstid kjem av at statsforvaltarane har jobba aktivt med å forenkle saksbehandlinga, i tillegg til endringar i handhevingsordninga i ny opplæringslov.

Som foreslått i meldinga om 5.–10. trinn vil regjeringa legge fram ein strategi for betre barnehage- og skulemiljø. Målet er at tilsette og leiarar i barnehage og skule får betre støtte til å bygge trygge og gode miljø, oppdage og stoppe mobbing og andre krenkingar og gjere dei ulike tiltaka meir kjende.

Det er fleire ulike nasjonale kompetansetiltak som skal gi barnehagar, skular og eigarar støtte til å bygge trygge og gode miljø og til å førebygge, avdekke og handtere krenkingar som trakassering, diskriminering eller mobbing. Til dømes finst rettleiingstilbodet Læringsmiljøprosjektet, ulike nettbaserte tilbod, vidareutdanning for skuleleiarar og tilskotsordning for kollektiv kompetanseutvikling.

I meldinga om 5.–10. trinn har regjeringa lagt fram fleire forslag til tiltak som skal redusere skulefråværet. Tiltakspakken skal bidra til å støtte det lokale arbeidet med førebygging og oppfølging av fråvær. Utdanningsdirektoratet har fått i oppdrag å setje i verk fleire av tiltaka, inkludert å vidareutvikle nasjonale støtte- og kompetanseressursar. Regjeringa har òg sett i gang eit tverrsektorielt arbeid for å utvikle nasjonale råd og for å betre samarbeidet mellom skulen og andre velferdstenester i handteringa av fråværssaker. For å få betre informasjon om fråværet i skulen, la regjeringa fram eit forslag for Stortinget om å innføre eit nasjonalt register som vil gi oversikt over fråvær på alle trinn i skulen. Forslaget blei vedteke av Stortinget våren 2025, og Kunnskapsdepartementet følger opp.

Departementet tek utfordringane med fysisk utagering, vald og truslar i skulen alvorleg. Det er arbeidsmiljølova som regulerer arbeidsmiljøet til dei tilsette i skulen, medan det er opplæringslova og privatskulelova som skal sikre at alle elevar har eit trygt og godt skulemiljø. Den nye opplæringslova og privatskulelova inneheld reglar som avklarer at tilsette på visse vilkår kan gripe inn fysisk mot elevar for å avverje skade på personar og eigedom, i tillegg til reglar om førebygging, dokumentasjon og meldeplikt. Reglane tok til å gjelde 1. august 2024. Stortinget vedtok i juni 2025 endringar i opplæringslova og privatskulelova som inneber at tilsette også skal kunne gripe inn mot elevar som krenker ein person psykisk eller vesentleg forstyrrar opplæringa til andre elevar. Desse reglane tok til å gjelde 1. august 2025.

Kunnskapsgrunnlaget viser at utfordrande åtferd ofte bygger seg opp over tid og heng saman med manglande meistring, stress og frustrasjon. Valdshendingar skjer særleg blant yngre elevar og blant elevar med behov for individuelt tilrettelagd opplæring. Ein viktig del av det førebyggande arbeidet for å hindre fysiske inngrep mot elevane, handlar dermed om å sikre alle elevar eit godt og tilpassa opplæringstilbod.

For omtale av oppmodingsvedtak nr. 625 (2022–2023) om årleg å rapportere om statistikk og utviklinga når det gjeld vald og truslar i norsk skule, sjå del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodningsvedtak.

Eit nytt kvalitetsutviklingssystem

Dagens kvalitetsvurderingssystem består av ulike prøvar, verktøy og datakjelder som er innførte på ulike tidspunkt og med ulike grunngivingar og formål. I Meld. St. 34 (2023–2024) En mer praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn foreslo regjeringa å utvikle eit nytt kvalitetsutviklingssystem for skulen. Det nye systemet skal legge vekt på utvikling av fagleg og pedagogisk kvalitet og ikkje medverke til detaljstyring og omfattande krav om rapportering og dokumentasjon. Det er eit mål at det skal bli betre samanheng mellom dei ulike prøvane og verktøya som skal brukast i arbeidet med kvalitetsutvikling, og det samla omfanget av obligatoriske testar og prøvar skal ikkje auke.

Utdanningsdirektoratet har fått i oppdrag å utvikle nye prøvar i lesing, matematikk og engelsk på 5. og 8. trinn med eit tydeleg læringsstøttande formål. Dei nye prøvane skal vere gode pedagogiske verktøy for lærarane til å støtte læringa til elevane, og dei skal erstatte dagens nasjonale prøvar. Dei nye prøvane skal gi eit betre grunnlag for dialog, tillit og samarbeid om kvalitetsutvikling i skulen, og saman med andre verktøy i kvalitetsutviklingssystemet skal dei gi eit betre grunnlag for refleksjon og samarbeid i dei profesjonelle læringsfellesskapa. Dagens nasjonale prøvar blir ikkje avvikla før nye prøvar er klare. Det skal òg vurderast korleis nye prøvar kan gi betre informasjon om læringsutbyte hos elevar i samisk skule.

I samband med utviklinga av dei nye prøvane skal det òg greiast ut kva informasjon lokale skulemyndigheiter kan få frå kvalitetsutviklingssystemet og dei nye prøvane, utan at det påverkar utforminga til dei nye prøvane. Samstundes skal det greiast ut kva informasjon prøvane og kvalitetsutviklingssystemet kan gi til forskingsformål.

Det skal òg greiast ut om det nye prøvekonseptet kan ivareta identifiseringa av elevar som treng ekstra hjelp tidleg i opplæringa, og om prøvane kan erstatte dagens kartleggingsprøvar på 3. trinn. Regjeringa har vedteke at dagens kartleggingsprøvar i lesing og rekning på 1. trinn skal avviklast i den forma dei no har, og at dei skal erstattast med meir fleksible verktøy. Formålet med verktøya skal vere å hjelpe lærarane med å følge opp elevar som treng ekstra støtte til den tidlege lese- og rekneopplæringa.

Som ein del av utviklinga av nye prøvar, skal det òg vurderast om og korleis eksamen på 10. trinn kan gi meir standardisert informasjon om utviklinga i læringsresultata for elevane over tid enn i dag.

Utdanningsdirektoratet har fått i oppdrag å utarbeide ei ny skulemiljøundersøking som skal erstatte dagens elevundersøking. Den nye undersøkinga skal gi eit betre bilde av korleis elevane opplever skulemiljøet, og ho skal i større grad tilpassast ulike behov for informasjon. Informasjonen skal primært gi skulen eit grunnlag for å utvikle tiltak og arbeide med skulemiljøet. Samstundes har både lokale og nasjonale styresmakter behov for informasjon om utviklinga i skulemiljøet til elevane over tid.

Ei skulefritidsordning der alle barn får delta

SFO er ein viktig arena for inkludering. Tilbodet kan bidra til sosial utjamning ved å gi alle barn tilgang til ein felles arena for leik og kultur- og fritidsaktivitetar. Regjeringa vil at alle barn skal ha høve til å delta i SFO uavhengig av økonomien til foreldra. Tilbod om 12 timar gratis SFO per veke er innført for alle elevar på 1.–3. trinn. Elevar på 1.–3. trinn i SFO var hausten 2024 på rekordhøge 91 pst. SFO er gratis for elevar med særlege behov på 5.–7. årstrinn.

Kommunen har i dag plikt til å ha eit tilbod om SFO for elevar på 1.–4. trinn, men elevane har ikkje rett til plass. Dagens forskriftsreglar om 12 timar gratis SFO i veka for elevar på 1.–3. trinn gjeld berre for dei som har plass i ordninga. Regjeringa la i juni 2025 fram Prop. 160 L (2024–2025) Endringer i opplæringslova (rett til 12 timer gratis skolefritidsordning i uken for elever på 1. til 3. trinn). Ei lovfesting vil styrke rettane til elevane og foreldra og sikre at alle elevar på 1.–3. trinn får 12 timar gratis SFO i veka dersom dei ønsker det.

Med fleire barn i ordninga blir det viktig å halde oppe merksemda på kvaliteten i SFO-tilbodet. Barna skal ha det godt medan dei er i SFO, dei skal få leike og oppleve omsorg, læring og vennskap. Kompetansen til dei tilsette er den viktigaste føresetnaden for kvaliteten i SFO. Regjeringa innfører eit heilskapleg system for kompetanse- og karriereutvikling der SFO inngår i målgruppa for både kollektiv kompetanseutvikling, vidareutdanning og leiarutvikling. Frå 2026 får tilsette i SFO med fagbrev eller høgare utdanning høve til å ta vidareutdanning med same vilkår som lærarar. Det er kommunen som planlegg og prioriterer kven som skal delta i kompetansetiltaka ut frå lokale behov. Sjå nærare omtale under Eit nytt heilskapleg system for kompetanse- og karriereutvikling i barnehage og skule.

Stortinget gjorde i samband med revidert nasjonalbudsjett 2024 eit oppmodingsvedtak om å kartlegge bemanningssituasjonen og andre tilhøve i SFO og identifisere relevante tiltak. Departementet har følgt opp vedtaket, jf. omtale under vedtak nr. 906 (2023–2024) i del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak.

Regjeringa vidarefører tilskotet på 20 mill. kroner til å heve kvaliteten i SFO gjennom samarbeid med kulturskule, idrett og frivillige organisasjonar.

Dei yngste elevane skal få ein trygg og god skulestart der leiken har ein tydeleg plass

Regjeringa er oppteken av at dei yngste elevane skal ha ein god skulestart og ein god skulekvardag. Det er viktig at barna blir trygge på læraren sin, på medelevane sine og på elevrolla. Skulen skal legge til rette for at elevane får best mogleg utbyte av den ordinære opplæringa, og opplæringa skal vere tilpassa alder, modning og føresetnadene til elevane. Særleg for dei yngste barna i skulen er leik nødvendig for trivsel og utvikling. Dei nye læreplanane legg derfor vekt på at leiken skal ha ein særleg tydeleg plass dei første skuleåra. Undring og utforsking er òg viktig gjennom heile opplæringa. Leik inngår derfor på ulikt vis i fleire kompetansemål for dei yngste elevane i fleire fag.

Evalueringa av seksårsreforma, gjennomført mellom 2020 og 2024 av OsloMet, viser at dei fleste førsteklassingar trivst på skulen. Førsteklassingane sjølve er positive når dei snakkar om å begynne på skulen, og dei aller fleste synest at det er gøy å lære. Evalueringa finn også at elevane møter lærarar som er opptekne av vennskap og av at alle skal trivast. Elevane opplever varierte arbeidsformer, uteskule og elevaktiv læring, men det er mindre frileik – særleg inne – på skulen enn i barnehagen. På same tid rapporterer mange lærarar, skuleleiarar og skuleeigarar at dei vil ha meir leik for dei yngste elevane, og dei meiner at føringane og handlingsrommet i læreplanverket som gjeld no, er eit skritt i riktig retning for å få dette til.

Samtidig finn evalueringa at vektlegging av bokstavinnlæringa fortrenger annan aktivitet som for eksempel høgtlesing. Det er ein av grunnane til at departementet har bestemt seg for å avvikle kartleggingsprøvane på 1. trinn i den noverande forma og erstatte dei med meir fleksible verktøy, slik at elevar som treng ekstra hjelp, blir fanga opp tidleg. Dette er òg i tråd med tilrådinga frå utvalet for kvalitetsutvikling i skulen, jf. NOU 2023: 27 Et nytt system for kvalitetsutvikling – for elevenes læring og trivsel.

Dagens kartleggingsprøvar i lesing og rekning, både på 1. og 3. trinn, er laga for å finne elevar som treng ekstra oppfølging. Det inneber at dei berre gir informasjon om rundt 20 pst. av elevane. For dei andre elevane får skulen berre vite at prøven er gjennomført. Likevel er det mange skular som lèt alle elevane gjennomføre prøvane. Samstundes er det slik at prøvane på 1. trinn kartlegg ferdigheiter som elevane etter læreplanen først skal ha etter 2. trinn. Regjeringa meiner derfor at det å avvikle prøvane i noverande form vil frigi tid og kapasitet som lærarane kan bruke til meir målretta innsats for elevane som treng det. Dessutan vil det bli meir tid til leik, høgtlesing, skriving og arbeid med sosiale og emosjonelle ferdigheiter. Avviklinga fjernar også testpress for dei yngste og gir ein mjukare overgang frå barnehagen. Det er likevel viktig at lærarane har gode verktøy som hjelper dei til å avdekke kva for elevar som treng ekstra oppfølging. Regjeringa vil derfor at det skal utviklast meir fleksible verktøy som skal erstatte dagens kartleggingsprøvar. Nye verktøy for kartlegging skal vere på plass før dei noverande prøvane blir avvikla. Desse verktøya må sjåast i samanheng med utviklinga av nye prøvar for heile grunnskulen.

Tilbodet til barn med kvensk språk skal bli betre

Sannings- og forsoningskommisjonen la i 2023 fram rapporten Sannhet og forsoning – grunnlag for et oppgjør med fornorskingspolitikk og urett mot samer, kvener/norskfinner og skogfinner. Kommisjonen har dokumentert konsekvensane fornorskingspolitikken fekk for kvenane/norskfinnane. Stortinget har bede regjeringa om å utforme forpliktande handlingsplanar for å styrke språka som blei utsette for fornorsking, jf. Prop. 1 S (2025–2026) for Kommunal- og distriktsdepartementet. I samarbeid med Kultur- og likestillingsdepartementet og Kunnskapsdepartementet starta regjeringa i mars 2025 arbeidet med ein ny handlingsplan for kvensk språk. Planen blir utvikla i dialog med kvenske fagmiljø og organisasjonar. Målet er å sikre systematisk og heilskapleg innsats for revitalisering av kvensk språk og kultur. Det blir lagt vekt på språkopplæring for alle aldersgrupper og på å auke kunnskapen om kvensk i skule og offentleg sektor.

Sjå omtale i del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak, vedtak nr. 18 og nr. 20 (2024–2025). Sjå også omtale under kap. 225 Tiltak i grunnopplæringa, post 67 Tilskot til opplæring i kvensk eller finsk.

Sosial utjamning og inkluderande fellesskap for ei mangfaldig elevgruppe

Ein del barn og unge har eit vanskelegare utgangspunkt enn andre

Sosioøkonomisk bakgrunn spelar framleis ei stor rolle

Den økonomiske ulikskapen i samfunnet er aukande, krava til formell kompetanse i arbeidslivet blir større, og behovet for arbeidskraft aukar i takt med at Noreg går inn i ei tid med fleire eldre og færre yrkesaktive. Utdanning medverkar til høgare deltaking i samfunns- og arbeidslivet og er derfor ein nøkkel til å løyse utfordringane samfunnet står framfor. Den norske fellesskulen rommar ei mangfaldig elevgruppe og skal gi alle elevar god opplæring same kva sosial bakgrunn dei har. Utdanningsløpet skal gi større moglegheiter for den enkelte og mindre skilnader i samfunnet. Likevel er det for mange som av ulike årsaker ikkje får godt nok utbyte av opplæringa. Sosioøkonomisk bakgrunn har i dag mykje å seie for skuleprestasjonar.

Ifølge SSB fullfører 82 pst. av alle som begynner på vidaregåande opplæring, høvesvis innan fem år etter at dei starta på studieførebuande, og innan seks år etter at dei starta på yrkesfag. I løpet av dei siste ti åra har det vore ei monaleg betring i delen som fullfører med bestått resultat. Det er særleg sterk samanheng mellom resultat i grunnskulen og det å fullføre vidaregåande opplæring. Men fullføringa blant innvandrarar er litt lågare for dei som starta vidaregåande i 2018, samanlikna med dei som starta året før. Det er òg framleis store sosiale skilnader i fullføring av vidaregåande opplæring.

Det er stor variasjon i korleis elevar med innvandrarbakgrunn gjer det på skulen. Sosial bakgrunn og manglande norskferdigheiter er to viktige forklaringar på at ein del elevar med innvandrarbakgrunn ikkje presterer på nivå med andre elevar. Det er særleg elevar som sjølve har innvandra til Noreg og har kort butid i landet, som har utfordringar med norskferdigheiter og skuleresultata. Sjå statistikk om læringsresultat i del III, kap. 6 Nøkkeltal for grunnopplæringa.

Elevar med anna morsmål enn norsk og samisk har rett til særskild språkopplæring ved behov. Retten til særskild språkopplæring gjeld fram til eleven kan norsk godt nok til å følge den vanlege opplæringa, jf. opplæringslova § 3-6 og § 6-5. Ulike kjelder viser at elevane ikkje alltid får denne opplæringa som dei treng og har rett til.

Elevar med behov for særskild tilrettelegging får ikkje alltid den støtta dei har rett på

Ifølge opplæringslova § 11-1 skal opplæringa vere tilpassa, slik at elevane kan få eit tilfredsstillande utbyte av opplæringa uavhengig av føresetnader, og alle skal få utnytta evnene sine. Elevar har rett på individuell tilrettelegging dersom dei treng dette for å kunne delta i opplæringa og få tilfredsstillande utbyte av ho. I opplæringslova er det tidlegare omgrepet spesialundervisning erstatta av samleomgrepet individuell tilrettelegging og skilt ut i tre ulike rettar. Dette er individuelt tilrettelagd opplæring (§ 11-6), personleg assistanse (§ 11-4) og fysisk tilrettelegging og tekniske hjelpemiddel (§ 11-5).

I skuleåret 2024–25 fekk 8 pst. av elevane individuelt tilrettelagd opplæring. 66 pst. av desse er gutar. Tala har vore stabile dei siste ti åra. Det er omkring tre gongar så mange elevar som får spesialundervisning på 10. trinn som på 1. trinn.

Mange elevar får ikkje tilpassa og inkluderande opplæring i samsvar med det regelverket tilseier. Fleire elevar med behov for tilrettelegging blir oppdaga for seint, og opplæringa er ikkje alltid tilpassa dei føresetnadene og behova som elevane har, jf. mellom anna Innst. 188 S (2019–2020) og Meld. St. 6 (2019–2020) Tett på – tidlig innsats og inkluderende fellesskap i barnehage, skole og SFO.

Utfordringar med koordinering av ulike offentlege velferdstenester

Det er stor variasjon mellom kommunar i korleis dei organiserer samarbeidet mellom velferdstenestene. For mange barn og foreldre opplever at tenestene ikkje snakkar saman, og at tenestene ikkje tilbyr det som familiane opplever at dei treng. Fleire offentlege utgreiingar, tilsyn og forsking viser at dei ulike velferdstenestene i mange saker ikkje samarbeider godt nok. Dette handlar om manglande struktur og systematikk, manglande oppfølging og svak koordinering av samarbeidet mellom tenestene. Utfordringane blir særleg tydelege i grenseflatene mellom tenestene og når ingen opplever at dei har eit tydeleg ansvar.

Innsats for sosial utjamning og inkluderande fellesskap for alle

Styrking av laget rundt eleven og arbeidet med tidleg innsats og inkluderande fellesskap

I Hurdalsplattforma står det at regjeringa vil styrke laget rundt eleven og den tidlege tverrfaglege innsatsen med blant anna barne- og ungdomsfagleg kompetanse, miljøterapeutar og styrkt skulehelseteneste. Dette er følgt opp i mellom anna Meld. St. 34 (2023–2024) En mer praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn. I behandlinga av meldinga gjorde Stortinget eit oppmodingsvedtak om å kome tilbake med heilskaplege og konkrete tiltak for korleis laget rundt elevane og lærarane best kan og bør styrkast. Sjå omtale i del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak, vedtak nr. 64 (2024–2025).

Kompetanseløftet i spesialpedagogikk og inkluderande praksis er ferdig oppbygd. Kompetanseløftet vil inngå og bli ivareteke i tilskotsordningane for kollektiv kompetanseutvikling i det heilskaplege systemet for kompetanse- og karriereutvikling frå 2026. Sjå nærare omtale under kap. 226, post 22. Over 280 kommunar og dei fleste fylkeskommunane deltok i kompetanseløftet i 2024–2025 og har utvikla lokale kompetansetiltak i samarbeid med universitet og høgskular. I tillegg fekk 570 barnehagelærarar og 1 420 lærarar i skulen tilbod om vidareutdanning i spesialpedagogikk.

Utdanningsdirektoratet har saman med Statped fått i oppdrag frå Kunnskapsdepartementet å samanfatte status for arbeidet med tidleg innsats, tilpassa opplæring og individuell tilrettelegging for barn og elevar i barnehage, skule og SFO. Direktoratet og Statped skal sjå på utfordringar på feltet og kome med forslag til tiltak for vidare oppfølging i 2026.

Skulen skal vere eit inkluderande fellesskap for ei mangfaldig elevgruppe. For omtale av nye eller oppdaterte handlingsplanar som gjeld arbeidet mot diskrimering, rasisme, antisemittisme, muslimfiendtlegheit og hets mot samar, sjå omtale i del III, kap. 8 Likestilling og arbeid mot diskriminering.

Oppvekstmeldinga om sosial utjamning og like moglegheiter blir følgd opp på mange område

Meld. St. 28 (2024–2025) Tro på framtida – uansett bakgrunn (oppvekstmeldinga) er eit samarbeid mellom Barne- og familiedepartementet, Arbeids- og inkluderingsdepartementet, Helse- og omsorgsdepartementet, Kultur- og likestillingsdepartementet og Kunnskapsdepartementet. I meldinga løftar regjeringa fram fem innsatsområde:

arbeid og økonomisk tryggleik

ein god start på livet

like moglegheiter gjennom utdanningsløpet, på fritidsarenaer og inn i arbeidslivet

styrke laget rundt barn og unge

meir kunnskap og samarbeid

Regjeringa har også sett i gang eit målretta samfunnsoppdrag for å mobilisere alle delar av samfunnet mot eit felles mål om å redusere utanforskap blant barn og unge betydeleg innan 2035. Målbildet for samfunnsoppdraget og organiseringa av arbeidet er gjort greie for i oppvekstmeldinga.

Skulen og skulefritidsordninga (SFO) er sentrale oppvekstarenaer som har stor betydning for oppvekstvilkåra til barn og unge, og som kan legge til rette for like moglegheiter uavhengig av bakgrunn. Ein sterk og inkluderande fellesskule er derfor ein viktig del av oppvekstmeldinga. I meldinga løftar også regjeringa fram arbeidet med å gjere SFO betre og meir tilgjengeleg. Skulen og SFO som ein viktig del av lokalmiljøet blir også løfta fram. For meir omtale av meldinga, sjå Prop. 1 S (2025–2026) for Barne- og familiedepartementet.

Styrking av det tverrfaglege samarbeidet mellom offentlege tenester

Betre samordning skal førebygge at barn og unge fell mellom to stolar og ikkje får dei tenestene dei både har behov for og rett til. Statsforvaltaren skal vere ein pådrivar for samarbeid på tvers av sektorane og samordning av tenestene i kommunane, slik at utsette barn og unge og familiane deira får eit samordna tenestetilbod.

Departementa etablerte i 2021 ei kjernegruppe for utsette barn og unge (KUBU). Kunnskapsdepartementet deltek i kjernegruppa saman med Arbeids- og inkluderingsdepartementet, Helse- og omsorgsdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet, Kommunal- og distriktsdepartementet, Kultur- og likestillingsdepartementet og Barne- og familiedepartementet (leiardepartement). Kjernegrupper er ei organisering og arbeidsform med mål om å skape system for betre samarbeid mellom departementa på særlege utfordrande samfunnsområde. Formålet til KUBU er å samordne politikkutviklinga og tenestene til utsette barn og unge betre. Det er etablert ein tilsvarande struktur på direktoratsnivå der 13 underliggande etatar inngår (etatssamarbeidet).

For å gi kommunane større moglegheit til å sjå ressursar og behov i samanheng og på tvers av sektorar til førebyggande tiltak for barn og unge der behova er størst, foreslår regjeringa å opprette ei felles tilskotsordning frå 2026. Barne- og familiedepartementet har hovudansvaret for ordninga, i samarbeid med Helse- og omsorgsdepartementet, Kunnskapsdepartementet og Arbeids- og inkluderingsdepartementet. Tilskotsordninga er søkbar for kommunar. Ordninga inneber ei gradvis omlegging frå eksisterande øyremerkte tilskot frå fleire sektorar retta mot barn og unge til ei felles tverrsektoriell tilskotsordning med fleirårig finansiering (programfinansiering). Kunnskapsdepartementet foreslår å bidra til den nye tilskotsordninga ved å overføre ein del av løyvinga på kap. 231, post 63 og heile løyvinga som til no har lege på kap. 231, post 66, til den nye ordninga, jf. omtale av desse postane under programkategori 07.30 Barnehagar. Sjå nærare omtale av den nye tilskotsordninga i Prop. 1 S (2025–2026) for Barne- og familiedepartementet, kap. 846, post 63 Tverrsektorielt tilskot til førebyggande tiltak for barn og unge.

DigiUng og ung.no

Barn og unge treng og etterspør kvalitetssikra informasjon, råd, rettleiing og hjelp via digitale flater. Dei ønsker tenester som er tilgjengelege her og no, på deira premissar. Det er viktig å nå ut til barn og unge med både informasjon og tenester – på tvers av sektorar. Ung.no skal vere ein brukarvennleg inngangsport til kvalitetssikra informasjon og hjelpetenester drivne av offentlege aktørar på tvers av sektorar og tenestenivå. Barn og unge skal få tilbod om lett tilgjengeleg kvalitetssikra informasjon, hjelp og rettleiing som utviklar handlingskompetansen deira og gjer dei i stand til å ta gode val og meistre eige liv.

Regjeringa bestemte i 2022 at ung.no skal vere statens primære kanal for digital informasjon, dialog og digitale tenester til barn og unge på tvers av sektorar og tenestenivå, gjennom realiseringa av DigiUng. DigiUng og ung.no er eit samarbeid mellom Helse- og omsorgsdepartementet og Barne- og familiedepartementet i tillegg til Kunnskapsdepartementet, Kultur- og likestillingsdepartementet, Arbeids- og inkluderingsdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet og Kommunal- og distriktsdepartementet. I 2024 blei DigiUng-samarbeidet etablert i ein varig struktur både strategisk og operativt. Det tverrsektorielle samarbeidet har allereie gitt gevinstar i form av at fleire verksemder når ut med informasjon til målgruppa, og nye tenester har blitt tilgjengelege via ung.no. Samarbeidet gjennom den nye strukturen blir vidareført i 2026.

Arbeidet med å vidareutvikle ung.no til éin felles tverrsektoriell inngang til offentlege digitale informasjons-, rettleiings- og hjelpetenester for ungdom held fram. I 2025 starta arbeidet med mellom anna integrasjonar og risikofaktorar knytte til bruk av teknologi, til dømes video og kunstig intelligens. Alle verksemder i DigiUng-samarbeidet skal få tilgang til å lage kvalitetssikra innhald på ung.no innanfor eigne fagområde. Dette arbeidet blir ført vidare i 2026.

Styrking av innsatsen mot barne- og ungdomskriminalitet

Departementa har i 2024 og 2025 særleg arbeidd med å koordinere innsatsen for å førebygge barne- og ungdomskriminalitet, mellom anna gjennom å finansiere tiltaket éin-til-éin-oppfølging og gjennom oppdrag til etatane om å vurdere kva førebyggande ansvar kommunen har. Kunnskapsgrunnlaget Undersøking av kommunen sitt arbeid med førebygging for gode oppvekstvilkår blei lagt fram i desember 2025. Sjå nærare omtale i Prop. 1 S (2025–2026) for Barne- og familiedepartementet.

For å bidra til betre og tryggare skulemiljø og førebygging av barne- og ungdomskriminalitet er det oppretta to nye tilskotsordningar. Av desse er tilskotet til skulemiljøteam omtala fleire stadar i kategoriinnleiinga. Tilskotsordninga for etablering og styrking av kommunale beredskapsteam er direkte retta mot barne- og ungdomskriminalitet. Beredskapsteama skal rette seg mot nærmiljø og skulemiljø for barn og unge i kommunen. Det skal leggast til rette for samarbeid på tvers av bydelar, kommunegrenser og skuleslag. Beredskapsteama skal arbeide tverretatleg og tverrfagleg, på gruppe- og individnivå, både i og med nærmiljøet og skulemiljøet. Utfordringar med narkotikakriminalitet blant barn og unge skal vere ein del av arbeidet, og det skal utarbeidast ein kampanje overfor elevar på ungdomsskulen og vidaregåande skular for å redusere bruken av narkotika i tråd med prinsippa om kunnskapsbasert førebyggande arbeid. I revidert budsjett for 2025 blei tilskotet til beredskapsteam styrkt med 10 mill. kroner, og regjeringa foreslår å vidareføre styrkinga og løyve 80 mill. kroner til tilskotet til beredskapsteam i 2026.

Kunnskapsdepartementet sende den 16. juni 2025 eit forslag på høyring om å utvide høvet til å dele informasjon om elevar ved skulebyte i opplæringslova og privatskulelova. Departementet foreslår at det ved skulebyte kan delast personopplysningar om elevar som er nødvendige for å ivareta skulemiljøet til medelevar og arbeidsmiljøet til tilsette. I dag er det få opplysningar som kan delast utan at eleven eller foreldra samtykker. Dette inneber at ny skule i nokre tilfelle ikkje vil vere godt nok førebudd på å ta imot enkelte elevar ved skulestart. Det kan til dømes gjelde tilfelle der skulen ikkje er kjend med valds- eller trusselhistorikken til ein elev eller konfliktar mellom ulike elevar eller elevgrupper. Forslaget gjeld for skulebyte innanfor same skuleslag og ved overgang til vidaregåande opplæring. Høyringsfristen var 10. oktober 2025.

Områdesatsingar i levekårsutsette område

Kunnskapsdepartementet deltek i områdesatsinga i Groruddalen for 2017–2026 og i Oslo sør for 2018–2026, og det er årleg blitt løyvd midlar til programområdet Oppvekst og utdanning for å prøve ut ulike ordningar i barnehage, grunnskule og vidaregåande opplæring. Målet er at vellukka utprøvingar på sikt kan inngå i ordinær verksemd og medverke til å hindre fråfallet i vidaregåande opplæring.

I samsvar med Hurdalsplattforma vil regjeringa forsterke og utvide områdesatsingane i dei store byane. Dette er eit ledd i å utjamne skilnader i levekår, sikre sosial mobilitet og førebygge barnefattigdom. For 2026 foreslår departementet å vidareføre tilskotet til auka bemanning på skular i levekårsutsette område, jf. omtalen under kap. 226, post 21. For omtale av tilskot til barnehagar i levekårsutsette område, sjå programkategori 07.30 Barnehagar og den øyremerkte tilskotsordninga under kap. 231, post 61. For meir omtale av områdesatsingar, sjå Prop. 1 S (2025–2026) for Kommunal- og distriktsdepartementet.

Støtte til nykomne barn og unge

Nykomne elevar som skal både starte på skule i eit nytt land og lære seg norsk på kort tid, har ei særskild utfordring i skulen. Nokre må ta igjen tapt skulegang, og nokre kan òg ha traume etter krig og tid på flukt. Både Utdanningsdirektoratet og Nasjonalt senter for fleirkulturell opplæring (NAFO) har tiltak for å gjere opplæringa betre for nykomne elevar. Dette kan omfatte kompetansetiltak, pedagogiske ressursar for barnehage og skule og etablering av nettverk. Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU) leverte sluttrapporten frå prosjektet Forskning på opplæringstilbud for nyankomne elever i juni 2024. Rapporten gir eit godt grunnlag for vidare arbeid.

Noreg har motteke mange fordrivne frå Ukraina. Tal frå Utlendingsdirektoratet viser at per 3. august 2025 har 80 280 ukrainarar gyldig opphaldsløyve gjennom mellombels kollektivt vern, og av dei om er om lag 32 pst. 19 år eller yngre. Kommunane har gjort ein stor innsats for å ta imot fordrivne barn og unge. Tilbakemeldingar frå kommunane tyder på at ein klar majoritet av ukrainske barn i alderen 0–6 år gjekk i barnehage per 1. desember 2024, og at nesten alle ukrainske barn i grunnskulealderen har eit skuletilbod som dei bruker. Dei største utfordringane for kommunane er tilgang på personell og personell med riktig kompetanse. I perioden 2022–2025 er det gjennomført ei rekke nasjonale tiltak for å støtte barnehage- og skuleeigarar i å gi eit godt barnehage- og skuletilbod til nykomne barn og unge, mellom anna gjennom utvikling av pedagogiske ressursar for barnehage og læringsressursar på ukrainsk og russisk, digitale ressursar og kompetansetiltak. Sjå nærare omtale av konkrete tiltak under kap. 226, post 21.

Kompetansen til dei tilsette i grunnopplæringa

Behov for å rekruttere, utdanne og behalde fleire kvalifiserte lærarar i heile landet

Det viktigaste for at barn og unge skal lære, føle meistring og trivast, er at dei møter kvalifiserte lærarar. Opplæringslova stiller krav til kompetansen hos lærarane. Det er framleis undervisningspersonale som ikkje oppfyller krav for tilsetjing, eller som ikkje oppfyller krava til fagleg fordjuping i undervisningsfaga sine. Det er i dag kvalitetsskilnader i tilbodet til barn og elevar og ulik tilgang på kvalifisert kompetanse i barnehage og skule.

Kvar haust per 1. oktober rapporterer skuleeigarar tal for planlagde lærartimar i Grunnskulens informasjonssystem (GSI). For 2024–25 rapporterte skuleeigarane at nærare 2 750 årsverk i grunnskulen ikkje oppfylte kompetansekrava for tilsetjing. Det er 4,8 pst. av det samla talet på årsverk til undervisning. Året før var prosentdelen 4,9. Det er geografiske variasjonar i prosentdelen av undervisningspersonalet som oppfyller kompetansekrava for tilsetjing. SSB har sett på sysselsetjinga dei første sju åra for dei som fullførte lærarutdanninga i 2016. For dei med grunnskulelærarutdanning 1–7 jobba 88 pst. i skulen eitt år etter fullført utdanning, medan 84 pst. jobba i skulen sju år etter.

Totalt fekk 8 395 søkarar tilbod om studieplass ved ei lærarutdanning i 2025. 3 982 søkarar har fått tilbod om studieplass på ei grunnskulelærarutdanning. Her har talet auka med 69,3 pst. Det er 1 630 fleire enn i fjor og det høgaste talet som har fått tilbod om studieplass på ei grunnskulelærarutdanning sidan 2020. I barnehagelærarutdanninga og yrkesfaglærarutdanninga har talet på tilbod gått ned med drygt 26 pst. og 23 pst. I 2024 opna regjeringa for at institusjonane kunne søke om dispensasjon frå nivåkrava på lærarutdanningane. Dette vart det opna for i dei lokale opptaka, noko som medførte at rundt 800 ekstra studentar fekk tilbod om studieplass på ei lærarutdanning. I 2025 er også dei søkarane til lærarutdanning ved institusjonar som har fått dispensasjon frå nivåkrav for opptak, med i hovudopptaket. Dei endelege tala på frammøtte studentar for lærarutdanningane blir publiserte i Database for høgare utdanning i oktober kvart år.

Samiske barn og unge har rett til opplæring i og på samisk. Mangelen på samiskspråklege tilsette er den største utfordringa i arbeidet for å styrke og utvikle samisk språk og identitet i barnehage og skule, jf. Meld. St. 13 (2022–2023) Samisk språk, kultur og samfunnsliv – Kompetanse og rekruttering i barnehage, grunnopplæring og høyere utdanning, Innst. 473 S (2022–2023) og Meld. St. 17 (2024–2025) Samisk språk, kultur og samfunnsliv – Kommunale tjenestetilbud til samiske innbyggere, jf. Innst. 408 S (2024–2025).

Tiltak for å rekruttere, utdanne og behalde fleire lærarar

Kunnskapsdepartementet vil møte lærarmangelen dei næraste åra med ei brei satsing på å rekruttere, utdanne og behalde fleire kvalifiserte lærarar. I samarbeid med Nasjonalt forum for lærarutdanning og profesjonsutvikling har Kunnskapsdepartementet følgt opp mål og tiltak i strategien Flere lærere i barnehage og skole. Strategi for rekruttering til lærerutdanningene og læreryrket 2024–2030, som blei lagd fram i 2024.

Departementet finansierer ulike tiltak med mellom anna følgande formål:

auke talet på søkarar til lærarutdanningane

kvalifisere tilsette som ikkje har begynt på eller fullført lærarutdanninga

oppnå større mangfald blant lærarstudentar og lærarar i barnehage og skule

betre rammene for læraryrket og behalde lærarar i barnehage og skule

Sjå nærare omtale av tiltaka under kap. 226 Kvalitetsutvikling i grunnopplæringa.

Fleire universitet og høgskular har fått innvilga dispensasjon frå karakter- og poengkrava til dei femårige lærarutdanningane, men må setje inn tiltak som ivaretek dei same omsyna som karakterkrava er meint å sikre. Departementet har gitt Høgskulen på Vestlandet i oppdrag å evaluere ordninga med dispensasjon frå nivåkrava for opptak til lærarutdanningane.

Regjeringa vil halde fram oppfølginga av Meld. St. 13 (2022–2023) og Meld. St. 17 (2024–2025) om samisk språk, kultur og samfunnsliv, jf. omtalen under kap. 226, post 21, programkategori 07.30 Barnehagar, programkategori 07.60 Høgare utdanning og forsking, programkategori 07.80 Utdanningsstøtte og Prop. 1 S (2025–2026) for Kommunal- og distriktsdepartementet.

Eit nytt heilskapleg system for kompetanse- og karriereutvikling i barnehage og skule

Det er barnehage- og skuleeigarane som har ansvaret for at dei tilsette har riktig og nødvendig kompetanse for å etterleve lov og regelverk. Staten støttar opp under dette ansvaret mellom anna gjennom dei unike ordningane for etter- og vidareutdanning. I 2026 foreslår Kunnskapsdepartementet å bruke i underkant av 2,9 mrd. kroner på ulike kompetansetiltak retta mot lærarar og andre tilsette i barnehage, SFO, grunnskule, vidaregåande opplæring, PP-tenesta, opplæring for vaksne og kulturskulen.

I Prop. 1 S (2024–2025) gjorde departementet greie for den overordna innrettinga av eit nytt heilskapleg system for kompetanse- og karriereutvikling i barnehage og skule. I mai 2025 la regjeringa fram strategien System for kompetanse- og karriereutvikling for ansatte i barnehage og skole. Departementet har hatt omfattande og god dialog med partane i utviklinga av systemet. Det heilskaplege systemet erstattar og bygger vidare på desse strategiane som går ut i 2025: kompetansestrategien for tilsette i barnehagen – Kompetanse for fremtidens barnehage, vidareutdanningsstrategien for lærarar i skulen – Kompetanse for kvalitet og satsinga på fag- og yrkesopplæringa – Yrkesfaglærerløftet.

Det heilskaplege systemet inkluderer alle tilsette i barnehage, grunnskule, skulefritidsordning (SFO), vidaregåande opplæring inkludert fagopplæring i bedrift, førebuande og vidaregåande opplæring for vaksne, pedagogisk-psykologisk teneste (PP-teneste) og kulturskule. Systemet skal bidra til at alle lærarar og andre tilsette i laget rundt barn, unge og vaksne skal ha gode høve til kompetanseutvikling gjennom arbeidslivet. Det skal òg styrke dei profesjonelle læringsfellesskapa i og mellom barnehagar og skular. Gode høve til kompetanse- og karriereutvikling vil kunne gjere læraryrket meir attraktivt, noko som på sikt vil kunne bidra til ein auke i rekrutteringa og gjere at fleire ønsker å bli verande i yrket.

Det heilskaplege systemet skal vere berekraftig over tid og ta høgde for kapasitetsutfordringane i barnehage og skule, i universitets- og høgskulesystemet og på fagskular. Eit system som omfattar hovuddelen av kompetansetiltaka som staten har, skal vere føreseieleg, gi høve til å sjå dei ulike kompetansetiltaka i samanheng og gi eit godt grunnlag for heilskapleg planlegging av kompetanseutvikling. Kompetansetiltaka skal bli meir brukarvennlege og fleksible, i større grad kunne tilpassast dei lokale kompetansebehova og gi fleire lærarar og andre tilsette høve til å delta i kompetanseutvikling og profesjonelle læringsfellesskap.

Hovudgrepa er at fleire yrkesgrupper i barnehage, grunnskule, SFO, vidaregåande opplæring og opplæring for vaksne skal kunne få permisjon med lønn når dei tek vidareutdanning. I tillegg skal fleire nyutdanna lærarar, både i barnehage, grunnskule og vidaregåande skule, få rettleiing.

Det nye systemet inneheld desse hovudtiltaka:

vidareutdanning

profesjonsfagleg rettleiing for nyutdanna lærarar i barnehage og skule

kollektiv kompetanseutvikling

leiarutvikling

spesialiserte roller og funksjonar

oppfølgingsordninga

Tiltaka skal sjåast i samanheng, bygge på og forsterke kvarandre, og til saman utgjere eit heilskapleg system for kompetanse- og karriereutvikling. Å sjå dei ulike tiltaka i samanheng, vil mogleggjere synergieffektar som i endå større grad vil bidra til at barnehagane og skulane når måla i rammeplan og læreplan. Kompetanseutvikling er ein viktig del av det systematiske arbeidet med kvalitetsutvikling.

Kunnskapsdepartementet har utforma utkast til forskrifter til tre tilskotsordningar for kompetanseutvikling i barnehage, grunnskule og vidaregåande opplæring som har vore på høyring hausten 2025. Forskriftene skal gjelde frå 2026. Desse er:

forskrift om tilskot til kollektiv kompetanseutvikling i barnehage og grunnskule

forskrift om tilskot til kollektiv kompetanseutvikling i vidaregåande opplæring

forskrift om tilskot til vidareutdanning i barnehage, grunnskule og vidaregåande opplæring

Det heilskaplege systemet for kompetanse- og karriereutvikling inneber større endringar i forvaltning og innretning av fleire ordningar. Utdanningsdirektoratet har fått i oppdrag å foreslå korleis det kan lagast eit godt kunnskapsgrunnlag for å følge med på og evaluere heilskapen og delane i systemet.

Under følger ein omtale av dei ulike tiltaka i systemet. Sjå også nærare omtale under kap. 226, post 22 og 61 og kap. 231, post 21.

Utvide målgruppene og forenkle ordningane for vidareutdanning

Regjeringa opnar for at fleire lærarar og andre yrkesgrupper i barnehage og grunnskule og vidaregåande opplæring får ta vidareutdanning med same vilkår.

Dagens søknadsbaserte ordningar vil frå hausten 2026 bli erstatta med ei ordning der tilskot blir fordelt mellom kommunar, fylkeskommunar og private skular. Tilskot til private barnehagar vil bli fordelt via kommunen som barnehagemyndigheit. Sjå nærare omtale under programkategori 07.30 Barnehagar.

Den nye ordninga vil legge betre til rette for langsiktig og heilskapleg planlegging hos barnehage- og skuleeigarar. I prioriteringa av deltakarar og bruk av midlane kan eigarane, i dialog med dei tilsette, bruke planar dei allereie har i arbeidet med kvalitets- og kompetanseutvikling. Det er frivillig for barnehage- og skuleeigarane om dei vil ta imot tilskotet.

Omlegginga gjer at fleire lærarar og andre tilsette får ta vidareutdanning. Omlegginga gjer det òg mogleg å styrke og utvide tilskotsordninga for rettleiing for nyutdanna lærarar, jf. omtale nedanfor og under kap. 226, post 61. 50 mill. kroner er foreslått lagt inn i rammetilskotet til kommunane for å kompensere for auka administrasjon ved at dei skal gjere ei vurdering av behovet private barnehagar har for tilskot. Samla sett vil dei økonomiske konsekvensane for kommunane vere små.

Frå hausten 2025 blir midlar til å utvikle og tilby vidareutdanning tildelte direkte til universitet og høgskular. Departementet har også lagt til rette for at det blir utvikla fleire vidareutdanningstilbod ved fagskulane, jf. omtale under programkategori 07.40 Høgare yrkesfagleg utdanning.

Kunnskapsdepartementet har gitt Utdanningsdirektoratet i oppdrag å vidareutvikle kompetansetilbod for leiarar i barnehage, skule og kommunal og fylkeskommunal administrasjon, mellom anna med utgangspunkt i ein analyse av arbeidssituasjonen til leiarane. Betre samanheng mellom kompetansebehova til leiarane på alle nivå og betre tilpassing til lokale forhold skal takast vare på i vidareutviklinga av dagens tilbod. Partane vil vere involverte i arbeidet med å identifisere kompetansebehov og forslag til vidareutvikling av dagens tilbod.

Profesjonsfagleg rettleiing for nyutdanna lærarar

God rettleiing for nyutdanna lærarar er nødvendig for å gi den enkelte ein god overgang frå utdanninga til yrket. Nyutdanna lærarar treng støtte til å meistre arbeidssituasjonen og til å vidareutvikle profesjonskompetansen sin. Samtidig er nyutdanna lærarar ein ressurs i det profesjonsfaglege fellesskapet og i utviklinga av barnehagen og skulen. Å styrke og utvikle rettleiing for nyutdanna lærarar er også eit viktig mål og tiltak i strategien for rekruttering til lærarutdanninga og læraryrket som regjeringa og partane i arbeidslivet står saman om.

Frå hausten 2025 er tilskotsordninga for rettleiing for nyutdanna lærarar i grunnskulen utvida til også å gjelde nyutdanna lærarar i barnehagar og vidaregåande skular. I samband med dette blei ordninga styrkt med 75 mill. kroner. Departementet foreslår å styrke ordninga ytterlegare i 2026 med 75 mill. kroner, jf. omtale under kap. 226, post 61. For å bidra til eit likeverdig rettleiingstilbod av god kvalitet som del av eit heilskapleg system, har departementet i samarbeid med partane i arbeidslivet vidareutvikla Prinsipper og forpliktelser for profesjonsfaglig veiledning for nyutdannede lærere i barnehage og skole.

Kollektiv kompetanseutvikling for tilsette i barnehage og skule

Tilskotsordningane for kollektiv kompetanseutvikling omfattar alle tilsette i barnehage, SFO, grunnskule, vidaregåande opplæring, opplæring for vaksne, kulturskulen og pedagogisk-psykologisk teneste (PP-teneste), og skal bidra til kompetanseutvikling på arbeidsplassen ut frå lokale behov. Gjennom kollektive kompetansetiltak skal dei tilsette utvikle praksisen sin og kvaliteten på tilbodet i partnarskap med universitet og høgskular eller i samarbeid med fagskular eller andre relevante kompetansemiljø. Partnarskap skal òg bidra til å gjere lærarutdanningane meir praksisnære og oppdaterte.

Frå 2026 blir det ei tilskotsordning for kollektiv kompetanseutvikling som gjeld tilsette i barnehage og grunnskule. Statsforvaltarane skal forvalte ordninga. Det blir òg ei eiga tilskotsordning for vidaregåande opplæring som omfattar både yrkesfaglege og studieførebuande utdanningsprogram, som fylkeskommunen får ansvaret for. Kompetanseløftet for spesialpedagogikk og inkluderande praksis vil framleis vere ei viktig satsing som vil bli ivareteken og inkludert i desse to ordningane. Det er eit mål at ordningane vert enklare og gir betre høve til langsiktig planlegging og samordning. Det er utarbeidd nye forskrifter for desse to tilskotsordningane som har vore på høyring, og som vil gjelde frå 2026.

Regjeringa ønsker å styrke og samle kompetansemiljøa som arbeider med lokal kompetanseutvikling for samisk språk og kultur i barnehage og skule. Kunnskapsdepartementet har i 2025 etablert eit nasjonalt forum for samisk språk og kultur.

Utvikling av spesialiserte roller og funksjonar i barnehage og skule

Barnehage, grunnskule og vidaregåande opplæring er verksemder med behov for spesialisert kompetanse. Bruken av spesialiserte roller og funksjonar har auka i sektorane dei siste åra.

Spesialiserte roller og funksjonar kan styrke kvalitetsarbeidet og det profesjonelle læringsfellesskapet innanfor eit fag- eller arbeidsområde i barnehage og skule, i ein kommune, fylkeskommune eller region. Slike roller kan gi lærarar og andre yrkesgrupper med høgare utdanning eller fagbrev utvida ansvar og faglege utviklingsmoglegheiter, og bidra til at barnehagar og skular er attraktive arbeidsplassar.

Universitet, høgskular og fagskular kan utvikle og tilby vidareutdanning for lærarar og tilsette i andre yrkesgrupper som har ei slik rolle eller ein slik funksjon. Det kan til dømes vere vidareutdanningstilbod for å styrke kompetansen i rettleiing og i å drive utviklingsarbeid på arbeidsplassen, eller for å få fagleg fordjuping innanfor aktuelle utviklingsområde.

Kunnskapsdepartementet har arbeidd saman med partane i arbeidslivet for å utvikle rettleiande rammer for spesialiserte roller og funksjonar, men har førebels ikkje kome fram til noko alle kan stille seg bak. Fleire av partane står for langt frå kvarandre i diskusjonen om kva slike rammer bør innehalde. Mange av problemstillingane i arbeidet høyrer heime hos partane, og det er derfor ein føresetnad at partane kjem overeins.

Tiltak for å gi betre støtte til kommunar med utfordringar – oppfølgingsordninga

Oppfølgingsordninga gir treårig støtte til kommunar som har svake resultat på sentrale område av opplæringa over tid, slik som læringsmiljø og læringsresultat. Eksterne rettleiarar og statsforvaltaren støttar kommunane i å analysere eigne data for å finne relevante tiltak.

Departementet vil vidareutvikle ordninga for å bidra til betre heilskap og samanheng i kvalitetsarbeidet i kommunar med svake resultat over tid.

Tiltak for å auke kompetansen om korleis ein kan avdekke og førebygge vald og overgrep mot barn og unge

Utdanningsdirektoratet skal bidra til at eigarane av barnehagar, skular og SFO får oversiktleg tilgang til pedagogiske ressursar på valdsfeltet. Hensikta er å auke kompetansen hos tilsette i barnehagar, skular og SFO om å førebygge og handtere bekymringar rundt ulike former for vald og overgrep. Utdanningsdirektoratet skal gjere tilgjengeleg og eventuelt utvikle nye pedagogiske ressursar. Desse ressursane kan støtte og bidra til kompetanse for lærarar, barn og elevar rundt ulike former for vald, og informere om korleis barn og elevar kan få hjelp om dei blir utsette for vald eller seksuelle overgrep. Arbeidet skal skje i samarbeid med Helsedirektoratet, Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og Integrerings- og mangfaldsdirektoratet. Tiltaket er ein del av oppfølginga av Prop. 36 S (2023–2024) Opptrappingsplan mot vold og overgrep mot barn og vold i nære relasjoner (2024–2028) Trygghet for alle, handlingsplanen Sjef i eget liv – styrket innsats mot negativ sosial kontroll og æresmotivert vold (2025–2028) og Meld. St. 13 (2024–2025) Forebygging av ekstremisme. Trygghet, tillit, samarbeid og demokratisk motstandskraft.

Utdanningsdirektoratet har òg fått i oppdrag å medverke til å utvikle e-læringskurs som passar til bruk i kompetanseheving i skulen. Integrerings- og mangfaldsdirektoratet leiar dette arbeidet og involverer Utdanningsdirektoratet og Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet.

Tillitsreforma skal gi betre tenester gjennom meir fleksibilitet i barnehagar og skular

Målet med tillitsreforma er å gi brukarar og innbyggarar betre velferd og betre tenester gjennom å la dei tilsette få betre høve til å bruke profesjonen sin til å gjere oppgåvene.

Tillitsreforma i barnehage og skule handlar om å styrke partssamarbeidet på alle nivå, auke det lokale handlingsrommet og bygge sterke faglege profesjonsfellesskap. Målet er å setje menneska som systemet er til for i sentrum, og ha større tillit til dei tilsette. I tillegg skal det vere større medvit rundt kva som skal målast, og kvifor.

Som ein del av tillitsreforma blei det i 2023 løyvd 10 mill. kroner til lokale pilotar og prosjekt i barnehagar og skular. Det blei delt ut tilskot til 40 kommunar.

Eit anna tiltak innanfor tillitsreforma er at regjeringa inviterte alle kommunar til å søke om å vere forsøkskommune. Forsøkskommunar får høve til å teste ut nye måtar å løyse oppgåver på gjennom fritak frå regelverk. På Kunnskapsdepartementets område er det godkjent forsøk, etter heimel i opplæringslova, i fire kommunar. Tema for alle fire forsøka er meir fleksibilitet i grunnopplæringa.

Nye statlege satsingar skal ha som eit utgangspunkt at dei som arbeider i direkte møte med barn og unge, skal ha metodeansvar og fagleg handlingsrom. Vidare skal det lokale sjølvstyret til kommunale myndigheiter styrkast. Eit døme er Meld. St. 34 (2024–2025) En mer praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn, der tillitsreforma låg til grunn både for sjølve arbeidet med meldinga og for korleis tiltaka er utforma. Å spele på lag med dei som arbeider i skulane var viktig i arbeidet med meldinga. Meldinga har derfor ikkje ferdige oppskrifter på korleis skulane skal arbeide, men peikar ut ei tydeleg retning og legg til rette for at kommunane og skulane kan arbeide meir praktisk og variert. Eit anna døme er System for kompetanse- og karriereutvikling for ansatte i barnehage og skole, som blei lansert i 2025. Det nye systemet skal bidra til at alle lærarar og andre tilsette i laget rundt barn, unge og vaksne skal ha gode høve til kompetanseutvikling gjennom arbeidslivet.

Ei vidaregåande opplæring som kvalifiserer til utdanning og arbeid

Fleire må fullføre vidaregåande opplæring

Høg yrkesdeltaking er eit av fundamenta for det norske velferdssamfunnet. Utviklinga viser at sysselsetjinga for personar utan fullført vidaregåande opplæring går ned. Det å ikkje ha fullført vidaregåande opplæring blir ei kjelde til utanforskap og sosiale skilnader. Dette gjer at det blir endå viktigare å sikre at fleire unge fullfører vidaregåande opplæring, og at vaksne utan studie- eller yrkeskompetanse får tilgang til vidaregåande opplæring organisert for vaksne.

Tal frå SSB viser at 82 pst. av dei som starta opplæringa i 2018, hadde fullført og bestått i løpet av fem (studieførebuande utdanningsprogram) eller seks (yrkesfaglege utdanningsprogram) år. Dette er ein liten nedgang frå 82,2 pst. for det førre kullet, som hadde rekordhøg prosentdel fullført og bestått. Sjølv om det historisk sett framleis er ein høg prosentdel som fullfører og består, inneber det òg at mange tusen elevar ikkje fullfører vidaregåande opplæring kvart år. Ein del treng lengre tid på å fullføre og bestå vidaregåande opplæring, noko figur 4.3 viser.

Figur 4.3 Fullføring i vidaregåande opplæring, år etter start. 2014-kullet. Figuren viser prosentdel med fullført og bestått etter 5–10 år blant dei som starta vidaregåande opplæring i 2014

Kjelde: SSB

Gode resultat frå grunnskulen gjer det meir sannsynleg at ein fullfører vidaregåande opplæring. Ein stor del av elevane med få grunnskulepoeng fullfører ikkje.

Over halvparten av dei som startar på vidaregåande opplæring, vel yrkesfag. Av dei som skulle starte i vidaregåande opplæring hausten 2025, var det 54 pst. som søkte på yrkesfag. Dermed er det aldri fleire som har søkt på yrkesfag enn no. Utfordringa er ikkje først og fremst at det startar for få på dei yrkesfaglege utdanningsprogramma, men at for få av dei som startar, fullfører med fag- eller sveinebrev eller yrkeskompetanse. For mange av yrkesfagelevane får ikkje læreplass, og for mange fell ifrå. Det er færre som fullfører av dei som vel yrkesfag, enn av dei som vel studieførebuande på vidaregåande. Ei forklaring på forskjellig fullføringsgrad er at det er fleire elevar med høg poengsum frå grunnskulen som startar på studieførebuande, enn som startar på yrkesfag. Ei anna forklaring er at ein viss del av yrkesfagelevane på vg2 med låge karakterar og høgt fråvær ikkje blir valde til læreplass av arbeidsgivarar. Regjeringa vil at fleire skal få sjansen til å stå heile løpet ut i dei yrkesfaglege utdanningsprogramma. Det er derfor viktig med tiltak i yrkesfagløpa som får fleire av dei som startar yrkesfag vg1, til å fullføre med fagbrev eller yrkeskompetanse.

Vidaregåande opplæring er i for lita grad tilpassa den mangfaldige elev- og lærlinggruppa

Mange elevar med behov for særskild tilrettelegging får lite råd og bistand ved overgangen frå grunnskulen til vidaregåande opplæring. Opplæringsløpa i vidaregåande opplæring er heller ikkje alltid godt nok tilpassa elevmangfaldet. Det same gjeld dei som har særskilde behov for råd og bistand ved overgangen frå vidaregåande opplæring til vidare utdanning eller arbeid.

Elevar i vidaregåande opplæring med funksjonsnedsetjingar er ei samansett gruppe og kan ha mange ulike utfordringar. Mange elevar, lærlingar, praksisbrevkandidatar og lærekandidatar med funksjonsnedsetjingar har ikkje eit godt nok tilpassa tilbod til at dei gjennomfører vidaregåande opplæring. Det er derfor behov for å utforme eit betre og meir likeverdig tilbod til alle elevar og dei som har opplæringa i bedrift, uavhengig av kva funksjonsevne dei har.

Elevar som har budd kort tid i Noreg, har ofte særskilde vanskar fordi dei har svake norskferdigheiter. Prosentdelen av innvandrarane som fullfører vidaregåande opplæring, har auka i fleire år, men vi ser no ein nedgang frå 2017-kullet til 2018-kullet. Gjennomføringa for innvandrarar er framleis klart lågare enn for norskfødde med innvandrarforeldre og andre. Sjå del III, kap. 6 Nøkkeltal for grunnopplæringa.

Elevar blir ikkje godt nok førebudde på vidare utdanning

Elevane som går ut av dei studieførebuande utdanningsprogramma, er ikkje alltid godt nok førebudde på studium i vidare utdanning. Det er ein klar samanheng mellom karakterar i vidaregåande opplæring, kor godt førebudde elevane kjenner seg, og fullføring i høgare utdanning. Det er avgrensa rom for fordjuping i dei studieførebuande utdanningsprogramma, og for enkelte er det for lite fridom til å velje vidaregåande fag etter kva dei vil studere vidare.

Fagopplæringa er ikkje godt nok tilpassa behova i arbeidslivet

Behovet for fagutdanna personar er stort, og det er venta stor mangel på fagarbeidarar i Noreg i åra framover. Fag- og yrkesopplæringa skal medverke til å dekke behovet for faglært arbeidskraft, både med nok fagarbeidarar og med arbeidarar med rett kompetanse.

Fylkeskommunane har ansvaret for å dimensjonere det vidaregåande opplæringstilbodet. Det er fleire omsyn som må takast i dimensjoneringa, inkludert kompetansebehov i samfunnet. I skuleåret 2023–24 blei det teke over 29 700 fagbrev. Det er ein liten nedgang samanlikna med året før. Det blei teikna 24 200 nye lærekontraktar skuleåret 2023–24. Meir enn åtte av ti søkarar fekk læreplass.

Likevel er det 15 pst. av søkarane som ikkje får læreplass i bedrift innan utgangen av året. Det er ei utfordring at tilgangen på læreplassar er avhengig av konjunkturutviklinga i økonomien og svingingane i etterspurnaden etter arbeidskraft i den enkelte bransjen. Tal frå 2024 viser at dei fleste som oppnår fag- eller sveinebrev er i arbeid eller utdanning eitt år etter å ha bestått fagprøva. Bygg- og anleggsteknikk hadde høgast sysselsetjingsgrad. Heile 88 pst. var i arbeid året etter fagprøva. Tilsvarande del i design og handverk var 75 pst. Ikkje alle fagbrev er verdsette i like stor grad i arbeidslivet. I fleire bransjar gir ikkje fagbrev nødvendigvis eit fortrinn framfor ufaglærte eller personar som har annan type utdanning. Det er fleire faktorar som påverkar sjansane til å bli vald til ein læreplass. Dei som har gode karakterar og lågt fråvær, har lettare for å få læreplass enn dei som ikkje har dette. Innvandrarar er overrepresenterte blant dei som ikkje får læreplass, også samanlikna med andre med same karakterar og fråvær. Mangelfullt samarbeid mellom aktørar som fylkeskommune, skule og opplæringskontor kan òg vere eit hinder for å få læreplass.

Fleire vaksne treng vidaregåande opplæring for å bli kvalifiserte til arbeidslivet

Vaksne som ikkje har fullført vidaregåande opplæring, står oftare utanfor arbeidslivet enn andre, og dei kan ha vanskar med å oppfylle krav til omstilling om dei er i arbeid. Vaksne har ofte jobb- og familieforpliktingar som gjer det vanskeleg å ta utdanning på heiltid og/eller på dagtid. I tillegg manglar ein del av dei vaksne med innvandrarbakgrunn språklege føresetnader for å gjennomføre opplæringa. For dei som allereie har gjennomført delar av opplæringa, men avbrote av ulike årsaker, bør det ikkje vere nødvendig å lære det dei kan på nytt. Innhaldet og organiseringa av opplæringa for vaksne må derfor vere tilpassa livssituasjonen til vaksne. Dette er eit viktig tiltak for å mobilisere arbeidskraftreserven i Noreg.

Dei aller fleste vaksne lærer best ute i verksemder der dei kan bruke og bygge vidare på realkompetansen sin. Det er ei utfordring at mange verksemder ikkje tek sjansen på å teikne lærekontrakt med vaksne som har faglege eller sosiale utfordringar. Dette gjer at ein del vaksne får problem med å ta fagbrev og slik få ei varig tilknyting til arbeidslivet.

Tiltak for at fleire skal fullføre vidaregåande opplæring og bli kvalifiserte for læreplass, arbeid og vidare utdanning

Departementet prioriterer tiltak for å auke fullføringa i vidaregåande opplæring og kvalifisere fleire for læreplass, arbeid og vidare utdanning i statsbudsjettet for 2026. Dette gjeld både ungdom og vaksne. Vidaregåande opplæring blir i hovudsak finansiert av dei frie inntektene til fylkeskommunane gjennom rammetilskot frå staten og av skatteinntekter. Departementet forventar at den samla innsatsen frå staten og fylkeskommunane skal gi auka fullføring i vidaregåande opplæring.

Opplæringslova som tok til å gjelde 1. august 2024, inneber fleire store endringar i retten til vidaregåande opplæring. Blant dei viktigaste endringane er ein utvida rett til vidaregåande opplæring fram til ein har fullført og bestått med studie- eller yrkeskompetanse, og ein rett til yrkesfagleg rekvalifisering for dei som allereie har fullført med studie- eller yrkeskompetanse, men har behov for å rekvalifisere seg med eit fagbrev. Endringane vil gi fleire betre høve til å kvalifisere seg for vidare utdanning og arbeid. I statsbudsjettet for 2026 foreslår regjeringa å innlemme det øyremerkte tilskotet, som legg til rette for å finansiere den utvida retten til vidaregåande opplæring, i rammetilskotet til fylkeskommunane. Andre viktige endringar for vidaregåande opplæring i den nye opplæringslova er allereie finansierte over rammetilskotet til fylkeskommunane.

Nye rammer for innhald og struktur i vidaregåande opplæring

Fagtilbodet, organiseringa og strukturen i studieførebuande opplæring har endra seg lite sidan 1990-talet. Liedutvalet (NOU 2018: 15 og NOU 2019: 25) peika på at kvardagen for lærarane og elevane er for fragmentert, noko som gjer det vanskeleg å nå måla i Læreplanverket for Kunnskapsløftet 2020 (LK20) om djupnelæring og tverrfagleg forståing.

Utdanningsdirektoratet har derfor starta eit arbeid med å utvikle ny struktur og nytt innhald i studieførebuande opplæring. Arbeidet skal gå over fleire år og er eit ledd i oppfølginga av fullføringsreforma, og det er Kunnskapsdepartementet som har gitt direktoratet i oppdrag å gå gjennom fag- og timefordelinga for studieførebuande program. Arbeidet skal også inkludere fellesfaga i yrkesfaglege utdanningsprogram.

Tiltak for å forbetre og vidareutvikle eksamen og vurdering i grunnskule og vidaregåande opplæring

Elevar, deltakarar og lærlingar i vidaregåande opplæring skal ikkje berre fullføre, men også bli kvalifiserte til læreplass, arbeid og vidare utdanning. Arbeidslivet får informasjon om kvalifikasjonane til elevar, deltakarar og lærlingar gjennom karakterar, eksamen og vitnemål. Fagfornyinga har ført til behov for å vidareutvikle eksamens- og vurderingsfeltet i både grunnskule og vidaregåande opplæring.

Eksamensgjennomføringa har dei siste åra vist nokre uønskte veikskapar både i samband med avlysingar under pandemien og i gjennomføringa av eksamen. Den digitale utviklinga gjer det mogleg å vidareutvikle eksamensfeltet, men utviklinga av digitale løysingar, hjelpemiddel og KI-verktøy gir også utfordringar. Dette har gjort at Utdanningsdirektoratet no bruker mykje ressursar på å trygge gjennomføringa av eksamen. I tillegg bruker Utdanningsdirektoratet inntil vidare ressursar på å gjennomføre enkelte eksamenar med den gamle løysinga i fag der det er ønskeleg å vidareføre ein todelt eksamen, fordi det nye gjennomføringssystemet ikkje støttar gjennomføring av todelt eksamen.

For å trygge eksamensgjennomføringa blei det frå våren 2024 sett i verk fleire tiltak innanfor rammene av dagens regelverk. Det er gjort endringar i eksamensordninga i alle fag i grunnskulen, i fellesfag i vidaregåande opplæring, i alle fag i studieførebuande utdanningsprogram og i læreplanar for yrkesfagleg utdanningsprogram (eiga høyring), med sentralt gitt skriftleg eksamen, slik at eksamenen ikkje lenger har førebuingsdel.

Det er også sendt på høyring eit forslag til endring av tidspunkt for fastsetjing av standpunktkarakterar og tidspunkt for når elevane skal få vite om trekk til eksamen. Høyringsfristen var 20. august 2025.

Dagens og framtidas teknologi både gir moglegheiter og legg avgrensingar på utviklinga av eksamensfeltet. Dei siste åra har kostnadene for forvaltning av eksamensgjennomføringa auka. Dette har samanheng med ulike forhold, mellom anna at det framleis er behov for å regulere og kontrollere bruk av hjelpemiddel og KI, og at det manglar full funksjonalitet for dette i det nye eksamensgjennomføringssystemet.

For at eksamen framleis skal ha legitimitet som kvalifisering for vidare utdanning og arbeid, må ordninga vidareutviklast slik at ho framleis blir oppfatta som gyldig, påliteleg og rettferdig. Eksamensordningane og -formene skal passe til dagens vidaregåande opplæring, men òg kunne tilpassast vidaregåande opplæring i framtida.

Utdanningsdirektoratet har fått i oppdrag å greie ut ei sikrare og forbetra eksamensordning i vidaregåande opplæring. Målet med oppdraget er ein brei gjennomgang av eksamensordningane i vidaregåande opplæring for å kunne få sikrare, mindre komplekse og meir berekraftige eksamensordningar og eksamensformer som gir elevane godt høve til å vise kva dei har lært i faget.

Departementet foreslår derfor å styrke arbeidet med eksamen og vurdering med 8 mill. kroner i 2026. Den samla løyvinga til eksamen og vurdering skal bidra både til å trygge eksamensgjennomføringa og til å vidareutvikle eksamens- og vurderingsfeltet etter fagfornyinga, fullføringsreforma i vidaregåande opplæring og vurderingsformer som fremjar praktisk læring.

Eit løft for fag- og yrkesopplæringa

Regjeringa har sett i gang ei satsing for å få fleire ut i lære i eit trygt og godt arbeidsliv. I statsbudsjettet for 2026 foreslår regjeringa å vidareføre tilskotet for at fleire skal få læreplass, gjennom betre kvalifisering og formidling til læreplassar i fag- og yrkesopplæringa. Målgruppa er elevar som allereie frå vg1 står i fare for ikkje å få læreplass. I tillegg er tilskotet retta mot elevar som er i vg3 i skule, og som treng læreplass. Satsinga følger opp Samfunnskontrakten for fleire læreplassar (2022–2026), som har som mål at alle elevar som er formelt kvalifiserte, skal få læreplass.

For å få fleire læreplassar og fagutdanna har regjeringa skjerpa krava til bruk av lærlingar i offentlege oppdrag. Regjeringa vidarefører kravet om minst éin lærling når bedrifter inngår kontraktar med det offentlege. I tillegg må no minst 10 pst. av arbeidet bli utført av lærlingar. I praksis betyr det at større kontraktar får krav om at fleire enn éin lærling deltek. Forskriftsendringa gjeld frå og med 1. august 2025. Departementet skal evaluere effekten av endringane.

Hausten 2025 opna Nasjonalt senter for yrkesfag. Senteret skal vere eit nytt, nasjonalt knutepunkt som skal bidra til at innhaldet og relevansen blir styrkt i utdanningane, i tett samarbeid mellom arbeidstakar- og arbeidsgivarorganisasjonane. Senteret skal vere ein pådrivar for nytenking og langsiktig strategisk arbeid. Målet er å auke kvaliteten i fag- og yrkesopplæringa. I tillegg skal senteret ha som mål å styrke samarbeidet mellom fag- og yrkesopplæringa i vidaregåande opplæring og høgare yrkesfagleg utdanning. Senteret er ei eining i Utdanningsdirektoratet og ligg i Molde. I statsbudsjettet for 2026 foreslår departementet midlar til drift av senteret og forsking og utvikling, sjå kap. 226, post 21.

I revidert budsjett for 2025 løyvde Stortinget 15 mill. kroner for å opprette eit tilskot til fleksible og desentraliserte tilbod innanfor yrkesfagleg vidaregåande opplæring. Departementet foreslår å vidareføre tilskotet i 2026, jf. kap. 225, post 69.

Departementet meiner det er behov for meir langsiktig forsking på høgare yrkesfagleg utdanning og på fag- og yrkesopplæring. Dette vil på sikt kunne medverke til å auke kvaliteten i dei yrkesfaglege utdanningane. Departementet foreslår derfor midlar til forsking på desse områda og at midlane blir lyste ut gjennom Forskingsrådet. Tiltaket skal stimulere til framvekst av sjølvstendige forskingsmiljø. Sjå omtale under kap. 201, post 70 i programkategori 07.10 Administrasjon.

Betre tilrettelagd opplæring for vaksne

Modulstrukturert opplæring er hovudmodell for all opplæring for vaksne frå hausten 2024. Opplæringa skal vere fleksibel og kunne nyttast av vaksne med ulike behov. Frå hausten 2024 blei òg nye læreplanar særskilt tilpassa vaksne tekne i bruk i opplæring på nivået under vidaregåande, i utvalde lærefag i vidaregåande og i opplæring som er ein kombinasjon av dei to nivåa. Desse to tiltaka er viktige for å mobilisere den norske arbeidskraftreserven og gi tilgang til vidaregåande opplæring for alle vaksne, slik at dei kan få varig tilknyting til arbeidslivet. Ei meir fleksibel opplæring gjer at det blir enklare å bygge vidare på det den enkelte kan frå før. Ei modulisert organisering inneber òg at opplæringa kan gjennomførast på ulike arenaer, som i introduksjonsprogrammet, i arbeidsmarknadstiltak, i bedrifter og på skulen. Det blir òg enklare å gjennomføre opplæring for dei som arbeider deltid eller heiltid, men som ønsker å betre posisjonen sin på arbeidsmarknaden eller skaffe seg ny eller oppdatert kompetanse for å oppfylle krav til omstilling.

Ettersom opplæringslova sikrar alle rett til opplæring til dei har fullført vidaregåande opplæring, og rett til yrkesfagleg rekvalifisering, gir ho fleire vaksne utvida rett til vidaregåande opplæring. Dei som tidlegare har gjennomført delar av vidaregåande, i Noreg eller i eit anna land, kan på ein enklare måte få tilpassa opplæring og berre gjennomføre opplæringa som manglar i dei enkelte faga for å kunne fullføre vidaregåande opplæring. Ei fleksibel organisering av fag- og yrkesopplæringa gjer òg at vaksne som er i arbeid, kan få ny yrkesfagleg kompetanse.

I 2026 foreslår regjeringa 14,4 mill. kroner til å halde fram utprøvinga av ordninga med tilskot til bedrifter som tek inn vaksne med utfordringar slik at dei på sikt kan bli lærlingar, Læreplass-sjansen. Ordninga skal i første omgang prøvast ut i nokre få fylke. Sjå kap. 225, post 69.

Det er gjennomført eit forsøk med modulstrukturert opplæring for vaksne som er finansiert over programkategori 07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring, kap. 258, post 21. Erfaringane frå forsøket er viktige når den nye opplæringa skal takast i bruk i kommunar og fylke i heile landet.

Kap. 220 Utdanningsdirektoratet

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Driftsutgifter

410 699

418 999

432 694

21

Særskilde driftsutgifter, kan nyttast under post 70

207 405

272 431

282 239

70

Tilskot til læremiddel o.a., kan overførast, kan nyttast under post 21

86 736

90 027

93 268

Sum kap. 220

704 840

781 457

808 201

Utdanningsdirektoratet har oppgåver innanfor myndigheitsutøving, vurdering, analyse, utvikling, støtte og rettleiing i barnehagesektoren og grunnopplæringssektoren. Arbeidet med digitalisering og bruk av IKT i det pedagogiske arbeidet skal vere integrert i arbeidet direktoratet gjer, og i dei statlege tiltaka som blir gjennomførte på utdanningsområdet.

Løyvingane under kap. 220 finansierer ordinære driftsoppgåver i direktoratet. I tillegg kjem oppgåver som direktoratet har ansvaret for, men som blir finansierte over andre kapittel. Det er til dømes mellombelse oppgåver som gjeld kvalitetsutvikling og kvalitetsvurdering i grunnopplæringa og barnehagen, og arbeid med digital infrastruktur i sektoren, jf. kap. 226 Kvalitetsutvikling i grunnopplæringa og kap. 231 Barnehagar. Omtale av verksemda til direktoratet er derfor dels plassert under andre budsjettkapittel. Direktoratet er delegert myndigheit i forvaltningssaker som gjeld

etatsstyring av statlege skular som gir grunnopplæring, jf. kap. 222

etatsstyring av statsforvaltaren på barnehageområdet og grunnopplæringsområdet

tilsynsarbeid som følger av barnehagelova, opplæringslova, privatskulelova og folkehøgskulelova

tolking av og rettleiing om barnehagelova, opplæringslova, privatskulelova og folkehøgskulelova med forskrifter på nasjonalt nivå

tilskot til styrking av norskspråkleg utvikling for minoritetsspråklege barn i barnehage, eksamensavvikling, private skular, folkehøgskular, freds- og menneskerettssenter og andre formål, jf. kap. 224, 225, 226, 227, 228, 231 og 253

Kunnskapsdepartementet har gitt Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ) i oppgåve å setje i gang ei evaluering av Utdanningsdirektoratet. Evalueringa skal etter planen vere ferdig på nyåret 2027.

Post 01 Driftsutgifter

Mål for 2026

Dei overordna måla for kunnskapssektoren som er omtala i hovudinnleiinga i del I, er førande for arbeidet til direktoratet.

Samfunnsoppdraget for direktoratet

Utdanningsdirektoratet har eit overordna ansvar for at utdanningspolitikken blir sett i verk i barnehage, grunnskule og vidaregåande opplæring. Direktoratets samla innsatsar skal bidra til at

barn i barnehage får behova sine for leik, omsorg og allsidig utvikling ivaretekne

barn, unge og vaksne lærer, meistrar og trivst i opplæringa

barnehagar og skular bidreg til gode oppvekstmiljø

barn, unge og vaksne blir kvalifiserte og førebudde på deltaking i arbeids- og samfunnsliv

Måla for direktoratet

Ein barnehage som gir ein god start i livet

Ei opplæring som gir god læring, utvikling og danning

Trygge og gode barnehage- og skulemiljø

Likeverdige barnehage- og opplæringstilbod

Gode lag rundt barnet og eleven

Resultat i 2024

Rapporteringa for 2024 følger dei måla som stod i Prop. 1 S (2023–2024), og gjeld Utdanningsdirektoratets bidrag for å nå desse. For anna rapportering, sjå kategoriinnleiingane for høvesvis 07.20 Grunnopplæringa og 07.30 Barnehagar.

Barnehageeigarar, skuleeigarar og barnehagemyndigheiter ivaretek utvikling, læring og trivsel hos barn og unge i barnehagar, skular og lærebedrifter

Ifølge rammeplanen skal barnehagen, i samarbeid og forståing med heimen, ivareta barna sine behov for omsorg og leik og fremje læring og danning. Direktoratet har i oppgåve å forvalte rammeplanen og støtte opp om forståinga og bruken av rammeplanen i barnehagane.

I 2024 har direktoratet halde fram med å utvikle støttemateriell og kompetansepakkar med bakgrunn i sluttrapporten frå evalueringa av implementering av rammeplanen frå desember 2023 og andre kunnskapskjelder. Materiellet ligg tilgjengeleg i rammeplanvisninga på udir.no. Sjå nærare omtale under programkategori 07.30 Barnehagar.

I 2024 heldt direktoratet fram med å støtte innføringa av den nasjonale rammeplanen for skulefritidsordninga (SFO), som tok til å gjelde 1. august 2021. Direktoratet følgde mellom anna opp eit kompetansetilbod for leiarar i SFO.

Læreplanverket LK20 og LK20S blei innført i 2020–2023, og evalueringane viser at det er mykje positivt i det lokale arbeidet med læreplanane i grunnopplæringa. Mange lærarar og skuleleiarar støttar intensjonane i LK20, og læreplanverket er eit prioritert tema i lokal kompetanseutvikling. Samstundes er det stor variasjon i korleis arbeidet blir gjennomført og prioritert, og for mange er det krevjande å få sett av nok tid til utviklingsarbeid. Direktoratet erfarer at støtte- og rettleiingsressursar som er laga, er nyttige for og blir brukte av mange i sektoren. I 2024 heldt direktoratet fram med eit oppdrag frå departementet om å styrke det lokale arbeidet med fagfornyinga i grunnskular og vidaregåande skular i samarbeid med partane i sektoren.

I 2024 var partane i arbeidslivet via dei faglege råda involverte i utgreiingar knytte til forslag til endringar i tilbodsstruktur eller læreplanar, dette som følge av endringar i arbeidslivets kompetansebehov.

Direktoratet hadde i 2024 mange aktivitetar for å utvikle og gjennomføre eksamen i samsvar med læreplanverket og det heildigitale systemet. Sjå nærare omtale under kap. 220, post 21.

I slutten av 2023 sette direktoratet i gang arbeidet med å gjere ein gjennomgang av fag- og timefordelinga i studieførebuande utdanningsprogram og fellesfaga på yrkesfaglege utdanningsprogram, på oppdrag frå Kunnskapsdepartementet. Arbeidet skal resultere i eit nytt rammeverk for innhald og struktur i vidaregåande opplæring som skal erstatte dagens fag- og timefordeling. I 2024 fekk forskingsinstituttet NIFU i samarbeid med Institutt for pedagogikk ved UiO i oppdrag å utarbeide eit kunnskapsgrunnlag for Utdanningsdirektoratet til det arbeidet. Forskingsoppdraget varer frå 2024 til 2027 og har ei totalramme på 12 mill. kroner. Kunnskapsgrunnlaget som NIFU skal utarbeide, skal mellom anna belyse dilemma som obligatoriske fag versus valfridommen til elevane, og fullføring versus kvalifisering. Vidare har direktoratet i 2024 utvikla og forankra eit felles målbilde med sentrale aktørar og utarbeidd ein strategi som konkretiserer fasane i arbeidet.

Rådet for studieførebuande utdanningsprogram er ein felles arena for myndigheiter og sentrale partar. Rådet blir leia av Utdanningsdirektoratet og har representantar frå Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse, fylkeskommunane, Universitets- og høgskolerådet, Elevorganisasjonen, Norsk studentorganisasjon og lærar- og leiarorganisasjonane representerte ved Utdanningsforbundet, Norsk lektorlag, Skolenes landsforbund, Skolelederforbundet og Sametinget. Rådet blei evaluert i 2025 og vedteke oppretta som eit permanent råd. Dei nye medlemmane i rådet blei nemnde opp frå 1. september 2025.

Utvikling av ulike kompetansetiltak er sentralt i direktoratets arbeid for eit godt barnehage- og skulemiljø. Direktoratet har arbeidd med å følge opp og samordne tiltak for å bygge inkluderande, trygge og gode skulemiljø. Læringsmiljøprosjektet er eit tilbod til barnehagar, skular og kommunar som ønsker rettleiing i arbeidet med eit trygt og godt barnehage- og skulemiljø, der dei mellom anna får verktøy for å arbeide systematisk over tid. Nytt i 2024 er at ordninga har gått frå å rekruttere nye deltakarar annakvart år til årleg rekruttering. Dette har gjort at langt fleire barnehagar og skular får høve til å delta i prosjektet. I 2024 utarbeidde direktoratet retningslinjer for tilskot til lokale skulemiljøteam, og 23 kommunar fekk utbetalt støtte.

Direktoratet skal samarbeide med dei andre direktorata/etatane på oppvekstfeltet for å sikre betre samordning av tenester til barn og unge. Saman med dei andre velferdsetatane jobbar direktoratet med utvikling av nye arbeidsformer og tiltak for å løyse utfordringar i tverrsektorielt og tverrfagleg samarbeid i forvaltninga og tenestene, slik at barn og unge som treng hjelp frå fleire sektorar, kan få eit godt og heilskapleg tilbod. Samarbeidet i etatane støttar opp under det arbeidet departementa gjer på området, jf. omtale i kategoriinnleiinga om kjernegruppa for utsette barn og unge (KUBU).

Barnehageeigarar og skuleeigarar har tilsette med kompetanse som fremjar utvikling, læring og trivsel tilpassa behova til barn og unge

For å sikre eit godt barnehagetilbod og god opplæring er kompetansen til dei tilsette heilt avgjerande. Parallelt med satsinga på vidareutdanning har direktoratet vidareutvikla dei kollektive barnehage- og skulebaserte kompetanseutviklingstiltaka. Tilskot for lokal kompetanseutvikling omfattar regional ordning for kompetanseutvikling i barnehage, desentralisert ordning for kompetanseutvikling i skule, kompetanseløftet i spesialpedagogikk og tilskot til lokal kompetanseutvikling i fag- og yrkesopplæringa. Ordningane skal bidra til styrkt kollektiv kompetanse ut frå lokale behov og gjennom partnarskap med universitet eller høgskule.

Rapporteringa viser at nasjonale signal om prioriterte tema samsvarer med den lokale prioriteringa. Arbeid med læreplanverk, inkludering og tilrettelegging, leiing, læringsmiljø og vurderingspraksis er område som er prioriterte for kompetanseutvikling i grunnskulen. I vidaregåande opplæring er det vurderingspraksis, arbeid med læreplanverket og leiing av skulebasert kompetanseutvikling som peikar seg ut som prioriterte område. Kunnskapsgrunnlaget viser at det er ei positiv utvikling i den desentraliserte ordninga. Sjølv om ordninga blir oppfatta som kompleks og krevjande, har ho sterk støtte blant aktørane, og det er høg grad av deltaking. Årsrapporteringa frå statsforvaltarane viser at partnarskapane har utvikla seg i positiv retning.

I 2024 fekk 1 744 tilsette frå barnehagesektoren og 5 920 frå skulesektoren tilbod om vidareutdanning. Deltakarundersøkingar har i fleire år vist at deltakarane stort sett er nøgde med innhaldet i vidareutdanningstilboda og opplever eit godt læringsutbyte.

For å halde oppe god kvalitet i vidareutdanningstilbod for lærarar og leiarar i barnehage og grunnopplæring er direktoratet avhengig av å ha eit oppdatert og fornya kunnskapsgrunnlag og vere tett på ny forsking på feltet. For å sikre dette har direktoratet i 2024 gjennomført spørjingar til Barnehage- og Skule-Noreg, hatt dialog med universiteta og høgskulane (tilbydarane av vidareutdanning), delteke i eit fylkeskommunalt nettverk for fag- og yrkesopplæring og gjort analysar av data frå søkarar.

Direktoratet har utarbeidd mykje støttemateriell til arbeidet med kompetanseutvikling i barnehage, SFO og skule. Sjå også omtale under kap. 226, post 21 og 22.

Direktoratet har eit kontinuerleg og omfattande samarbeid med universitet og høgskular for å gi tilsette i barnehage og skule gode kompetanseutviklingstilbod. Direktoratet deltek i ulike referansegrupper, har observatørrolle i ulike fora og sekretariatsansvar for Fagleg råd for lærarutdanning.

Barnehageeigarar, skuleeigarar og barnehagestyresmakter forstår, formidlar og etterlever regelverket

Tidlegare erfaringar frå tilsyn, klagebehandling og rettleiing har vist at det har vore ein veg å gå for å nå målet om at eigarar forstår, formidlar og etterlever regelverket. Det viste også Proba-rapport nr. 2023-8 Kunnskapsgrunnlag om etterlevelse av opplæringsloven.

I august 2024 blei ny opplæringslov og endringar i privatskulelova innførte. I 2024 har det blitt sett inn mange ulike tiltak og mykje rettleiing, både for å innføre ny lov og for å auke regeletterlevinga der endringane ikkje har vore store, sjå kap. 226, post 21. Direktoratet har òg halde fast på regelverket som ein grunnføresetnad for læring og eit godt miljø.

Implementering og endring tek tid, og direktoratet har jobba for å setje inn fleire målretta tiltak på lengre sikt. I 2024 blei det sett i gang eit forskingsprosjekt på innføringa av ny lov. Resultat frå forsking kan både bidra til å sjå kva tiltak som treffer best, om regeletterlevinga på felta for skulemiljø, individuell tilrettelegging og særskild språkopplæring aukar, og om eit utval av dei nye reglane fungerer etter siktemålet.

Direktoratet jobbar saman med og gjennom statsforvaltarane for å oppnå betre forståing av regelverket og regeletterleving i sektoren. I årsrapportane sine trekte alle statsforvaltarane fram at stram kommuneøkonomi utfordrar regeletterlevinga i fylkeskommunar og kommunar.

Erfaringa frå både statsforvaltarane og direktoratet er at dei nye reglane om individuell tilrettelegging blir opplevde som krevjande, og at det her kjem mange spørsmål frå sektoren om rettleiing. Individuell tilrettelegging har òg vore eit prioritert område i arbeidet med støtte til innføring av ny opplæringslov i 2024.

På barnehagefeltet tek statsforvaltarane opp bemanningssituasjonen som ei stor utfordring i årsrapportane frå 2024. Dei trekker òg fram saker om barnehagemiljø som vanskelege å følge opp. Direktoratet vil ha auka merksemd på barnehagemiljø framover.

Statsforvaltarane viser til at dei har fått betre kontroll på sakshandsamingstida i skulemiljøsaker i 2024, sjå kap. 226, post 21. Inntrykket frå både statsforvaltarane og direktoratet er at forenklingane i lova kap. 12 har hatt ein positiv effekt.

I 2024 gjennomførte statsforvaltarane 148 tilsyn på barnehage- og opplæringsområdet, mot 179 i 2023. 23 tilsyn hadde ingen brot på regelverket, mot 9 i 2023. 19 tilsyn gjaldt fylkeskommunane, og dei fleste av desse gjekk på gjennomføring av eksamen. I årsrapporteringa er det tydeleg at fleire embete har prioritert rettleiing framfor tilsyn i lys av ny lov. Framover ønsker fleire embete færre planlagde tilsyn og fleire tilsyn baserte på hendingar.

I 2024 gjennomførte Utdanningsdirektoratet 53 tilsyn med private skular. Alle tema som blei kontrollerte, avdekte brot. Direktoratet gjennomførte 180 økonomiske tilsyn med private barnehagar i 2024. Det blei funne avvik i 60 pst. av tilsyna.

Barnehageeigarar og skuleeigarar arbeider kunnskapsbasert i utviklinga av eigne barnehagar og skular og overfor lærebedrifter

Utdanningsdirektoratet støttar opp om kvalitetsutvikling i barnehagar, skular og lærebedrifter. Direktoratet har arbeidd med å gjere kunnskapsgrunnlaget endå meir tilgjengeleg gjennom verktøyet analysebrettet, som viser tal og statistikk på ein meir brukarvennleg måte. Det er skuleeigarar og skuleleiarar som bruker statistikken mest, men også departement, forskarar, journalistar, foreldre og politikarar er brukarar.

I 2024 har direktoratet starta fleire forskingsprosjekt som skal gi betre kunnskap om implementeringa av den nye opplæringslova og regeletterleving og tilsyn i barnehagesektoren.

Elevundersøkinga, lærlingundersøkinga og foreldreundersøkinga i barnehagen er verktøy som skal gi eit grunnlag for barnehage- og skuleeigarar til å utvikle barnehagane og grunnopplæringa. Elevundersøkinga omfattar 450 000 elevar kvart år, og undersøkinga er viktig for at elevane skal få seie si meining om til dømes trivsel, skulemiljø og elevmedverknad. Resultata blir publiserte i Utdanningsdirektoratets statistikkbank og analysebrett.

Oppvekstprofilane er eit samarbeid mellom velferdsdirektorata som var med i 0–24-samarbeidet, og KS for å samle statistikk frå ulike sektorar på éin plass til støtte for kommunar og skular. Folkehelseinstituttet publiserer Oppvekstprofilane. Hovudtemaet i profilane for 2024 var vennskap og fellesskap med jamaldrande.

Barnehageeigarar, skuleeigarar og barnehagestyresmakter utnyttar dei moglegheitene digitaliseringa gir i læringsarbeid og administrative prosessar

Utdanningsdirektoratet arbeider kontinuerleg for å auke den digitale kompetansen hos tilsette i barnehagen og grunnopplæringa, slik at dei kan utnytte dei moglegheitene digitaliseringa gir i læringsarbeid og administrative prosessar på ein forsvarleg måte. Innsatsen gjeld mellom anna å stimulere til betre bruk av digitale læremiddel, til å utvikle dei digitale fellesløysingane i sektoren, til arbeidet med å standardisere digital læringsteknologi, til kompetansepakkar for bruk av digitale løysingar og til styrkt informasjon om personvern i sektoren.

I 2024 har det vore særskild merksemd om utviklinga av kompetanse i bruk av kunstig intelligens, personvern og universell utforming, med eigne kompetansepakkar og støtte. Arbeidet har vore forankra i Strategi for digital kompetanse og infrastruktur i barnehage og skole 2023–2030. I arbeidet med utvikling av Feide (Felles Elektronisk IDEntitet) som ei sentral fellesløysing for sektoren har direktoratet mellom anna prioritert funksjonar knytte til personvern, universell utforming og utveksling av data på ein trygg måte. To sentrale aktivitetar i 2024 var etableringa av første versjon av Læremiddelkatalogen og arbeidet med utgreiing om nasjonal støtteteneste for personvern og universell utforming.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 432,7 mill. kroner på posten.

Departementet foreslår å flytte 839 000 kroner til posten frå kap. 257, post 70, for å kompensere for feil prisjustering av eit kutt i 2025.

Løyvinga på posten inkluderer ein reduksjon på 654 000 kroner som oppfølging av regjeringa sitt arbeid med meir effektive kontorleigeavtalar for statlege verksemder.

Departementet foreslår at løyvinga på posten kan overskridast med tilsvarande meirinntekter under kap. 3220, post 02, jf. forslag til vedtak II nr. 1.

Post 21 Særskilde driftsutgifter, kan nyttast under post 70

Løyvinga går til kostnader direktoratet har til utviklingsprosjekt og oppdragsverksemd, inkludert kostnader til konsulenttenester til drift og utvikling av dei store systema som direktoratet forvaltar. Hovuddelen av midlane går til å administrere sentralt gitt eksamen i grunnskulen og vidaregåande opplæring, inkludert utarbeiding av eksamensoppgåvene og materiell for rettleiing. Forvaltning av IKT-verktøy retta mot sektorane er også finansiert over denne posten.

Mål for 2026

Målet med løyvinga er å gi rom for utviklingsprosjekt og oppdragsverksemd innanfor ansvarsområdet til Utdanningsdirektoratet.

Resultat i 2024

I forkant av eksamen våren 2024 gjorde direktoratet ei rekke tiltak for å oppnå ei trygg og sikker gjennomføring av eksamen. Dette skjedde mellom anna ved tett oppfølging av statsforvaltarane og i dialog med kommunar og fylkeskommunar. Blant tiltaka var tilsyn og innhenting av kunnskap om risiko lokalt. Det vart også tilrådd tiltak på grunn av risiko for bruk av generativ KI, som auka vakthald, stikkprøver og å fjerne førebuingstid på nokre eksamenar. Resultatet var at eksamen våren 2024 i stor grad gjekk som planlagt. Førekomsten av feil var låg, og gjennomføringa hadde få avvik og konsekvensar. I etterkant av eksamen fekk direktoratet om lag 1 000 annulleringssøknader, mellom anna på grunn av feil i oppgåvesett og lokale feil som dreidde seg om manglande oppdatering av ein Office-pakke. Dei fleste av annulleringssøknadene vart innvilga.

Arbeidet med å utarbeide og gjennomføre nasjonale prøvar og kartleggingsprøvar blei gjennomført som planlagt. Våren 2024 gjennomførte direktoratet frivillige kartleggingsprøvar i lesing og rekning på 1. trinn. Hausten 2024 gjennomførte direktoratet dei obligatoriske kartleggingsprøvane i lesing og rekning for 3. trinn og nasjonale prøvar for 5., 8. og 9. trinn. For omtale av resultata frå dei nasjonale prøvane, sjå del III, kap. 6 Nøkkeltal for grunnopplæringa.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 282,2 mill. kroner på posten.

Post 70 Tilskot til læremiddel o.a., kan overførast, kan nyttast under post 21

Løyvinga på posten skal medverke til at det blir utvikla og produsert læremiddel og pedagogisk barnehagemateriell på område der det ikkje er marknadsgrunnlag, dette for at elevane skal få tilgang til dei læremidla dei treng. Dette gjeld læremiddel for smale fagområde, parallelle utgåver, særskilt tilrettelagde læremiddel/pedagogisk barnehagemateriell, og læremiddel/pedagogisk barnehagemateriell for språklege minoritetar.

Mål for 2026

Målet med løyvinga er å utvikle og produsere læremiddel der det ikkje er grunnlag for kommersiell produksjon.

Resultat i 2024

Det blei i 2024 gitt midlar til totalt 48 nye prosjekt. Sjå fordelinga for 2024 i tabell 4.3, saman med fordelinga frå 2022, 2023 og 2025:

Tabell 4.3 Tilskot til læremiddel over kap. 220, post 70 i 2022, 2023, 2024 og 2025 (antal prosjekt)

Tilskot til læremiddel

2022

2023

2024

2025

Smale fagområde

11

12

14

11

Særskilt tilrettelagde læremiddel / pedagogisk barnehagemateriell

5

9

8

9

Parallellutgåver på nynorsk

18

18

17

5

Læremiddel / pedagogisk barnehagemateriell for språklege minoritetar

5

10

9

8

Samla

40

49

48

34

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 93,3 mill. kroner på posten.

Det blir foreslått ei tilsegnsfullmakt på 90 mill. kroner knytt til posten, jf. forslag til vedtak IV nr. 1.

Kap. 3220 Utdanningsdirektoratet

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Inntekter frå oppdrag

745

2 685

2 782

Sum kap. 3220

745

2 685

2 782

Inntektene gjeld oppdragsverksemd.

Kap. 221 Foreldreutvala for grunnopplæringa og barnehagane

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Driftsutgifter

16 213

17 492

18 035

Sum kap. 221

16 213

17 492

18 035

Post 01 Driftsutgifter

Foreldreutvalet for barnehagar (FUB) og Foreldreutvalet for grunnopplæringa (FUG) er sjølvstendige rådgivande organ for Kunnskapsdepartementet og Utdanningsdirektoratet.

Løyvinga gjeld drift av utvala og det felles sekretariatet deira. Nye foreldreutval blei utnemnde i desember 2023 for fireårsperioden 2024–2027.

Målformuleringane til verksemda blei endra i 2025 blant anna for å skilje betre mellom måla og oppgåvene til verksemda og mellom utvala og sekretariatet sine oppgåver. Oppgåva til utvala er å gi råd og innspel til Kunnskapsdepartementet og Utdanningsdirektoratet i saker foreldre er opptekne av. Oppgåva til sekretariatet er å legge til rette for at utvala kan utføre oppdraget sitt og gi informasjon og rettleiing til foreldre, kommunar og fylkeskommunar og til barnehagar og skular om samarbeid mellom barnehage/skule og heim. Utvala og sekretariatet samarbeider dessutan med andre relevante aktørar på barnehage- og skuleområdet.

Mål for 2026

Målet med løyvinga er at Foreldreutvalet for barnehagar og Foreldreutvalet for grunnopplæringa skal fremje eit godt samarbeid mellom barnehage/skule og heim og ivareta interessene til foreldre i barnehage- og skulesamanheng.

Resultat i 2024

Dei nye utvala hadde eit høgt aktivitetsnivå også i 2024. Dei gav mange høyringssvar, var synlege i media og fremja tydelege bodskapar både i møte med den politiske leiinga og i møte med ulike aktørar på barnehage- og skuleområdet i saker som påverkar samarbeidet mellom barnehage/skule og heim. FUB hadde særleg merksemd på bemanninga, trygt og godt miljø og kosthald i barnehagen, og ønsker blant anna å styrke bemanningsnorma og halde plantida utanfor norma. FUG hadde særleg merksemd på skuledemokrati, laget rundt eleven, nasjonalt register for skulefråvær og foreldredialogen i den digitaliserte skulen. FUG er oppteken av å oppretthalde ordninga med nasjonal foreldreundersøking om skule-heim-samarbeidet. FUB gjennomførte ei foreldreundersøking i 2024, FUG gjennomførte tre.

Den viktigaste oppgåva til sekretariatet i 2024 var å gi støtte og sikre god overgang for dei nye utvala. Sekretariatet jobba vidare med å oppdatere nettsider og digitalt fagmateriell. I tillegg kom rettleiing til foreldre, foredragsarbeid og samarbeid med utdanningsinstitusjonane om tema foreldresamarbeid.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 18 mill. kroner på posten.

Kap. 222 Statlege skular og fjernundervisningstenester

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Driftsutgifter

159 455

156 701

160 293

45

Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast

2 399

1 986

2 056

Sum kap. 222

161 854

158 687

162 349

Post 01 Driftsutgifter og post 45 Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast

Løyvingane på kapittelet gjeld

drift av Sørsamisk kunnskapspark i Hattfjelldal

drift av Samisk vidaregåande skule i Karasjok og Samisk vidaregåande skule og reindriftsskule i Kautokeino

Etatsstyringa av dei samiske vidaregåande skulane og Sørsamisk kunnskapspark er delegert til Utdanningsdirektoratet, som òg er skuleeigar.

Mål for 2026

Målet med tilskota er å utvikle samisk identitet, språk og kultur.

Resultat i 2024

Sørsamisk kunnskapspark

Sørsamisk kunnskapspark har eit særleg ansvar for å tilby undervisning i sørsamisk gjennom samlingar og fjernundervisning. Kunnskapsparken kan ved ledig kapasitet tilby fjernundervisning og språk- og kultursamlingar i nord- og lulesamisk. Hausten 2024 var det 141 elevar som fekk samisk som fjernundervisning ved kunnskapsparken, mot 129 elevar året før. Det er ein auke i elevar i sørsamisk undervisning, og ein reduksjon i elevar i undervisning for dei andre samiske språka.

Samiske vidaregåande skular

Dei samiske vidaregåande skulane er opne for elevar frå heile landet og har både heiltids- og deltidselevar. Begge skulane har eit særleg ansvar for å gi undervisning på og i samisk. Skulane gir òg fjernundervisning i samisk.

I skuleåret 2024–25 hadde Samisk vidaregåande skule i Karasjok 87 elevar. I tillegg fekk 72 elevar fjernundervisning. Samisk vidaregåande skule og reindriftsskule i Kautokeino hadde 99 elevar i skuleåret 2024–25. I tillegg fekk 73 elevar fjernundervisning.

I statsbudsjettet for 2022 blei det gitt startløyving for å bygge eit samlokalisert bygg for Det samiske nasjonalteatret Beaivváš og Samisk vidaregåande skule og reindriftsskule i Kautokeino. Statsbygg har gjennomført prosjektet på oppdrag frå Kunnskapsdepartementet og Kultur- og likestillingsdepartementet. Prosjektet har vore styrt etter «design-to-cost»-prinsipp (DTC) innanfor ei total ramme for bygg og brukarutstyr. Prosjektet er gjennomført innanfor DTC-ramma. Det samlokaliserte prosjektet vil ha mykje å seie for den samiske kulturen i Noreg og vil vere ein viktig del av infrastrukturen for å styrke og bevare samisk identitet, språk og kultur. Nybygget er oppført innanfor husleigeordninga i staten. Skulen overtok bygget i juni 2024, og elevane starta opp skuleåret 2024–25 i dei nye lokala. Skulen fekk i 2024 auka løyving til husleige og drift av det nye bygget.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 160,3 mill. kroner på post 01 og 2,1 mill. kroner på post 45.

Det er behov for å auke funksjonaliteten til Sørsamisk kunnskapspark, for å gi betre rammer tilpassa dagens aktivitetar og kapasitet. I løyvinga inngår midlar til ei ombygging, der kostnaden skal dekkast med ein varig auke i husleiga frå verksemda på 1,5 mill. kroner over ein periode på 10 år. Betre funksjonalitet for kunnskapsparken vil styrke samisk språk, kultur og identitet.

Departementet foreslår at løyvinga på post 01 kan overskridast mot tilsvarande meirinntekter under kap. 3222, post 02, jf. forslag til vedtak II nr. 1.

Kap. 3222 Statlege skular og fjernundervisningstenester

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

02

Salsinntekter o.a.

32 022

25 842

26 772

Sum kap. 3222

32 022

25 842

26 772

Post 02 gjeld inntekter frå mellom anna kurs og vaksenopplæring, sal frå kantine, hybelutleige og betaling frå heimeskulane for fjernundervisning.

Kap. 223 Diamanten skole

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Driftsutgifter

29 929

29 416

30 354

45

Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast

397

411

Sum kap. 223

29 929

29 813

30 765

Mål for 2026

Målet med løyvinga til Diamanten skole er å medverke til at døvblinde barn og unge har eit tilrettelagt opplæringstilbod og får sjansen til å vere aktive deltakarar i eiga læring og utvikling.

Resultat i 2024

Statped driv Diamanten skole i Oslo, som gir grunnskuleundervisning og vidaregåande opplæring til døvblinde elevar. Elevane får individuelt tilpassa læremiddel og ressursar. Skulen har eit tak på ti elevplassar og hadde ni elevar ved utgangen av 2024. Opplæringa er individuelt tilpassa føresetnadene og behova til den enkelte eleven og legg særleg vekt på kommunikasjon, informasjonstileigning og mobilitet.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 30,4 mill. kroner på post 01 og 0,4 mill. kroner på post 45. Skulen flyttar hausten 2025 frå Oppsal til Hovseter i Oslo. Omsyn til det beste for barna skal vere sentralt i flytteprosessen.

Departementet foreslår at løyvinga på post 01 kan overskridast mot tilsvarande meirinntekter under kap. 3223, post 02, jf. forslag til vedtak II nr. 1.

Kap. 3223 Diamanten skole

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

02

Salsinntekter o.a.

721

742

769

Sum kap. 3223

721

742

769

Post 02 gjeld inntekter frå refusjonar.

Kap. 224 Tilskot til freds- og menneskerettssenter

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

70

Freds- og menneskerettssenter

141 776

173 927

180 188

71

Det europeiske Wergelandsenteret

13 247

20 757

21 504

Sum kap. 224

155 023

194 684

201 692

Kunnskapsdepartementet gir tilskot til åtte freds- og menneskerettssenter. Sentera er uavhengige stiftingar.

Post 70 Freds- og menneskerettssenter

Posten omfattar driftstilskot til desse freds- og menneskerettssentera:

Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter (HL-senteret) (Oslo)

Falstadsenteret (Levanger)

Arkivet freds- og menneskerettighetssenter (Kristiansand)

Nansen Fredssenter (Lillehammer)

Narviksenteret

Raftostiftelsen (Bergen)

Stiftelsen 10. august (Oslo)

Aktiviteten til sentera er mellom anna retta mot grunnopplæringa. Dei einskilde sentera har særskilde nasjonale eller regionale oppgåver som er nærare definerte i tilskotsbreva til sentera.

Løyvinga omfattar òg eit tilskot til Raftostiftelsen for utbygging og oppgradering av Raftohuset.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er dokumentering, forsking på og formidling av demokrati, fred og menneskerettar, fangehistorie og folkemord.

Resultat i 2024

Det har vore stor aktivitet ved alle sentera i 2024. Om lag 50 000 elevar frå ungdomsskular og vidaregåande skular deltok i undervisningstilboda til freds- og menneskerettssentera i 2024, tilsvarande som i 2023. Sentera rapporterer om auka etterspurnad etter tilboda deira, inkludert kurstilbodet Demokratisk beredskap mot rasisme, antisemittisme og udemokratiske haldningar (Dembra). Det har òg vore ein auke i digitale læringstilbod ved sentera. Samla besøkte om lag 150 000 personar sentera i 2024, ein auke frå 2023.

Arbeidet med å styrke dokumentasjon, forsking og oppdatering av ulike nasjonale register blei vidareført i 2024. I tillegg til undervisningstilbod blei det gjennomført ei rekke utstillingar, arrangement og markeringar ved alle sentera, mellom anna på Den internasjonale Holocaustdagen.

HL-senteret hadde i 2024 stor aktivitet, med mange besøkande og arrangement og ei rekke nye undervisningstilbod. Undervisningsopplegget om Holocaust i Noreg har blitt tilpassa elevar på mellomtrinnet. Alle undervisningstilbod har blitt revidert til å inkludere ein kort introduksjon til folkemordet på romane. I 2024 starta òg arbeidet med ei ny Holocaust-utstilling som er planlagd opna i 2028.

Falstadsenteret hadde òg meir aktivitet retta mot ungdomsskulane, medan besøk frå vidaregåande skular er på eit stabilt høgt nivå. Senteret har auka undervisningsaktivitet i Møre og Romsdal og på Helgeland. I desse regionane er det òg stor auke i skular som ønsker å delta i Dembra. Minnestadene rundt Falstad leir er utvikla vidare.

Arkivet freds- og menneskerettssenter har hatt eit målretta arbeid mot barn og unge for å verne om eit samfunn der fridom, demokrati og menneskerettar står sterkt. I 2024 var fagdagar for vidaregåande skule eit populært tilbod. Gjennom den nye podkasten Fortid, nåtid, framtid har dei ei ny plattform for å nå ut med historia. Det digitale fangearkivet, fanger.no, vart òg utvikla vidare.

Nansen Fredssenter er eit kunnskapssenter og ein møteplass for freds- og dialogarbeid. Di-lemma i krig og fred stod sentralt i arbeidet på senteret gjennom 2024. På Nansenseminaret i juni vart det sett søkelys på temaet Beredskap for fred – kva treng vi for å sikre fred og førebygge krig.

Narviksenteret hadde i 2024 ein liten nedgang i talet på besøkande og deltakarar i undervisningsaktivitet. Senteret har arbeidd med dei samiske perspektiva som oppfølging av Sannings- og forsoningskommisjonen.

Raftostiftelsen gjennomførte mange prosjekt og hadde høgt aktivitetsnivå i 2024. Luis Manuel Otero Alcántara fekk Raftoprisen 2024. I statsbudsjettet for 2024 løyvde Stortinget 15 mill. kroner til oppstart av eit treårig prosjekt for utviding og oppgradering av Raftohuset i Bergen, jf. Innst. 12 S (2023–2024).

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 180,2 mill. kroner på posten.

I revidert budsjett for 2025 vart det løyvd 1,5 mill. kroner på posten til Stiftelsen 10. august. Departementet foreslår å vidareføre løyvinga i 2026.

I Meld. St. 13 (2024–2025) Forebygging av ekstremisme – Trygghet, tillit, samarbeid og demokratisk motstandskraft varsla regjeringa at det i 2025 skal setjast i gang eit arbeid med ein ny strategi for freds- og menneskerettssentera for åra som kjem. Departementet tek sikte på å lansere ein ny strategi i løpet av hausten 2025. Regjeringa varsla i tillegg at det skal etablerast eit nasjonalt senter for innsats mot radikalisering og valdeleg ekstremisme. Senteret blir lagt til ARKIVET freds- og menneskerettighetssenter, som vil være vertskap for det nye nasjonale senteret.

Prosjektet med å utvide og oppgradere Raftohuset i Bergen har ei kostnadsramme på 85 mill. kroner. Departementet foreslår å løyve 35 mill. kroner til prosjektet i 2026. Det blir òg foreslått ei tilsegnsfullmakt på 85 mill. kroner knytt til prosjektet, jf. vedtak IV nr. 1.

Tabell 4.4 Tilskot til freds- og menneskerettssenter i 2026

(i 1 000 kr)

Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter

49 151

Falstadsenteret

32 099

Arkivet freds- og menneskerettighetssenter

23 248

Nansen Fredssenter

11 083

Narviksenteret

14 147

Raftostiftelsen

44 960

Stiftelsen 10. august

5 500

Sum

180 188

Post 71 Det europeiske Wergelandsenteret

Det europeiske Wergelandsenteret (EWC) samarbeider med Europarådet om opplæring i interkulturell forståing, menneskerettar og aktivt medborgarskap, jf. Innst. S. nr. 9 (2008–2009) og St.prp. nr. 86 (2007–2008) Om samtykke til inngåelse av samarbeidsavtale av 16. september 2008 mellom Norge og Europarådet om Det europeiske ressurssenteret for opplæring i interkulturell forståelse, menneskerettigheter og demokratisk medborgerskap.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er meir kjennskap på områda interkulturell forståing, menneskerettar og aktivt medborgarskap for ulike målgrupper som arbeider på utdanningsfeltet.

Resultat i 2024

Senteret hadde 21 prosjekt i 16 land og reknar at dei direkte eller indirekte har nådd over 30 000 personar i 2024. Dette talet er lågare enn tidlegare år. Det handlar om at prosjektperioden for ei rekke prosjekt senteret har fått prosjektstøtte til frå EU, nådde sluttdatoen i 2024. Blant dei viktigaste prosjekta er eit i Ukraina, der EWC frå 2013 har hatt eit stort prosjekt med å styrke demokratiske reformer på utdanningssektoren. Arbeidet er meir omfattande etter krigsutbrotet i 2022, og senteret er ei partnar i Nansen-programmet, jf. Meld. St. 8 (2023–2024) Nansen-programmet for Ukraina. Senteret har i tillegg utvikla ei demokratisk sjekkliste for førebygging av samehets, som er ein del av handlingsplanen til regjeringa mot hets og diskriminering av samar (2025–2030).

I tillegg er EWC ansvarleg for læringstilbodet om 22. juli og demokratisk medborgarskap, i samarbeid med 22. juli-senteret, Raftostiftelsen og Utøya AS. I 2024 blei det arrangert elleve samlingar for elevar og lærarar på Utøya der det deltok 282 elevar frå 88 forskjellige skular, som igjen hadde elevstyrt aktivitet som nådde rundt 12 000 personar etter at dei kom heim. I tillegg blei det arrangert kurs for lærarar og lærarstudentar. Kunnskapsdepartementet bidrog med 6,5 mill. kroner i prosjektmidlar til læringstilbodet i 2024, jf. kap. 226, post 21.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 21,5 mill. kroner på posten.

Kap. 225 Tiltak i grunnopplæringa

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Driftsutgifter

27 683

29 615

30 457

21

Særskilde driftsutgifter

127 970

141 128

146 209

60

Tilskot til landslinjer

271 989

285 337

285 337

61

Rentekompensasjon for investeringar i læringsarenaer og større utstyr som bidreg til meir praktisk og variert opplæring

536

80 000

40 000

63

Tilskot til samisk i grunnopplæringa

152 396

114 179

156 095

64

Tilskot til opplæring av barn og unge som søker opphald i Noreg

278 549

375 924

273 003

65

Rentekompensasjon for skule- og symjeanlegg

389 325

314 000

261 000

66

Tilskot til skuleturar i samband med handlingsplan mot antisemittisme

16 694

17 595

17 553

67

Tilskot til opplæring i kvensk eller finsk

8 531

9 665

10 115

68

Tilskot til opplæring i kriminalomsorga

340 677

362 249

391 059

69

Tiltak for fullføring og kvalifisering i vidaregåande opplæring

888 117

904 017

593 517

74

Prosjekttilskot

6 959

12 946

13 412

75

Grunntilskot

108 700

112 451

112 451

Sum kap. 225

2 618 126

2 759 106

2 330 208

Post 01 Driftsutgifter og post 21 Særskilde driftsutgifter

Løyvinga på post 01 finansierer dei kostnadene som statsforvaltarane har ved å administrere sentralt gitt eksamen i grunnskulen og i vidaregåande opplæring, inkludert samlingar for sensorar.

Løyvinga på post 21 dekker utgifter til lærarar som har teke på seg sensoroppdrag ved sentralt gitt eksamen (sensur og klagebehandling). Statsforvaltaren utbetaler midlane.

Utarbeiding av sentralt gitt eksamen og digitale prøve- og eksamenstenester blir finansiert av løyvinga på kap. 220, post 21.

Mål for 2026

Målet med løyvingane er at det blir gjennomført sentralt gitt eksamen i grunnskulen og i vidaregåande opplæring.

Resultat i 2024

Våren 2024 vart det teke 76 700 eksamenar i grunnskulen. Av desse var 1 200 innanfor grunnskuleopplæring for vaksne. I vidaregåande opplæring vart det teke 174 100 sentralt gitte eksamenar. Av desse var 82 pst. eleveksamenar og 18 pst. var privatisteksamenar. 75 pst. vart tekne i ny gjennomføringsløysing, medan 25 pst. vart tekne i den gamle.

Hausten 2024 vart det teke til saman 34 900 sentralt gitte eksamenar i vidaregåande opplæring. 82 pst. var privatisteksamenar, medan dei andre vart tekne av elevar med rett til enten særskild, utsett eller ny eksamen. 59 pst. vart tekne i ny gjennomføringsløysing, medan 41 pst. vart tekne i den gamle.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 30,5 mill. kroner på post 01 og 146,2 mill. kroner på post 21.

Post 60 Tilskot til landslinjer

Tilskotet går til fylkeskommunar med landslinjer, til drift av landslinjene og til innkjøp av utstyr.

Landslinjeordninga omfattar eit breitt spekter av utdanningstilbod, frå særleg små tilbod som berre finst éin stad i landet, til særleg utstyrskrevjande tilbod som finst fleire stadar. Ordninga skal bidra til å dekke kompetansebehov i arbeidslivet.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er at elevar frå heile landet kan få eit nasjonalt tilbod i små og/eller kostbare kurs i vidaregåande opplæring.

Resultat i 2024

I skuleåret 2024–25 var det 1 832 heilårsplassar fordelte på 56 landslinjetilbod. Hausten 2024 brukte fylkeskommunane 78,2 pst. av kapasiteten ved alle landslinjene. Utnyttinga av kapasiteten har vore stabil dei siste åra.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 285,3 mill. kroner på posten. Det er ei nominell vidareføring av løyvinga frå 2025.

Det er sendt inn éin søknad om nytt landslinjetilbod frå hausten 2026, om etablering av tilbod i fiske og fangst i Østfold fylkeskommune. Søknaden frå Østfold fylkeskommune gjeld 20 elevplassar. Søknaden er ikkje støtta av alle fylkeskommunane. Utdanningsdirektoratet meiner søknaden er mangelfull, og tilrår etter ei heilskapleg vurdering at søknaden frå Østfold fylkeskommune ikkje blir godkjend. Departementet støttar vurderinga til direktoratet.

Post 61 Rentekompensasjon for investeringar i læringsarenaer og større utstyr som bidreg til meir praktisk og variert opplæring, kan overførast

Det er innført ei åtteårig rentekompensasjonsordning til kommunane for investeringar i læringsarenaer og større utstyr som bidreg til meir praktisk og variert opplæring. Tiltaket skal bidra til å nå hovudmålet i Meld. St. 34 (2023–2024) En mer praktisk skole. Betre læring, motivasjon og trivsel, og må sjåast i samanheng med tilskotet til ein meir praktisk skule på 5.–10. trinn som departementet foreslår å løyve over kap. 226, post 63. Regjeringa tek sikte på at rentekompensasjonsordninga skal ha ei total ramme på 8 mrd. kroner.

Mål for 2026

Målet med ordninga er ei meir praktisk og variert opplæring gjennom auka investeringar i læringsarenaer og større utstyr i kommunane.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 40 mill. kroner på posten. Forslaget tek utgangspunkt i innvilga søknader og prognosar for utgifter i 2026. Vidare foreslår departementet å auke investeringsramma frå 2 mrd. kroner til 3 mrd. kroner i 2026, jf. forslag til vedtak IX.

Løyvinga skal nyttast til å innfri tilsegner om rentekompensasjon som er gitt eller blir gitt i 2025 og 2026.

Post 63 Tilskot til samisk i grunnopplæringa

Under denne posten er det tre tilskotsordningar:

tilskot til samiskopplæring i grunnskulen

tilskot til samiskopplæring i vidaregåande opplæring

tilskot til studiepermisjonar for vidareutdanning i samisk for lærarar i grunnopplæringa og rekrutteringsstipend for lærarstudentar

Berekningsreglane for tilskot til samiskopplæring i grunnskulen og vidaregåande opplæring er lagde om frå 2023, jf. Prop. 1 S (2023–2024) for Kunnskapsdepartementet.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er at elevar skal få samiskopplæring, i samsvar med § 3-2 og § 6-2 i opplæringslova. Målet er også at lærarar får vidareutdanning i samiske språk, og at lærarstudentar tek utdanning i samiske språk. Det er òg eit mål å styrke kompetansen i samisk for lærarar og lærarstudentar.

Resultat i 2024

Det var ein auke i talet på elevar med samisk språk i grunnskulen frå skuleåret 2023–24 til 2024–25, jf. tabell 4.5.

Tabell 4.5 Talet på grunnskuleelevar med samisk som første- og andrespråk

Skuleår

Samisk som førstespråk

Samisk som andrespråk

Totalt

Endring frå året før (pst.)

2014–15

915

1 201

2 116

–0,5

2015–16

882

1 282

2 164

2,3

2016–17

927

1 197

2 124

–1,8

2017–18

935

1 333

2 268

6,8

2018–19

952

1 442

2 394

5,6

2019–20

954

1 455

2 409

0,6

2020–21

1 011

1 511

2 522

4,7

2021–22

1 009

1 483

2 492

–1,2

2022–23

994

1 552

2 546

2,2

2023–24

1 036

1 726

2 762

8,5

2024–25

1 037

1 739

2 776

0,5

Kjelde: Grunnskulens informasjonssystem (GSI), Utdanningsdirektoratet

I tilskotsordninga til samisk i vidaregåande opplæring blei det i 2024 utbetalt tilskot for i alt 451 elevar. Det er 41 fleire enn i 2023.

I 2024 blei det utbetalt 3,8 mill. kroner til studiepermisjonar for vidareutdanning i samisk for lærarar i grunnopplæringa og til rekrutteringsstipend for lærarstudentar, mot 3 mill. kroner i 2023 og 1,2 mill. kroner i 2022.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 156,1 mill. kroner på posten.

Departementet endra utbetalingspraksisen for haustsemesteret ved at tilskotet blir utbetalt i januar, i staden for i desember, frå skuleåret 2025–26. I innføringsåret var det behov for ei eittårig nedjustering som følge av faseforskyvinga av tilskotet, og departementet foreslår derfor å auke løyvinga med 30 mill. kroner i 2026.

I løyvinga inngår ein auke på 4,6 mill. kroner som følge av at det er fleire elevar som får opplæring i samisk, og ein auke på 2 mill. kroner til studiepermisjonar for vidareutdanning i samisk og stipend for studiar i samiske språk.

Post 64 Tilskot til opplæring av barn og unge som søker opphald i Noreg

Løyvinga skal finansiere opplæring av barn og unge som søker opphald i Noreg. Dette omfattar asylsøkarar og personar som søker om familiesameining. Løyvinga inkluderer tilskot til tre grupper:

barn og unge til og med 15 år som har rett og plikt til grunnskuleopplæring

ungdom mellom 15 og 18 år som søker opphald, og som har rett til grunnskuleopplæring

ungdom mellom 15 og 18 år som søker opphald, og som har rett til vidaregåande opplæring

Tilskotsordninga er avgrensa til dei som bur på mottak/omsorgssenter eller oppheld seg lovleg i landet medan dei ventar på å få avgjort søknad om opphaldsløyve. Utdanningsdirektoratet forvaltar tilskotsordninga.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er at barn og unge som søker opphald i Noreg, får grunnskuleopplæring og vidaregåande opplæring, jf. opplæringslova § 2-1 andre ledd, § 2-2 andre ledd og § 5-9.

Resultat i 2024

Tilskotet for 2024 finansierte opplæring i skuleåret 2023–24. Som eit gjennomsnitt for månadene i skuleåret 2023–24 blei det gitt grunnskuleopplæring til 2 276 barn som budde i mottak/omsorgssenter eller som budde privat, mot 1 730 i 2022–23. Auken kjem i stor grad som følge av fordrivne frå Ukraina. Skuleåret 2023–24 fekk fylkeskommunane – i gjennomsnitt for månadene i skuleåret – tilskot for 73 elevar i aldersgruppa 16–18 år som fekk vidaregåande opplæring. Det er ein auke på 41 elevar frå skuleåret 2022–23.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 273 mill. kroner på posten. Løyvinga er redusert med 102,9 mill. kroner som følge av ein venta reduksjon i talet på elevar som utløyser tilskotet.

Post 65 Rentekompensasjon for skule- og symjeanlegg

Mål for 2026

Målet med tilskotet er å innfri tilsegner om rentekompensasjon som blei gitt i perioden 2002–2016 for at kommunar og fylkeskommunar skulle bygge nye skule- og symjeanlegg og rehabilitere og ruste opp eksisterande anlegg.

Resultat i 2024

Det blei utbetalt 389,3 mill. kroner i rentekompensasjon for skule- og symjeanlegg i 2024.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 261 mill. kroner på posten.

Renteføresetnaden for ordninga i 2026 på 4 pst. er uendra frå saldert budsjett for 2025. Løyvingsbehovet er redusert med 53 mill. kroner som følge av at skule- og symjeanlegga som det blir gitt rentekompensasjon for, blir nedbetalte, slik at dei berekna låna blir mindre.

Post 66 Tilskot til skuleturar i samband med handlingsplan mot antisemittisme

Posten gjeld tilskot til skuleturar for ungdom på ungdomstrinnet og i vidaregåande opplæring til tidlegare konsentrasjonsleirar og minnestadar frå den andre verdskrigen, innanlands eller utanlands. Tilskotsordninga er eitt av tiltaka i Handlingsplan mot antisemittisme 2025–2030. I samband med utarbeidinga av handlingsplanen blei det gitt eit oppdrag til Deloitte om å evaluere tilskotsordninga med tanke på likebehandling og fagleg forankring. Evalueringa kom i mai 2025. Departementet følger opp evalueringa i 2026.

Mål for 2026

Målet med tilskotsordninga er å stimulere til at skuleeigarar, skular og foreldregrupper organiserer turar til tidlegare konsentrasjonsleirar eller minnestadar frå den andre verdskrigen for elevar på ungdomstrinnet og i vidaregåande opplæring.

Resultat i 2024

Det blei for skuleåret 2023–24 gitt tilskot til 84 ulike turarrangørar for 17 910 elevar i ungdomsskule og vidaregåande opplæring, mot 82 arrangørar og 17 853 elevar i ungdomsskulen og vidaregåande opplæring i skuleåret 2022–23. Alle søknader som fylte kriteria i tilskotsordninga, fekk tilskot. Det er i stor grad private aktørar som tilbyr denne typen turar.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 17,6 mill. kroner på posten. Det er ei nominell vidareføring av løyvinga frå 2025.

Post 67 Tilskot til opplæring i kvensk eller finsk

Under denne posten er det tre tilskotsordningar:

tilskot til opplæring i kvensk eller finsk som andrespråk i grunnskulen

tilskot til opplæring i kvensk eller finsk som andrespråk i vidaregåande opplæring

tilskot til studiepermisjonar for vidareutdanning i kvensk eller finsk for lærarar i grunnopplæringa

Mål for 2026

Målet med tilskotet er

at elevar med kvensk/norskfinsk bakgrunn i Troms og Finnmark får opplæring i kvensk eller finsk som andrespråk ved kommunale og private grunnskular, i samsvar med § 3-3 i opplæringslova

at elevar og lærlingar med kvensk/norskfinsk bakgrunn får opplæring i kvensk eller finsk ved fylkeskommunale og private vidaregåande skular

å styrke kompetansen i kvensk og finsk for lærarar i grunnopplæringa

Resultat i 2024

Det var ein auke i talet på elevar med kvensk eller finsk som andrespråk i grunnskulen frå 2023 til 2024, jf. tabell 4.6.

Tabell 4.6 Talet på grunnskuleelevar med kvensk eller finsk som andrespråk

Skuleår

Finsk som andrespråk

Kvensk som andrespråk

Totalt

Endring frå året før (pst.)

2021–22

380

46

426

–3,8

2022–23

359

48

407

–4,5

2023–24

338

57

395

–2,9

2024–25

353

60

413

4,6

Kjelde: Grunnskulens informasjonssystem (GSI), Utdanningsdirektoratet

I tilskotsordninga til kvensk eller finsk som andrespråk i vidaregåande opplæring blei det i 2024 utbetalt tilskot for i alt 25 elevar. Det er éin elev meir enn i 2023.

I 2024 blei det utbetalt 0,4 mill. kroner til studiepermisjonar for vidareutdanning i kvensk eller finsk for lærarar i grunnopplæringa, mot 0,6 mill. kroner i 2023 og 1,2 mill. kroner i 2022.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 10,1 mill. kroner på posten. Departementet foreslår å auke løyvinga med 0,1 mill. kroner som følge av auka elevtal.

Post 68 Tilskot til opplæring i kriminalomsorga

Innsette i fengsel har rett til opplæring under soning av straff. Tilskotet skal bidra til at dei innsette får den opplæringa dei har krav på. Fylkeskommunane har ansvaret for opplæringa i norske fengsel, og dei vidaregåande skulane står for gjennomføringa.

Fylkeskommunar med særskilde oppgåver på området får tilskot for tilbod som ungdomseiningar, oppfølgingsklassar, eining for tilbakeføring gjennom arbeid, fritid og utdanning (TAFU), eining for narkotikaprogram med domstolskontroll (ND) og den felles IKT-løysinga Desktop for skulen (DFS).

Mål for 2026

Målet med tilskotet er at innsette som ikkje har fullført grunnskulen eller vidaregåande opplæring, og som har rett eller plikt, og ønske om slik opplæring, får det. Målet er vidare at lauslatne kan få fullføre opplæring som er begynt under soning, i oppfølgingsklassane.

Resultat i 2024

Det er opplæringstilbod for innsette i alle fengsla i Noreg. 41 pst. av dei innsette tok del i opplæring i 2024, ein svak auke frå 2023. I hovudsak følger opplæringa læreplan-planverket for vidaregåande opplæring, i stor grad for fag i yrkesfaglege utdanningsprogram. I samarbeid med kriminalomsorga gir skulane også opplæringstilbod for å stimulere innsette til å kome i gang med grunnskule og/eller vidaregåande opplæring, kategorisert som «anna opplæring» i tabell 4.7. Skulane samarbeider med kriminalomsorga for å legge til rette for dei innsette som ønsker å ta fatt på høgare utdanning.

At innsette har tilgang til eigna IKT-verktøy, er avgjerande for å kunne oppfylle rettane innsette har til opplæring. Opplæring for innsette i fengsel kan bidra til å motverke utanforskap og ei god tilbakevending til samfunnet.

Statsforvaltaren i Vestland og Kriminalomsorgsdirektoratet samarbeider med fylkeskommunane for å betre tilgangen til digitale verktøy for opplæring i fengsel. Prosjektet Digital skule har arbeidd med å utvikle ei ny digital plattform for undervisning i norske fengsel. Piloten UTVEI blei starta våren 2023 i Mandal vidaregåande skole, avdeling Mandal fengsel. Det er nødvendig med kvalitetssikring og vidare utgreiing av piloten. Kunnskapsdepartementet vil i fellesskap med Justis- og beredskapsdepartementet vurdere korleis resultata frå piloten skal følgast opp.

Helsedirektoratet, Arbeids- og velferdsdirektoratet, Utdanningsdirektoratet, Husbanken og Kriminalomsorgsdirektoratet har laga ein plan for oppfølging av undersøkinga til Riksrevisjonen, jf. Dokument 3:4 (2022–2023).

Omfanget av opplæring på heiltid har hatt ein nedgang frå 2023 til 2024. Det er samstundes registrert ein auke i omfanget av opplæring på deltid i 2024 samanlikna med 2023.

Tabell 4.7 Tal på elevar/deltakarar i fengsel, gitt i heiltidsekvivalentar, fordelte etter opplæringstype

2022

2023

2024

Grunnskule

39,5

30

34,5

Vidaregåande skule

1 481

1 515,5

1 552

Korte opplæringstilbod

994

1 037,5

907

Anna opplæring

553

532,5

575,5

Fagskule

24

30

36

Høgskule/universitet

116

144

161

Kjelde: Statsforvaltaren i Vestland

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 391,1 mill. kroner på posten.

Det har vore ein betydeleg auke i talet på mindreårige innsette i fengsel dei siste åra. Det er mogleg å etablere nye plassar ved Ungdomsenhet øst på Eidsvoll. Departementet foreslår derfor å auke løyvinga med 4,2 mill. kroner for å dekke opplæringskostnader for seks nye plassar. Vidare foreslår departementet å auke løyvinga med 5,2 mill. kroner til utviding av Romerike fengsel. Dei første innsette vil flytte til dei nye plassane i november/desember 2025. Sjå omtale i Prop. 1 S (2025–2026) for Justis- og beredskapsdepartementet.

Departementet foreslår òg å auke løyvinga med 6 mill. kroner til kvalitetssikring og arbeid for å finne ei digital løysing som kan gi innsette opplæring i tråd med rettane dei har.

Departementet foreslår ei tilsegnsfullmakt på posten, jf. forslag til vedtak IV nr. 2.

Post 69 Tiltak for fullføring og kvalifisering i vidaregåande opplæring

Løyvinga finansierer fleire tilskot til fylkeskommunane som skal bidra til å auke fullføringa av vidaregåande opplæring og til at fleire blir kvalifiserte for læreplass, arbeid og vidare utdanning.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er at fleire fullfører vidaregåande opplæring og er kvalifiserte for arbeid, læreplass og vidare utdanning.

Resultat i 2024

I 2024 fekk fylkeskommunane utbetalt totalt 888,1 mill. kroner til tiltak for fullføring av vidaregåande opplæring over denne posten.

Av dette blei totalt 403 mill. kroner utbetalt til følgande tilskot, som blei forvalta av Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse:

tilskot til å bygge ut tilbodet om vidaregåande opplæring i tråd med retten til opplæring fram til ein har oppnådd studie- eller yrkeskompetanse

tilskot til Fagbrev på jobb

Fylkeskommunane kunne omprioritere mellom tilskota i tråd med ressursbehov lokalt. Dei rapporterer at midlane førte til innsats for nye målgrupper av vaksne med behov for kompetanseutvikling. Vidare har tilskota førebudd fylkeskommunane på gjennomføringa av fullføringsreforma og utviding av vaksne sin rett til vidaregåande opplæring, som gjaldt frå hausten 2024. Fylkeskommunane samarbeider med Nav, skular, vaksenopplæringssenter, karrieresenter og næringsliv.

Det blei utbetalt 485 mill. kroner for at fleire skulle få læreplass i 2024. Midlane blei forvalta av Utdanningsdirektoratet. Ein del av midlane er ikkje nytta, men det er stor variasjon mellom fylkeskommunane. Dei rapporterer at det har teke tid å utvikle og implementere gode tiltak, og at det er organisatoriske utfordringar. Fleire fylke arbeider systematisk med å styrke samarbeidet mellom skule og bedrift, mellom anna gjennom formidlingskoordinatorar, læreplassrekneskap og styrking av yrkesfagleg fordjuping (YFF). Seks fylkeskommunar har implementert lokale læreplassgarantiar.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 593,5 mill. kroner på posten.

Den nye opplæringslova tok til å gjelde hausten 2024 og inneber blant anna ein utvida rett til vidaregåande opplæring fram til ein har fullført og bestått med studie- eller yrkeskompetanse. I Prop. 1 S (2024–2025) for Kunnskapsdepartementet blei det varsla at tilskotet til å bygge ut tilbodet om vidaregåande opplæring i tråd med fullføringsretten vil halde fram som eit øyremerkt tilskot fram til 2026-budsjettet. Departementet foreslår å innlemme tilskotet i rammetilskotet til fylkeskommunane i 2026, og at 320 mill. kroner blir overførte frå posten til kap. 572 over Kommunal- og distriktsdepartementets budsjett i tråd med dette.

Løyvingsforslaget omfattar vidareføring av følgande tilskot til fylkeskommunane:

465,9 mill. kroner for å styrke arbeidet for fleire læreplassar og bidra til kvalifisering og formidling til læreplassar i fag- og yrkesopplæringa. Tilskotet blir foreslått redusert med 13 mill. kroner i høve til 2025. 10 mill. kroner av reduksjonen går til Nasjonalt senter for yrkesfag, jf. kap. 226, post 21. Ved utgangen av perioden for samfunnskontrakten for fleire læreplassar vil departementet ta stilling til om midlane skal innlemmast i rammetilskotet til fylkeskommunane. Resultata av det øyremerkte tilskotet vil vere ein del av vurderingsgrunnlaget for eventuell innlemming.

83,2 mill. kroner for å stimulere til auka bruk av ordninga Fagbrev på jobb.

15 mill. kroner til å prøve ut ulike modellar for organisering av samarbeid mellom karrieresentera og ungdomsskular og vidaregåande skular. Departementet foreslår å auke tilskotet med 7,5 mill. kroner i høve til nivået på løyvinga i 2025. Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse forvaltar tilskotsordninga. Utprøvinga skal stimulere til å utvikle nye og betre former for samarbeid og samordning i karriererettleiinga i skulen. Departementet ønsker gjennom utprøvinga å få meir kunnskap om kva former for modellar som fungerer. Departementet tek sikte på at tilskotsordninga vil halde fram til og med 2028.

14,4 mill. kroner til forsøksordninga med tilskot til verksemder som tek inn vaksne med ulike utfordringar i eit opplæringsløp – Læreplass-sjansen. Målet er at verksemda etter ein periode med opplæring skal inngå lærekontrakt, og at lærlingen skal klare å ta fag- eller sveinebrev. Kunnskapsdepartementet gav Utdanningsdirektoratet i oppdrag å starte forsøket i 2025. Ordninga blir prøvd ut i nokre få fylke med sikte på at det vil vare i tre år. Departementet foreslår òg å setje av midlar til evaluering av forsøket på kap. 226, post 21.

I revidert budsjett for 2025 løyvde Stortinget 15 mill. kroner for å opprette eit tilskot til fleksible og desentraliserte tilbod innanfor yrkesfagleg vidaregåande opplæring. Departementet foreslår å vidareføre tilskotet i 2026.

Post 74 Prosjekttilskot

Tilskotet er retta inn mot prosjekt på område der departementet meiner det er eit særleg behov for at private og frivillige organisasjonar gjennomfører tidsavgrensa tiltak. I 2026 vil departementet støtte tiltak som skal betre læringsmiljøet gjennom tiltak mot mobbing, og prosjekt som stimulerer til auka leseferdigheiter og leselyst. Organisasjonane som mottek tilskotet, vil som hovudregel få innvilga tilskot i inntil tre år såframt dei oppfyller krava i tilskotsordninga. Tilskot for fleire år blir gitt med atterhald om Stortingets årlege budsjettvedtak. Utdanningsdirektoratet forvaltar tilskotsordninga.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er at organisasjonar kan setje i verk prosjekt som på ulike måtar bidreg til å nå dei måla departementet har sett for barnehagar og grunnopplæringa.

Resultat i 2024

Følgande organisasjonar fekk tildelt til saman om lag 7 mill. kroner i prosjekttilskot i 2024:

Tabell 4.8 Organisasjonar som fekk prosjekttilskot over kap. 225, post 74 i 2024

(i kroner)

Organisasjon

Beløp

Drama- og teaterpedagogene

348 900

Foreningen !les

2 979 500

MOT Norge Sti

1 160 000

Norsk Tourette Forening

207 000

Redd Barna

1 175 000

Stiftelsen Barnevakten

800 000

Voksne for Barn

289 000

Totalsum

6 959 400

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 13,4 mill. kroner på posten.

Post 75 Grunntilskot

Ordninga med grunntilskot til frivillige organisasjonar innanfor grunnopplæringa har blitt søknadsbasert frå 2024. Det skal gjere ordninga meir gjennomsiktig og lettare å etterprøve, og det skal sikre likebehandling.

Mål for 2026

Målet med ordninga er å sikre langsiktige og stabile rammevilkår for nasjonale ressursmiljø som på ein særskild måte bidreg til å nå dei måla departementet har sett for grunnopplæringa.

Resultat i 2024

I 2024 fekk følgande 36 organisasjonar tildelt til saman 108,7 mill. kroner frå ordninga for grunntilskot til nasjonale ressursmiljø. Midlane vart fordelte på desse organisasjonane:

Tabell 4.9 Organisasjonar som fekk grunntilskot over kap. 225, post 75 i 2024

(i kroner)

Organisasjon

Beløp

Andøya Space Education AS

17 003 000

Blikk AS

360 500

Drama- og teaterpedagogene

789 815

Dysleksi Norge

220 000

Elevorganisasjonen

4 943 000

Faktisk.no AS

7 608 000

Fellesrådet for kunstfagene i skolen

1 531 590

First Scandinavia

12 050 000

Foreningen !les

4 822 000

Foreningen Norden Norge

1 064 000

FRI – foreningen for kjønns- og seksualitetsmangfold

2 192 000

Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon

461 400

Kristne Friskolers Forbund

424 819

Kulturskolerådet

28 776 000

Kunst i skolen

850 000

Kunst og design i skolen

724 500

Landslaget for norskundervisning

659 000

Leser søker bok

164 000

Montessori Norge

256 055

Musikk i skolen

1 000 000

Norsk Tourette Forening

161 500

Norske Fag- og Friskolers Landsforbund

32 006

Operasjon Dagsverk

646 000

Samarbeidsforum for praktiske og estetiske fag

4 695 000

Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner

461 400

Senter for dansepraksis i skole, utdanning og forskning

411 715

Sex og politikk

678 000

Skeiv Ungdom

822 000

Steinerskoleforbundet

125 117

Stiftelsen Barnevakten

300 000

Stiftelsen Geitmyra matkultursenter for barn

1 326 880

Stiftelsen Lillehammer museum

6 456 000

Stiftinga Magasinett

1 206 000

Unge funksjonshemmede

615 200

Ungt Entreprenørskap Norge

580 000

WorldSkills Norway

4 284 000

Totalsum

108 700 497

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 112,5 mill. kroner på posten. Dette er ei nominell vidareføring av løyvinga frå 2025. Løyvinga skal innfri tilsegner om tilskot som blei gitt frå 2024, med atterhald om Stortingets løyvingsvedtak.

Kap. 3225 Tiltak i grunnopplæringa

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

04

Refusjon av ODA-godkjende utgifter

222 920

293 709

176 687

Sum kap. 3225

222 920

293 709

176 687

Visse innanlandske utgifter til flyktningar kan etter statistikkdirektiva frå OECD definerast som offentleg utviklingshjelp. Ein del av løyvinga på kap. 225, post 64 blir rapportert som utviklingshjelp, og refusjon frå Utanriksdepartementet blir ført på kap. 3225, post 04. Refusjon av ODA-godkjende utgifter er rekna til 176,7 mill. kroner i 2025.

Kap. 226 Kvalitetsutvikling i grunnopplæringa

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

21

Særskilde driftsutgifter, kan overførast

1 624 294

1 164 444

752 443

22

System for kompetanse- og karriereutvikling

1 647 923

1 604 202

2 026 156

61

Tilskot til rettleiing for nyutdanna lærarar

67 729

145 390

225 769

62

Tilskot til skulebibliotek og bøker, kan nyttast under post 21

50 000

103 150

63

Tilskot til utstyr og læringsarenaer på 1.–10. trinn

160 000

190 920

65

Tilskot til skulemiljøteam og beredskapsteam

115 000

125 000

71

Noregs forskingsråd – Tilskot til vitensenter

115 585

119 977

124 296

Sum kap. 226

3 455 531

3 359 013

3 547 734

Skuleeigarane har hovudansvaret for å utvikle kvaliteten på opplæringa i skular og lærebedrifter. Regjeringa legg stor vekt på å støtte og rettleie skular og skuleeigarar gjennom kompetanse- og utviklingstiltak. Kap. 226 omfattar løyvingar til kvalitetsutvikling og kompetanseutvikling i grunnopplæringa.

Utdanningsdirektoratet har i stor grad ansvaret for å forvalte midlane og gjennomføre tiltaka. Delar av løyvingane på post 21 og 22 dekker utgifter til lønn og administrasjon i Kunnskapsdepartementet og Utdanningsdirektoratet og hos eventuelle andre statlege aktørar som har ansvar og delansvar for å drifte dei ulike prosjekta og tiltaka.

Post 21 Særskilde driftsutgifter, kan overførast

Løyvinga på posten finansierer mellom anna tiltak for betre læringsmiljø, tiltak for å handtere digitalisering, styrking av fag- og yrkesopplæringa, utvikling av eksamen og utvikling av læreplanverket for grunnopplæringa. Løyvinga på posten dekker òg ulike verktøy, prøvar og datakjelder for kvalitetsutvikling i grunnopplæringa, mellom anna internasjonale undersøkingar, brukarundersøkingar, utdanningsstatistikk, forsking og evaluering. Løyvinga dekker drift av tidsavgrensa prosjekt i den sentrale utdanningsadministrasjonen, tilskot til offentlege og eventuelle private aktørar som blir involverte i kvalitetsutvikling i grunnopplæringa, og eventuelle utgifter til offentlege utval og ekspertutval som Kunnskapsdepartementet har sett ned. Løyvingar til kompetanse- og profesjonsutvikling i grunnopplæringa, medrekna yrkesfaglærarløftet, er foreslått flytta til post 22 frå 2026.

Mål for 2026

Målet med midlane er å utvikle kvaliteten på grunnopplæringstilbodet og få meir kunnskap om grunnopplæringa.

Resultat i 2024

Samla blei det brukt 1 624,3 mill. kroner over posten i 2024 for å nå dei overordna måla for grunnopplæringa som var fastsette for 2024. Tabell 4.10 viser samla rekneskap for posten i 2024, med tiltak samla for dei ulike måla for grunnopplæringa i 2024.

Tabell 4.10 Fordeling av løyvinga på kap. 226, post 21

(i mill. kroner)

Tiltak

Rekneskap 2024

Fornying av innhaldet i skulen, trykte læremiddel, nye læremiddel i samband med fagfornyinga og læreplanforvaltning

337,2

Desentralisert ordning for kompetanseutvikling

265,7

Kompetanseløft i spesialpedagogikk og inkluderande praksis

159,8

Tilskot til utstyr og læringsarenaer 5.–10. trinn

127,0

Yrkesfaglærarløftet inkl. yrkesfaglærar 2

120,9

Forsking, evalueringar, brukarundersøkingar og data for vurdering av kvalitet i skulen

101,0

Strategi for digital kompetanse og infrastruktur i barnehage og skole 2023–2030

57,9

Handhevingsordninga for skulemiljøsaker

55,4

Eksamen og vurdering

52,9

Tilskot til skulebibliotek og lesestimulering

45,8

Oppfølgingsordninga

33,0

Kompetanseutvikling for å skape gode barnehage- og skulemiljø

30,7

Styrkt tilbod for ukrainske barn, unge og vaksne

24,6

Tiltak for auka leselyst og leseferdigheiter

17,5

Tiltak for minoritetsspråklege elevar og nasjonale minoritetar inkl. fleksibel opplæring

17,1

Demokratisk beredskap mot rasisme, antisemittisme og udemokratiske haldningar (Dembra)

16,8

Mobbeombod, program mot mobbing og partnarskap mot mobbing

16,5

Implementering av ny opplæringslov

15,7

Samisk fjernundervisning, oppgradering av system for opptak og samiske læremiddel

14,9

Symjeopplæring

11,1

Områdesatsingane i Groruddalen og Oslo sør

10,5

Digilær.no – nasjonal plattform for nettbasert undervisning

10,1

Rettleiing av nyutdanna nytilsette lærarar

7,8

Læringstilbod om 22. juli

6,5

Utvikling av kvalitet og kompetanse i SFO

5,9

Strategiplan for realfag

3,8

Lektor 2-ordninga for realfag

2,0

Skuleval

2,0

Fagleg råd for lærarutdanningane

1,2

Etatssamarbeidet om betre oppfølging av utsette barn og unge

0,6

Pilotforsøk for meir inkluderande praksis i barnehage, skule og SFO

0,5

Diverse tiltak

51,9

Totalt

1 624,3

Fornying av innhaldet i skulen, nye læremiddel i samband med fagfornyinga og læreplanforvaltning

I 2024 blei det utbetalt 300 mill. kroner i tilskot til kommunane til innkjøp av nye trykte læremiddel i samband med fagfornyinga, for å bidra til betre balanse mellom trykte og digitale læremiddel. Sjå òg rapportering under kap. 220, post 70 om utvikling av læremiddel utan kommersielt grunnlag.

Det blei løyvd 11 mill. kroner til å styrke Sametingets utvikling og tilpassing av læremiddel på samisk. Det blei òg nytta 0,8 mill. kroner til å utvikle digitale læremiddel på samisk og 4,8 mill. kroner til å utvikle læremiddel der det ikkje er kommersielt grunnlag.

Det blei vidare nytta 6,8 mill. kroner til læreplanforvaltning i 2024. Dette blei nytta til læreplanendringar i vidaregåande opplæring, den digitale læreplanvisninga og kompetansepakkar for å støtte forståing og bruk av læreplanverket. 2 mill. kroner gjekk til vedlikehald, oppdatering og drift av språkløyper.no og realfagsløyper.no og 0,2 mill. kroner til rammeplan for SFO.

I tillegg blei om lag 6,6 mill. kroner nytta til kartleggingsverktøyet i grunnleggande norsk for språklege minoritetar i skulen. Verktøyet er digitalisert og laga som ei støtte til lærarar.

I 2024 har 1,8 mill. kroner gått til arbeidet med å utvikle og implementere regelverk, læreplanar og vurderingsordningar for modulstrukturert vidaregåande opplæring for vaksne. Etter at læreplanane tok til å gjelde 1. august 2024, har Utdanningsdirektoratet følgt implementeringa gjennom drift av nettverk, vurdert og utvikla støtte til arbeidet frå fylkeskommunane med å etablere opplæringstilbod og starta arbeidet med å utvide ordninga til fleire lærefag.

Stortinget løyvde i revidert budsjett for 2023 30 mill. kroner i støtte til arbeidet med fagfornyinga i skulane, og av dette vart 18,5 mill. kroner nytta i 2024. Denne løyvinga har gått til å lage støtte- og rettleiingsressursar og til å stimulere aktivitet i desentralisert ordning via statsforvaltarane.

Desentralisert ordning for kompetanseutvikling

Totalt 265,7 mill. kroner blei løyvd til desentralisert ordning for kompetanseutvikling i 2024. 246 mill. kroner blei fordelt til statsforvaltarane i alle fylka etter lærarårsverk og nytta til ulike kompetansetiltak etter prioritering i dei fylkesvise samarbeidsforuma. Skuleeigarar, universitet og høgskular samarbeider om innhald og organisering i partnarskapar. 17,8 mill. kroner blei nytta til administrasjonen av ordninga internt i statsforvaltarembeta. Dei resterande midlane blei nytta til samarbeid og koordinering med universitets- og høgskulesektoren og noko til administrasjon.

Kunnskapsgrunnlaget viser at det er ei positiv utvikling i ordninga. Sjølv om ordninga blir oppfatta som kompleks og krevjande, har ho sterk støtte blant aktørane, og det er høg grad av deltaking. Årsrapporteringa frå statsforvaltarane viser at partnarskapane har utvikla seg i positiv retning, sjølv om det framleis er utfordringar.

Rapporteringa viser vidare at nasjonalt prioriterte tema samsvarer med den lokale prioriteringa. Arbeid med læreplanverk, inkludering og tilrettelegging, leiing, læringsmiljø og vurderingspraksis er område som er prioriterte for kompetanseutvikling i grunnskulen. I vidaregåande opplæring er det vurderingspraksis, arbeid med nytt læreplanverk og leiing av skulebasert kompetanseutvikling som peikar seg ut som prioriterte område.

Kompetanseløft i spesialpedagogikk og inkluderande praksis

Kompetanseløftet for spesialpedagogikk og inkluderande praksis blei sett i gang hausten 2020 og er ei oppfølging av Meld. St. 6 (2019–2020) Tett på – tidlig innsats og inkluderende fellesskap i barnehage, skole og SFO. Målet er å bygge kompetanse hos tilsette i barnehagar, skular, PP-tenesta og dei andre tenestene i laget rundt barna og elevane, slik at alle barn og unge, uavhengig av føresetnader, skal få høve til utvikling, meistring, læring og trivsel.

Hovuddelen av kompetanseløftet er tilskot til lokal kompetanseutvikling med utgangspunkt i lokale behov. Kompetanseutviklinga skal skje i partnarskap med universitet eller høgskule. I 2024 blei det fordelt 150 mill. kroner til partnarskap mellom kommunar og universitet eller høgskule over denne posten, og det ble og nytta midlar over kap. 231, post 21. Over 280 kommunar tek del i partnarskapane, enten åleine eller i nettverk med andre kommunar. Partnarskapane omfattar både offentlege og private eigarar, og det er ein føresetnad at PP-tenesta er inkludert i arbeidet.

Det er etablert eit eige nettverk for universitet og høgskular for å styrke arbeidet universiteta og høgskulane gjer med å utvikle kompetansetiltak i kompetanseløftet. Etableringa av UH-nettverket har auka medvitet og engasjementet i universitets- og høgskulesektoren for å bidra i kompetanseløftet. I 2024 blei det brukt 4 mill. kroner til drift og utvikling av nettverket.

Det er også i sett i gang eit forskingsprosjekt på kompetansepakken Inkluderande praksis. Funna vil gi oppdatert kunnskap om bruken av denne kompetansepakken i partnarskapsarbeidet og kompetansepakkar generelt. I 2024 blei det brukt 1,3 mill. kroner til dette forskingsprosjektet. Endeleg sluttrapport er venta i november 2025.

Spesialpedagogikk har hatt den største auken i talet på lærarar som fekk tilbod om vidareutdanning, jf. omtale under kap. 226, post 22.

Tilskot til utstyr og læringsarenaer 5.-10 trinn

Tilskotet til utstyr og læringsarenaer som skal bidra til at skulen blir meir praktisk, variert og aktiv på 5.–10. trinn, blei oppretta i 2024. Ordninga er søknadsbasert, og i 2024 søkte og fekk 328 kommunar til saman 127 mill. kroner i tilskot.

Yrkesfaglærarløftet

Til studieåret 2024–25 kunne yrkesfaglærarar søke på 13 vidareutdanningstilbod ved fem universitet og høgskular. Totalt 301 yrkesfaglærarar fekk tilbod om å delta i studieåret 2024–25. I 2024 blei det nytta 69,4 mill. kroner til vikar- og stipendmidlar og til studieplassar.

I tilskotsordninga for lokal kompetanseutvikling i fag- og yrkesopplæringa og yrkesfaglærar 2-ordninga blei til saman 51,5 mill. kroner fordelte til fylkeskommunane og nytta til ulike kompetansetiltak etter prioritering i dei fylkesvise samarbeidsforuma. Skuleeigarar, arbeidslivet og tilbydarane av kompetanseutvikling samarbeider om innhald og organisering. 1,1 mill. kroner av midlane blei nytta til koordinering av eit nasjonalt nettverk for fylkeskommunane i ordningane.

Forsking og undersøkingar for vurdering og utvikling av kvalitet i skulen

I 2024 gjekk det 38,4 mill. kroner til ei rekke forskings-, kartleggings- og evalueringsoppdrag. Døme på prosjekt er evaluering av fagfornyinga, evaluering av seksårsreforma og evaluering av ny kompetansemodell med desentraliserte ordningar for skule og yrkesfag. I tillegg blir det gjennomført spørjeundersøkingar i Skule-Noreg kvar vår og haust.

I 2024 blei det nytta 25,6 mill. kroner til internasjonale studiar. Noreg deltek regelmessig i desse trendstudiane, som blir gjennomførte kvart tredje, fjerde eller femte år:

PISA – Programme for International Student Assessment

TIMSS – Trends in International Mathematics and Science Study

ICCS – International Civic and Citizenship Education Study

ICILS – International Computer and Information Literacy Study

PIRLS – Progress in International Reading Literacy Study

I tillegg deltek Noreg i TALIS – Teaching and Learning International Survey.

Utgiftene til studiane varierer frå år til år alt etter kvar i syklusen studien er. Resultata frå studiane gir høve til å følge utviklinga i skulen sett i ein internasjonal samanheng og til å følge utviklinga i viktige fag, evner og haldningar over tid.

I 2024 gjekk det 20,9 mill. kroner til å innhente data og utvikle statistikk og analysar. Midlane blir nytta til å innhente data og produsere statistikk og analysar om grunnopplæringa, til dømes statistikk om grunnskulen gjennom Grunnskulens informasjonssystem (GSI) og kjøp av statistikk frå SSB. Midlane går også til å lage analysebrett for formidling av statistikk og til samarbeid mellom fleire direktorat om oppvekstprofilar. Internasjonalt OECD-arbeid inngår òg i denne posten. 12,7 mill. kroner gjekk til å utvikle ny teknisk løysing for å innhente informasjon frå barnehage og grunnskule. Det blei nytta 10,2 mill. kroner til ulike brukarundersøkingar, som Elevundersøkinga, Lærlingundersøkinga og Foreldreundersøkinga i barnehage.

Strategi for digital kompetanse og infrastruktur i barnehage og skole 2023–2030

I 2024 blei ei rekke tiltak frå strategien iverksette. Det blei lansert nye versjonar av kompetansepakken om bruk av kunstig intelligens og utarbeidd råd og støttemateriell om god digital praksis i skulen. Samstundes blei det laga anbefalingar om både mobilbruk og ulike former for skjerming av personvernet til elevane. Direktoratet leverte også ei utgreiing om etableringa av ei nasjonal støtteteneste som skal hjelpe kommunane å vurdere digitale læremiddel og plattformer. I samarbeid med Sikt – Kunnskapssektorens tenesteleverandør blei grunnlaget for ein nasjonal læremiddelkatalog lagt med ambisjonar om lansering i 2025.

Det vart brukt 57,9 mill. kroner fordelt på kompetansetiltak og infrastrukturtiltak gjennom strategien for digital kompetanse og infrastruktur i skule og barnehage i 2024. Blant tiltaka som blei gjennomførte, inngjekk vidareutvikling av Feide (Felles Elektronisk IDEntitet), utgreiingar av nasjonal tenestekatalog for digitale læremiddel, nye kompetansepakkar i digital dømmekraft og digitalt skuleleiarskap og arbeid med standardisering.

Handhevingsordninga for skulemiljøsaker

I 2024 vart det brukt 55,4 mill. kroner på handhevingsordninga for skulemiljøsaker. Det blei meldt inn 2 235 slike saker i 2024, ein nedgang på 216 saker frå 2023. Statsforvaltaren konkluderte med at aktivitetsplikta ikkje var oppfylt i 91 pst. av sakene. Talet på saker til statsforvaltarane påverkar kor effektiv handhevingsordninga er. I 2024 har Utdanningsdirektoratet jobba med fleire tiltak for å auke effektiviteten i saksbehandlinga, og det er tilført ytterlegare ressursar til saksbehandlinga. Utdanningsdirektoratet har gjennomført ein statsforvaltarturné der dei har besøkt kvart statsforvaltarembete og hatt møte om handhevingsordninga. På møta gav Utdanningsdirektoratet tilpassa rettleiing til kvart embete, med mål om å bidra til likare, raskare og meir effektiv saksbehandling.

Eksamen og vurdering

I 2024 gjekk 52,9 mill. kroner til utprøving av endringar i eksamensordninga, kvalitetssikring og kvalitetsutvikling av sentralt gitt eksamen, auka forvaltningskostnader og risikoreduserande tiltak ved gjennomføring, forutan beredskap og test av IT-systema for eksamen.

Tilskot til skulebibliotek og lesestimulering

Tiltaket er forankra i Sammen om lesing – Leselyststrategien 2024–2030, og gjeld ei tilskotsordning for kommunar som vil utvikle skulebiblioteka med tanke på lesestimulering.

Utdanningsdirektoratet tildelte 45,8 mill. kroner i 2024 i tilskot til kommunar og satsingane deira på skulebibliotek og lesestimulering. Tilskotet skal brukast til personalressursar eller kompetanseutvikling og mellom anna medverke til at skulebiblioteka blir ein inkluderande arena for alle elevgrupper og i alle fag. Levekårsutsette område har blitt prioriterte.

Oppfølgingsordninga

Oppfølgingsordninga blei etablert i 2017 med bakgrunn i Meld. St. 21 (2016–2017) Lærelyst – tidlig innsats og kvalitet i skolen. Målet med ordninga er å gi støtte og rettleiing til kommunar som har svake resultat på sentrale område av opplæringa.

Statsforvaltarane følger opp alle kommunane som er med i ordninga. I 2024 blei det nytta 33 mill. kroner på støtte og rettleiing til dei 39 kommunane i ordninga.

Kompetanseutvikling for å skape gode barnehage- og skulemiljø

Utdanningsdirektoratet har i 2024 evaluert og vidareutvikla digitale støtteressursar. Dette gjeld til dømes kompetansepakkane om trygt og godt barnehage- og skulemiljø og trygt og godt miljø i SFO. Støtteressursane skal gi støtte til tilsette og leiarar i arbeidet med å utvikle kompetansen på det som bidreg til å fremje eit trygt og godt miljø og førebygge mistrivsel og krenkingar. Utdanningsdirektoratet arbeider med å oppdatere kunnskapsgrunnlaget om å skape eit trygt, godt og inkluderande læringsmiljø, og kunnskapen blir brukt til å vidareutvikle digitale støtteressursar og tiltak.

Læringsmiljøprosjektet har årleg rekruttering til nye puljar. Prosjektet er eit tilbod til barnehagar, skular og kommunar som ønsker å arbeide med eit trygt og godt skulemiljø, og som treng direkte støtte og rettleiing. I 2023 starta ein pulje med 15 kommunar med 24 barnehagar og 29 skular. Våren 2024 starta ein ny pulje opp med 14 kommunar med 27 barnehagar og 30 skular. Læringsmiljøprosjektet vert finansiert over kap. 226 og kap. 231. I 2024 gjekk det til saman 23,7 mill. kroner til arbeidet.

I 2024 fekk Utdanningsdirektoratet to oppdragsbrev om skulefråvær. Arbeidet med oppdraga er sett i gang. Det skal bidra til auka kunnskap og kompetanse om fråvær og til å utvikle kunnskapsbaserte tilrådingar. Arbeidet skal vere ferdig i 2026. Begge oppdraga skal utførast innanfor ei samla ramme på 10 mill. kroner, og det blei brukt 1,2 mill. kroner i 2024. Oppdraga bygger på tilrådingar i utgreiinga om bekymringsfullt fråvær og korleis skulemyndigheitene nasjonalt kan bremse utviklinga og utbreiinga av høgt fråvær både på kort og på lang sikt. I tillegg har Utdanningsdirektoratet delteke i eit OECD-leia prosjekt om skulefråvær som har bidrege til å styrke kunnskapsgrunnlaget.

I 2024 utarbeidde Utdanningsdirektoratet støtte til elevar, foreldre og skular om temaet inkluderande russetid. Dette er vidare arbeid frå oppdrag om å lage informasjon og støtte opp om inkluderande russe- og avgangsfeiring. Dette er også i tråd med målet til Utdanningsdirektoratet om å ha vidaregåande skule som eiga målgruppe når det gjeld skulemiljø.

4. februar 2025 delte Utdanningsdirektoratet ut Benjaminprisen, som blir administrert av Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter (HL-senteret). Benjaminprisen 2024 gjekk til Gjøklep ungdomsskole i Holmestrand. Prisen er ei anerkjenning av det dedikerte og systematiske arbeidet skulen gjer mot rasisme og diskriminering. Det vart i tillegg utbetalt 14,7 mill. kroner til 23 kommunar til etablering av skulemiljøteam. Kommunar med skular som har særlege utfordringar i skulemiljøet, vart prioritere i ordninga.

Styrkt tilbod for ukrainske barn, unge og vaksne

På grunn av krigen i Ukraina og mange nykomne barn og unge i Noreg fekk Nasjonalt senter for fleirkulturell opplæring (NAFO) ved OsloMet 17,9 mill. kroner og Utdanningsdirektoratet 3 mill. kroner i 2024. Midlane skulle nyttast til å utvikle tiltak for å gi betre bemanning og høgare kompetanse i barnehage og skule for å kunne ta hand om nykomne barn, unge og vaksne.

Utdanningsdirektoratet har i 2024 nytta 6,7 mill. kroner til utvikling av digitalt kurs for nykomne innvandrarar som ønsker å jobbe i barnehagar, skular eller SFO. Tiltaket skal bidra til auka rekruttering av fleirspråklege personar til pedagogiske roller, stillingar som assistent og liknande. Det blei også nytta midlar til å gjennomføre fire regionale samlingar om barnehage- og opplæringstilbod for nykomne barn og elevar i samarbeid med NAFO, som eit tiltak for å støtte lærarar og leiarar.

Midlane til NAFO har mellom anna gått til å vidareutvikle og utvide fjernundervisningstilbodet Fleksibel opplæring. NAFO har utvikla tospråkleg opplæring med støtte på ukrainsk for elevar frå 5. trinn til vidaregåande opplæring. Tilbodet til desse elevane består av grunnleggande norsk og matematikk med støtte på ukrainsk. Til og med våren 2025 har 1 209 elevar frå Ukraina fått tilbod om å delta i Fleksibel opplæring sidan det blei etablert hausten 2022, derav 359 elevar i skuleåret 2024–25. NAFO har utvikla ein kompetansepakke om traumereaksjonar som påverkar læring. I tillegg laga NAFO eit nettverk for lærarar som underviser nykomne elevar, og eit nettverk for tospråklege lærarar som starta opp i 2024.

Midlane er og nytta til å utvikle eit etterutdanningstilbod ved OsloMet/NAFO, som gir ei innføring i norsk barnehage og skule for personar med pedagogisk utdanning frå heimlandet. Etterutdanningstilbodet vart pilotert våren 2024. Hausten 2024 fekk 200 deltakarar moglegheita til å følge dette nyetablerte, permanente tilbodet. Tilbodet har vore populært og hatt høge søkartal. Tal frå SSB frå fjerde kvartal i 2024 viser at nesten 1 500 ukrainske fordrivne (med kortare enn fire års butid) har fått jobb i norsk barnehage eller skule. Sjå nærare omtale med fleire detaljar i kap. 6 Nøkkeltal for grunnopplæringa.

Tiltak for auka leselyst og leseferdigheiter

17,5 mill. kroner gjekk til Nasjonalt lesesenter ved Universitetet i Stavanger. Midlane blei nytta til kompetansetiltak og støtteressursar i samband med den nasjonale lesesatsinga Tid for lesing.

Tiltak for minoritetsspråklege elevar og nasjonale minoritetar

Det blei nytta 5,5 mill. kroner til utvikling av læremiddel i kvensk eller finsk som andrespråk og til kompetansehevingstiltak for lærarar i faget i regi av Statsforvaltaren i Troms og Finnmark.

Det blei nytta 0,4 mill. kroner til ein pilot for å utvikle læringsressursar og gjere forsøk med fjernundervisning i kvensk på læringsplattforma Digilær, og 0,2 mill. kroner blei tildelt Oslo kommune til tiltak for minoritetsspråket romanes. Vidare blei det nytta 2 mill. kroner til tiltak i grunnskuleopplæringa for romar i Lørenskog.

9 mill. kroner gjekk til Fleksibel opplæring. Tilbodet blir gitt av Nasjonalt senter for fleirkulturell opplæring (NAFO) ved OsloMet. NAFO leverer nettbasert tospråkleg fagopplæring i matematikk og naturfag på 8.–10. trinn på arabisk, somali og tigrinja. Målgruppa er ungdomsskuleelevar, elevar i innføringstilbod i vidaregåande opplæring, kombinasjonsklassar og vaksenopplæringa. Frå hausten 2023 blei engelsk på nybegynnarnivå etablert som eit fast tilbod på arabisk, somali og tigrinja. Fleksibel opplæring har også utvikla tilbod mynta på ukrainske fordrivne, sjå omtale under Styrkt tilbod for ukrainske barn, unge og vaksne.

Demokratisk beredskap mot rasisme, antisemittisme og udemokratiske haldningar (Dembra)

Tiltaket omfattar rettleiing, kurs og nettbaserte ressursar for å førebygge ulike former for gruppebaserte fordommar. Dembra blir koordinert av Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter (HL-senteret). 2 mill. kroner gjekk til Dembra for lærarutdanninga (Dembra LU), som omfattar kurstilbod til lærarstudentar, lærarar, skuleleiarar og andre tilsette i skulen. 12,5 mill. kroner gjekk til Dembra-arbeidet i grunnopplæringa i 2024. Læringsressursane dekker områda hatefulle ytringar, antisemittisme, rasisme, diskriminering av minoritetar og udemokratiske haldningar. I tillegg gjekk 1,2 mill. kroner til utvikling av kurs og materiell for førebygging av antisemittisme og digitale ressursar mot muslimfiendskap og 1,1 mill. kroner til FoU-satsinga om konspirasjonsteoriar.

Mobbeombod, program mot mobbing og partnarskap mot mobbing

I 2024 blei det nytta 10,1 mill. kroner til mobbeombodsordninga. Av dette gjekk 9 mill. kroner til fylkeskommunane og 1 mill. kroner til Læringsmiljøsenteret ved Universitetet i Stavanger for den faglege oppfølginga av mobbeombodsordninga.

I 2024 gjekk det 4 mill. kroner til antimobbe- og læringsmiljøprogram. Midlane blei fordelte til tre programeigarar: Nasjonalt utviklingssenter for barn og unge, Universitetet i Stavanger og Norwegian Research Centre (NORCE).

I 2024 gjekk det 2,4 mill. kroner til Partnarskap mot mobbing. Partnarskapen består av regjeringa, Sametinget og 14 organisasjonar i oppvekst- og utdanningssektoren. Midlane har gått til å følge opp dei tiltaka som er omtala i handlingsplanen for Partnarskap mot mobbing (2022–2025).

Implementering av ny opplæringslov

Det blei sett inn mange tiltak i arbeidet med støtte til innføring av ny opplæringslov i 2024. Den nye lova har gitt ei god moglegheit til i større grad å hjelpe fylkeskommunar og kommunar i arbeidet med å forstå, formidle og etterleve regelverket. Av midlane på posten blei 11 mill. kroner brukt av statsforvaltarane til lokalt støttearbeid overfor fylkeskommunar og kommunar. Vidare gjekk 0,3 mill. kroner til å arrangere ei samling for alle embeta, 1 mill. kroner til filmar og annonsar retta mot ulike målgrupper i sektoren og 0,5 mill. kroner til oppstarten av prosjektet til NIFU og NTNU om evalueringa av innføringa av ny lov.

Samisk fjernundervisning, opptakssystemet for samisk vidaregåande opplæring og samiske læremiddel

Til samisk fjernundervisning blei det til saman nytta 4,5 mill. kroner (sørsamisk, lulesamisk og nordsamisk). Midlane er tildelte statsforvaltarane i Nordland og Troms og Finnmark for å jobbe med organisering og kvalitetsutvikling av samisk fjernundervisning. Det gjekk også 1,7 mill. kroner til auka kvalitet i fjernundervisning.

I tillegg blei det nytta 2,7 mill. kroner til støttefunksjonar knytte til Samisk vidaregåande skule. Dette er støtte til dei statlege samiske skulane for å styrke rolla og kapasiteten som leverandør av fjernundervisning. Dei statlege skulane er Sørsamisk kunnskapspark i Hattfjelldal, Samisk vidaregåande skule i Karasjok og Samiske vidaregåande skule og reindriftsskule i Kautokeino.

Sametinget blei tildelt 6 mill. kroner til samiske læremiddel i fagfornyinga.

Symjeopplæring

Målet med tiltaket er å gi nykomne minoritetsspråklege barn, unge og vaksne i grunnskuleopplæringa meir og betre symjeopplæring og dermed redusere risikoen for ulykker. Ordninga kan også omfatte andre elevar som ikkje kan symje, eller som ikkje har fått delteke i den ordinære symjeundervisninga. I 2024 blei det nytta 10,1 mill. kroner.

I tillegg blei det i 2024 nytta 1 mill. kroner til å støtte symjeopplæring for elevar i grunnskulen, mellom anna til nettsida svømmedyktig.no.

Områdesatsing i Groruddalen og Oslo sør

Midlane går til prosjekt innanfor barnehage og skule i områdesatsingane i Groruddalen (10 mill. kroner) og Oslo sør (0,5 mill. kroner). Målet med områdesatsingane, som er eit samarbeid mellom stat og kommune, er å betre miljø, butilhøve og levekår i eit geografisk avgrensa område. Eit delmål på opplæringsfeltet er at fleire elevar skal gjennomføre grunnopplæringa. Områdesatsingane er vedtekne til ut 2026, jf. Prop. 1 S (2025–2026) for Kommunal- og distriktsdepartementet.

Digilær.no – nasjonal plattform for nettbasert undervisning

10,1 mill. kroner gjekk til å utvikle og drifte digilær.no. Plattforma er vidareutvikla med ny påmeldings- og samtykkeløysing, auka sikkerheit og betre tilrettelegging for samiske språk.

Under dette tiltaket blei det finansiert tilbod om forsering i matematikk 1T. Om lag 360 deltok ved oppstart, og undervisninga blei levert av dei fylkeskommunale nettskulane, Nettskulen i Nordland og Nettskulen Vestfold. Det blei også finansiert pilotar med tilbod i kvensk, finsk, sørsamisk og lulesamisk.

Tilbodet Fleksibel opplæring blir også levert i plattforma.

I tillegg blei følgande tilbod gitt gjennom plattforma:

tospråkleg opplæring i matematikk og grunnleggande norsk på ukrainsk

begynnaropplæring i engelsk for arabisktalande

engelsk på nybegynnarnivå (arabisk, tigrinja og somali)

tospråkleg fagopplæring i naturfag og matematikk (tigrinja, arabisk, somali)

Desse tilboda er utvikla og etablerte innanfor fagområda der skuleeigaren ikkje klarer å gi denne opplæringa lokalt.

Rettleiing av nyutdanna nytilsette lærarar

I 2024 gjekk 11,7 mill. kroner til søknadsbaserte ordningar for universitet og høgskular for stimulering til rettleiing av nyutdanna nytilsette lærarar i barnehage og skule. Av dette blei det nytta 3,9 mill. kroner over kap. 231, post 21 og 7,8 mill. kroner over kap. 226 til universitet og høgskular som gav tilbod om rettleiing til barnehagar og skular. Tiltaket inkluderte òg informasjonstiltak og nettverksarbeid mellom barnehage- og skuleeigarar og lærarutdanningsinstitusjonane for at fleire nyutdanna nytilsette lærarar skulle få rettleiing.

Læringstilbod om 22. juli

Det europeiske Wergelandsenteret fekk tildelt 6,5 mill. kroner, som blei brukt til å gi fleire elevar og lærarar høve til å delta i opplæringstilbodet om 22. juli og demokratisk medborgarskap. Tilbodet er utvikla av 22. juli-senteret, Utøya AS og Wergelandsenteret. I 2024 blei tilbodet utvida med ein demokrativerkstad for elevar og lærarar med ei samling over tre dagar, eit regionalt lærarkurs og eit kurs for lærarstudentar.

Utvikling av kvalitet og kompetanse i SFO

I 2024 følgde Utdanningsdirektoratet opp eit samlingsbasert kompetansetilbod for leiarar i SFO. Tilbodet skal støtte leiarar i å leie utviklingsarbeid og implementere rammeplanen for SFO, og gjere dei betre rusta til å vurdere og utvikle kvaliteten i eigen SFO. Det blei brukt 5,7 mill. kroner i 2024 til å finansiere 100 plassar. Utdanningsdirektoratet heldt i 2024 fram med å utvikle digitale støtteressursar til arbeidet med rammeplanen og kvalitet i SFO og lanserte verktøyet Ståstedsanalysen for SFO til skulestart 2024. Utdanningsdirektoratet er i gang med eit arbeid med sikte på å utvikle eit rammeverk for grunnkompetanse i SFO.

Vidare blei det brukt 0,2 mill. kroner til forvaltning av den nasjonale rammeplanen for SFO og støtte til innføringa av rammeplanen. Utdanningsdirektoratet ser mellom anna at skular held fram med å bestille trykte rammeplanar.

Strategiplan for realfag

Utdanningsdirektoratet tildelte i 2024 3,8 mill. kroner til strategiplan for realfag. Av dette gjekk 1 mill. kroner til drift og vedlikehald av nettstaden matematikk.org, 2 mill. kroner til Forskingsrådet for å vidareføre arbeidet med å koordinere olympiadar og konkurransar i realfag og 0,8 mill. til ei nettverkssamling for kompetansemiljø som arbeider med matematikkvanskar. Matematikksenteret arrangerte ei nettverkssamling hausten 2024 for kompetansemiljø som arbeider med elevar med matematikkvanskar.

Lektor2 for realfag

Tiltaket Lektor2 for realfag er avslutta etter 2024. I 2024 brukte Naturfagsenteret tildelte midlar til å gjennomføre avsluttingssamlingar for skular og koordinatorar. I slutten av 2025 skal Naturfagsenteret levere sluttrapport for Lektor2 og revidere nettsida og ressursane for opplæringa. Totalt blei det tildelt 2 mill. kroner til Naturfagsenteret.

Skuleval

Skuleval er ein del av skulens oppdrag for å fremje demokrati og medborgarskap og oppfyller kompetansemål i læreplanen. Alle som jobbar med skulevalet, skal sikre at arbeidet skjer i samsvar med regelverket for trygt og godt skulemiljø. Direktoratet tildelte 2 mill. kroner til Sikt – Kunnskapssektorens tenesteleverandør for oppgradering og vidareutvikling av skulevalsystemet for å førebu teknisk gjennomføring av skuleval 2025. I tillegg arrangerte Utdanningsdirektoratet seminar for fylkeskommunane for å heve kompetansen om korleis vi kan bruke skuleval som ein del av demokratiopplæringa.

Fagleg råd for lærarutdanning

I 2024 gjekk 1,2 mill. kroner til å dekke Utdanningsdirektoratets sekretariatsansvar for Fagleg råd for lærarutdanningane. Midlane har gått til å dekke honorar og reise til 13 rådsmedlemmer, konferansar og kunnskapsinnhenting. Tiltaket vert også finansiert over kap. 275, post 21.

Etatssamarbeidet om betre oppfølging av utsette barn og unge

Etatssamarbeidet er eit samarbeid mellom 13 etatar om betre oppfølging av utsette barn og unge og familiane deira, gjennom betre samarbeid mellom sektorar og tenester. I 2024 har 0,6 mill. kroner gått til å drifte etatssamarbeidet. Av dette er 0,4 mill. kroner overført til Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet for å dekke fellesutgifter i etatssamarbeidet, medan det resterande er gått til kostnader i samband med ulike oppdrag gitt av etatssamarbeidet. Kjernegruppa for utsette barn og unge (KUBU) er oppdragsgivaren for etatssamarbeidet, jf. nærare omtale i kategoriinnleiinga i programkategori 07.20 Grunnopplæringa.

Pilotforsøk for meir inkluderande praksis i barnehage, skule og SFO

Som oppfølging av Meld. St. 6 (2019–2020) Tett på – tidlig innsats og inkluderende fellesskap i barnehage, skole og SFO blei det sett i gang pilotforsøk for meir inkluderande praksis i barnehage, skule og SFO. Tiltaket består av to delar, der del 1 omfatta fem kommunar som fekk midlar til eigeninitierte tiltak for meir inkluderande praksis. Sluttrapporten kom i 2023 og viste at tverrfagleg samarbeid om tidleg innsats for inkludering i barnehagar og skular kan føre til at barns behov blir raskare fanga opp, og at saker ofte blir løyste på eit lågare nivå. I 2024 blei det teke initiativ til å få gjennomført ei mindre kartlegging for å undersøke om prosjekta er blitt ein del av den daglege drifta i kommunane.

Del 2 av pilotprosjekta blir leia av NTNU Samfunnsforskning for utprøving og forsking på ein modell for meir inkluderande praksis der den pedagogisk-psykologiske tenesta (PPT) jobbar tettare på barnehagar og skular. I 2024 vart det nytta 0,5 mill. kroner til del 2. Tett på-modellen har som mål å gi alle barn eit inkluderande, likeverdig og tilpassa pedagogisk tilbod ved å utvikle samarbeidet mellom barnehage, skule og støttetenestene, med særleg merksemd på PPT. Prosjektet blir gjennomført i samarbeid med Trondheim kommune, Steinkjer kommune, Aurskog-Høland kommune, forskingsinstituttet NIFU og NTNU og bygger på eit rikt datamateriale for å følge med på endring over tid.

Diverse tiltak

Mellom anna blei det nytta midlar til rettleiing for yrkesfagleg fordjuping (YFF-faget), Nasjonalt råd for studieførebuande utdanningsprogram, arbeidsgruppe om private grunnskular, diverse utvalsarbeid og internasjonalt arbeid. Det blei også nytta midlar til auka bemanning i skular i område med levekårsutfordringar, små utdanningar innanfor spesialpedagogikk og kompetansetiltak om psykisk helse i skulen. Tilskota til støttegruppa etter 22. juli, Stiftelsen 10. august, Stiftelsen Lenken og WorldSkills Norway gjekk òg over denne posten.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 752,4 mill. kroner på posten til ulike tiltak for kvalitetsutvikling i grunnopplæringa.

Departementet foreslår følgande flyttingar av midlar til og frå posten:

605,8 mill. kroner frå posten til kap. 226, post 22 og kap. 231, post 21 for å samle tiltaka i det heilskaplege systemet for kompetanse- og karriereutvikling for lærarar og andre tilsette i barnehage og skule på færre postar

0,8 mill. kroner frå posten til kap. 260, post 50 og til Nasjonalt senter for mat, helse og fysisk aktivitet for forvaltning av nettstaden svømmedyktig.no

10 mill. kroner til posten frå kap. 225, post 69 for å styrke Nasjonalt senter for yrkesfag

Nedanfor følger omtale av større tiltak og viktige prioriteringar og endringar innanfor løyvingsforslaget. Departementet vil ved behov omdisponere midlar mellom dei ulike satsingane på posten.

Departementet foreslår ei tilsegnsfullmakt på 13 mill. kroner på posten, jf. forslag til vedtak IV nr. 1.

Tabell 4.11 Budsjettforslag for 2026, kap. 226, post 21

(i mill. kroner)

Type tiltak

Kort om tiltaket

Forslag 2026

Tilskot til kommunar for innkjøp av fysiske lærebøker

Midlane skal fordelast til kommunane for innkjøp av fysiske lærebøker.

120

Forsking, evaluering, statistikk og brukarundersøkingar m.m.

Departementet vil setje av om lag 100 mill. kroner på posten til arbeid med brukarundersøkingar, statistikk, forsking, evaluering og deltaking i internasjonale undersøkingar.

100

Strategi for digital kompetanse og infrastruktur i barnehage og skule

Midlane skal nyttast til å følge opp Strategi for digital kompetanse og infrastruktur i barnehage og skole 2023–2030. Midlane skal mellom anna gå til felles støttetenester for personvern, informasjonstryggleik og universell utforming i digitale læremiddel, læringsressursar og plattformer, vidare innsats for å utvikle dei digitale fellesløysingane i skulesektoren, styrking av forskings- og kunnskapsgrunnlaget, utvikling av eksamen for å handtere digitale utfordringar og rettleiing av sektoren, mellom anna om kunstig intelligens og trygge digitale omgivnader. Sjå også omtale under kap. 220, post 70 og kap. 220, post 01 og 21.

89

Handhevingsordninga i skulemiljøsaker

Midlane skal medverke til å nå målet om ei effektiv og rettssikker ordning. Det blir foreslått å redusere løyvinga noko i lys av at saksbehandlingstida har stabilisert seg.

51

Betre læringsmiljø

Midlane skal gå til ulike tiltak, under dette læringsmiljøprosjektet, ordninga med fylkesvise mobbeombod for barnehagar og skular m.m., slik at fleire elevar får eit trygt og godt skulemiljø.

42,2

Nytt system for kvalitetsutvikling i skulen

Midlane skal gå til ny skulemiljøundersøking, nye prøvar med læringsstøttande formål og verktøy som skal erstatte kartleggingsprøvar på 1. trinn.

30

Program for meir praktisk, variert og motiverande skule

Midlane skal gå til å utvikle ulike støtteressursar, kompetansetiltak og tiltak på vurderingsfeltet og til å setje i gang utviklingsprosjekt gjennom program for ein meir praktisk, variert og motiverande skule.

30

Tiltak for å styrke barn og unge sin kompetanse i realfag

15 mill. kroner skal bidra til å auke kompetansen i matematikk blant barn og unge, og dei blir tildelte Matematikksenteret.

10 mill. kroner skal bidra til å auke kompetansen i naturfag blant barn og unge, og dei blir tildelte Naturfagsenteret.

25

Eksamen, vurdering og prøver

Det er sett av midlar til utvikling av eksamen og prøver. Midlar til forvaltning av eksamen ligg på kap. 220, post 21. I løyvinga inngår ein auke på 8 mill. kroner som følge av at Utdanningsdirektoratet har fått i oppdrag å greie ut ei sikrare og forbetra eksamensordning i vidaregåande opplæring.

24

Tilskot til utvalde kommunar for samarbeid mellom skulefritidsordning og kulturskule, idrettslag og andre frivillige organisasjonar

Tilskotet skal bidra til auka inkludering og betre kvalitet i skulefritidsordninga.

20

Nasjonalt senter for yrkesfag

Regjeringa har oppretta eit nasjonalt senter for yrkesfag som ei eining i Utdanningsdirektoratet. For 2026 foreslår regjeringa å løyve 20 mill. kroner til å drifte senteret og til forsking og utvikling ved senteret. Dette er ei styrking på 10 mill. kroner frå 2025. Senteret skal vere ein pådrivar for nytenking og langsiktig strategisk arbeid for å auke kvaliteten i fag- og yrkesopplæringa. I tillegg skal senteret ha som mål å styrke samarbeidet mellom fag- og yrkesopplæringa i vidaregåande opplæring og høgare yrkesfagleg utdanning.

20

Betre bemanning og høgare kompetanse i barnehage og skule for å kunne ta hand om nykomne barn, unge og vaksne frå Ukraina

Dette er midlar til mellom anna etterutdanningstilbod.

19

Tiltak for auka leselyst og leseferdigheiter

Midlane skal bidra til å auke leselysta og leseferdigheitene til barn og unge, og dei blir tildelte Lesesenteret.

18

Samisk fjernundervisning og samiske læremiddel

Dette inkluderer midlar til samisk fjernundervisning som blir tildelt Utdanningsdirektoratet, ei utgreiing om læremiddelsituasjonen og 6 mill. kroner til samiske læremiddel i fagfornyinga som blir tildelt Sametinget.

17,8

Dembra

Tiltaket blir koordinert av Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter (HL-senteret), som mottek desse midlane.

16,5

Auka bemanning på skular i levekårsutsette område

Dette vidarefører ordninga som blei oppretta ved behandlinga av revidert budsjett for 2022.

15,5

Lesekommisjon og innhaldslister

Midlane skal gå til å opprette ein lesekommisjon og til utvikling av støttemateriall i form av innhaldslister til læreplanverket for lærarar.

15

Digilær.no – nasjonal plattform for nettbasert undervisning

Midlane går til drift og utvikling av digilær.no.

10,5

Områdesatsing i Groruddalen og Oslo sør

Midlane skal gå til prosjekt innanfor barnehage og skule i områdesatsingane i Groruddalen (10 mill. kroner) og Oslo sør (0,5 mill. kroner). Målet med områdesatsingane, som er eit samarbeid mellom stat og kommune, er å betre miljø, butilhøve og levekår.

10,5

Symjeopplæring

10 mill. kroner er tilskot til symjeopplæring for nykomne minoritetsspråklege elevar. 0,8 mill. kroner er foreslått flytta ut av posten og til Senter for mat, helse og fysisk aktivitet.

10

Støtte til arbeid for elevar med særlege behov, som lesevanskar/dysleksi

Midlane skal gå til tiltak for å gi betre tilgang til tilrettelagde læremiddel for elevar med særlege behov, mellom anna lesevanskar/dysleksi.

10

Implementering av ny opplæringslov

Midlane skal gå til å legge til rette for god implementering av ny opplæringslov med forskrift.

9,5

Fleksibel opplæring

Tilbodet gir opplæring over nettbaserte løysingar for minoritetsspråklege elevar med rett til tospråkleg fagopplæring i fag.

9

Tiltak retta mot nasjonale minoritetar

Tildelinga inkluderer utvikling av læremiddel i kvensk og finsk og 2 mill. kroner til grunnskuleopplæring for romar i Lørenskog kommune.

7,2

Tilskot til støttegruppa etter 22. juli

Støttegruppa blei oppretta etter terrorangrepa i 2011 og jobbar for å fremje interessene til dei som blei ramma av terrorangrepa. Gruppa deltek òg i ei rekke forum med norske styresmakter og internasjonale aktørar. Tilskotet skal bidra til å styrke støttegruppa og dekke nødvendige tryggingstiltak under minnemarkeringane på Utøya etter 22. juli.

5,5

Tilskot til WorldSkills Norway

Tilskotet skal nyttast til å arrangere skule-NM og andre aktivitetar. Tilskotet skal bidra til å auke interessa for yrkesfag.

4

Tilskot til Stiftelsen Lenken

Tilskotet skal støtte opp under arbeidet til stiftinga.

2

EU Kids Online

Formålet med undersøkinga EU Kids Online er å auke kunnskapen om barn og foreldre sin bruk av internett og ny nettbasert teknologi. Kunnskapsdepartementet foreslår å tildele 0,5 mill. kroner til UiO som bidrag til gjennomføringa av undersøkinga i Noreg. Sjå også omtale i Prop. 1 S for Barne- og familiedepartementet og Prop. 1 S for Kultur- og likestillingsdepartementet.

0,5

Anna

Løyvinga dekker òg drift av nokre tidsavgrensa prosjekt, tiltak for å følge opp fagfornyinga, utgifter til offentlege utval og ekspertutval som departementet har sett ned mm.

20,7

Totalt

752,4

Post 22 System for kompetanse- og karriereutvikling

Det heilskaplege systemet for kompetanse- og karriereutvikling for lærarar og andre tilsette i barnehage og skule blir fasa inn i 2025 og 2026. Sjå nærare omtale i innleiinga til programkategori 07.20 Grunnopplæringa.

Løyvinga finansierer følgande tilskotsordningar i systemet for kompetanse- og karriereutvikling:

tilskot til kollektiv kompetanseutvikling i barnehage og grunnskule

tilskot til kollektiv kompetanseutvikling i vidaregåande opplæring

tilskot til vidareutdanning i barnehage, grunnskule og vidaregåande opplæring

Kollektiv kompetanseutvikling og vidareutdanning for tilsette i barnehagane blir finansiert over kap. 231, post 21. Utkast til forskrifter for dei tre tilskotsordningane har vore på høyring og skal fastsetjast og tre i kraft frå 2026. I tillegg finansierer løyvinga midlar til universitet og høgskular for å utvikle og tilby vidareutdanning, rektorutdanning og modulbasert vidareutdanning for skuleleiarar. Løyvinga finansierer også oppfølgingsordninga og utviklingsmidlar til statsforvaltaren.

For tilsette i skulen som manglar lærarutdanning, finansierer løyvinga stipendordningar for toårig praktisk-pedagogisk utdanning (PPU), praktisk-pedagogisk utdanning for yrkesfag (PPU-Y) og treårig yrkesfaglærarutdanning (YFL). Staten har også gitt stipend slik at skuleeigarar kan rekruttere personar utanfrå som ønsker å ta ei yrkesfaglærarutdanning for å jobbe i skulen, stipendordning for minoritetsspråklege lærarar og stipend for å gjere ferdig lærarutdanning som har vore avbroten tidlegare. I tillegg finansierer løyvinga tiltak for å betre rekrutteringa til lærarutdanningane og læraryrket i barnehage og skule.

Mål for 2026

Målet med løyvinga er å

gi leiarar, lærarar og andre tilsette i barnehage og skule gode moglegheiter til kompetanse- og karriereutvikling gjennom heile arbeidslivet

styrke dei profesjonelle læringsfellesskapa i og mellom barnehagar og skular

gjere barnehagar og skular til attraktive arbeidsplassar som rekrutterer og beheld lærarar og andre yrkesgrupper

Resultat i 2024

Vidareutdanning for lærarar

I 2024 blei det brukt 1,5 mrd. kroner til vidareutdanning for lærarar gjennom strategien Kompetanse for kvalitet. I skuleåret 2024–25 blei det gitt tilbod om vidareutdanning til over 5 900 lærarar. I treårsperioden 2022–2024 har over 18 200 lærarar fått tilbod om vidareutdanning.

Spesialpedagogikk var eit av dei nasjonalt prioriterte faga, med eit mål om at minst 800 lærarar skulle få tilbod om vidareutdanning. Dette faget hadde flest godkjende søknader frå skuleeigarar, og søknadene vart også høgt prioriterte av eigarane. Totalt fekk 1 243 lærarar tilbod om vidareutdanning i spesialpedagogikk frå Utdanningsdirektoratet i 2024.

Praktiske og estetiske faga var også blant dei nasjonalt prioriterte faga, med eit mål om at minst 600 lærarar skulle få tilbod. Alle godkjende søknader frå skuleeigarar innanfor desse faga vart innvilga av Utdanningsdirektoratet. Totalt fekk 562 lærarar tilbod om vidareutdanning i praktiske og estetiske fag i 2024. Det var ein liten nedgang i tala samanlikna med året før.

Ved fordeling av tilbod om vidareutdanning prioriterte direktoratet matematikk, engelsk, norsk, teiknspråk og samisk, og nær alle som var godkjende av skuleeigaren, fekk tilbod. Det var ein nedgang i talet på lærarar som søkte og fekk tilbod om vidareutdanning i matematikk, engelsk og norsk. Likevel er det framleis desse faga flest lærarar får tilbod i. I 2024 fekk 668 lærarar tilbod i matematikk, 606 i engelsk og 734 i norsk.

For samiske fag var det ein liten auke. 23 lærarar fekk tilbod i 2024. For norsk teiknspråk heldt talet seg stabilt samanlikna med 2023, med 15 godkjende søknader.

Innanfor andrespråkspedagogikk og grunnleggande lese-, skrive- og matematikkopplæring var det ein auke i talet på innvilga søknader samanlikna med året før.

Rektorutdanninga og vidareutdanning for skuleleiarar

I 2024 gjekk 66,9 mill. kroner til rektorutdanninga og 30,6 mill. kroner til modulbasert vidareutdanning for skuleleiarar. 493 begynte på rektorutdanninga, og 440 begynte på den modulbaserte vidareutdanninga for skuleleiarar i 2024, ei endring frå høvesvis 511 og 434 i 2023. Evalueringar av rektorutdanninga og den modulbaserte vidareutdanninga viser at deltakarane er svært nøgde med tilboda. Dei opplever at utdanningane er relevante og har gitt stort læringsutbyte.

Tiltak for å rekruttere til lærarutdanningane og læraryrket

I 2024 gjekk 89,7 mill. kroner til kompetansetiltak for ikkje-kvalifisert undervisningspersonell. Det blei utbetalt 555 nye stipend til personar for studium på PPU, PPU-Y, YFL, studium for minoritetsspråklege lærarar og studium for å fullføre lærarutdanninga. Av desse gjekk 61 stipend til å rekruttere personar utanfor skulen. Deltakarar i YFL frå 2021 og PPU frå 2022 fekk utbetalt siste del av stipendet etter fullført studium i 2024.

I 2024 gjekk 10 mill. kroner til Høgskulen på Vestlandet (HVL) for å finansiere Nasjonalt prosjekt for lærarrekruttering. Prosjektet har ei kunnskapsbasert tilnærming og jobbar breitt med rekruttering, i samarbeid med utdanningsinstitusjonar, barnehage- og skuleeigarar og andre sentrale organisasjonar. Prosjektet har som mål at fleire får kunnskap om kva det vil seie å vere lærar, at fleire søker seg til lærarutdanningane, at fleire begynner i yrket, og at det blir større mangfald blant lærarar. I alt er prosjektet finansiert med 42 mill. kroner i perioden 2019–2024.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 2 026,2 mill. kroner på posten til ulike tiltak for kompetanseutvikling i grunnopplæringa.

Departementet foreslår å flytte 565,4 mill. kroner frå kap. 226, post 21 til posten, for å samle midlar til det heilskaplege systemet for kompetanse- og karriereutvikling på grunnopplæringsområdet på éin post.

Departementet foreslår følgande flyttingar av midlar frå posten:

75 mill. kroner frå posten til kap. 226, post 61 for å styrke tilskot til rettleiing for nyutdanna lærarar.

50 mill. kroner frå posten til kap. 571, post 60 for å kompensere kommunane for auka administrative kostnader ved ny vidareutdanningsordning og vurdering av behovet til dei private barnehagane.

Posten er redusert med 76,2 mill. kroner for å kunne prioritere andre tiltak. Som følge av dei stipendordningane som blir finansierte av løyvinga på posten, som inneber at delar av stipendet først blir utbetalte når utdanninga er fullført, er det behov for ei tilsegnsfullmakt på 332 mill. kroner knytt til posten, jf. forslag til vedtak IV nr. 1.

I tabell 4.12 følger omtale av større tiltak og viktige endringar innanfor løyvingsforslaget. Departementet vil ved behov omdisponere midlar mellom dei ulike satsingane på posten.

Tabell 4.12 Budsjettforslag for 2026, kap. 226, post 22

(i mill. kroner)

Type tiltak

Kort om tiltaket

Forslag 2026

Tilskot til vidareutdanning i barnehage, grunnskule og vidaregåande opplæring

Midlane finansierer vidareutdanning for tilsette i grunnskule og vidaregåande opplæring. Vidareutdanning for tilsette i barnehagane blir finansiert over kap. 231, post 21. Målet for tilskotsordninga er å bidra til å styrke kompetansen til lærarar og andre tilsette med fagbrev og høgare utdanning i barnehage, grunnskular og høgare opplæring gjennom studiepoenggivande vidareutdanning innanfor fagområde som den enkelte tilsette og arbeidsplassen har behov for. Tilskotsmottakarar er kommunar, fylkeskommunar og private skular godkjende etter privatskulelova § 2-1. Tilskotet vil bli fordelt ut frå objektive kriterium. Tilskotet skal bidra til å dekke utgiftene som skuleeigarar har ved å gi deltakarane permisjon med lønn. Den nye tilskotsordninga vil gjelde for deltakarar som begynner på vidareutdanning hausten 2026. For våren 2026 vil skuleeigarar få utbetalt vikar- og stipendmidlar.

1 072,4

Tilskot til kollektiv kompetanseutvikling i barnehage og grunnskule

Tilskotsordninga skal bidra til å styrke profesjonelle læringsfellesskap i barnehagar og grunnskular. Ordninga omfattar alle tilsette i barnehage og grunnskule og skal bidra til kompetanseutvikling på arbeidsplassen ut frå lokale behov. Den delen av ordninga som gjeld barnehage er finansiert over kap. 231, post 21. Midlane blir forvalta av statsforvaltaren. Ordninga består av tidlegare desentralisert ordning for kompetanseutvikling og kompetanseløftet i spesialpedagogikk og inkluderande praksis, dei delane som har gått til grunnskule.

331,0

Tilbod om vidareutdanning

Midlar til universitet og høgskular til å utvikle og tilby vidareutdanning.

238,0

Tilskot til kollektiv kompetanseutvikling i vidaregåande opplæring

Tilskotsordninga skal bidra til å styrke profesjonelle læringsfellesskap i og mellom vidaregåande skular og lærebedrifter vurdert ut frå lokale behov. Den nye ordninga omfattar alle tilsette i vidaregåande opplæring og skal bidra til kompetanseutvikling på arbeidsplassen. Det er fylkeskommunane som får ansvar for denne ordninga. Ordninga består av tidlegare desentralisert ordning for kompetanseutvikling, kompetanseløftet i spesialpedagogikk og inkluderande praksis og dei delane som har gått til vidaregåande opplæring, i tillegg til tilskotsordninga for lokal kompetanseutvikling i yrkesfaglærarløftet.

118,0

Leiarutdanning

Løyvinga finansierer rektorutdanninga og modulbasert vidareutdanning for skuleleiarar.

106,0

Utdannings- og rekrutteringsstipend

Midlane finansierer kompetansetiltak for ikkje-kvalifisert undervisningspersonell og stipend for å rekruttere personar utanfor skulen.

105,0

Oppfølgingsordninga

Kommunar som er med i ordninga, får støtte og rettleiing tilpassa dei lokale utfordringane. Ordninga vil i 2026 bli vidareutvikla for å bidra til betre heilskap og samanheng i kvalitetsarbeidet i kommunar med svake resultat over tid.

38,0

Rettleiing for nyutdanna lærarar i barnehage og skule

Tildelinga går til universitet og høgskular etter søknad. Ho må sjåast i samanheng med midlar til barnehage som er løyvde over kap. 231, post 21. For tilskot til eigarar til rettleiing for lærarar i barnehage og skular, sjå kap. 226, post 61.

7,8

Tiltak for å rekruttere til lærarutdanningane og læraryrket

Tildelinga går til å finansiere Nasjonalt prosjekt for lærarrekruttering ved Høgskulen på Vestlandet.

10,0

Det heilskaplege systemet for kompetanse- og karriereutvikling legg til rette for at alle tilsette i laget rundt barna og elevane skal få ta del i kompetansetiltaka.

Regjeringa ønsker at skulen skal bli meir praktisk og variert, at elevane lærer å lese godt, og at skulen fremjar inkludering, motivasjon og meistring. Regjeringa oppfordrar kommunar, fylkeskommunar og private skular til å vurdere om dei treng å styrke kompetansen sin på desse områda når dei skal identifisere og prioritere kompetansetiltak for dei tilsette.

Post 61 Tilskot til rettleiing for nyutdanna lærarar

Målgruppa for tilskotet er nyutdanna lærarar i barnehagen, grunnskulen og den vidaregåande skulen. Kommunar, fylkeskommunar og private barnehage- og skuleeigarar som gir rettleiing til nyutdanna lærarar, kan søke om tilskot til å planlegge og gjennomføre sjølve rettleiinga. Tilskotet skal brukast til direkte kostnader for rettleiinga.

Mål for 2026

Målet med løyvinga er både å bidra til at barnehage- og skuleeigarane følger opp ansvaret sitt for å ha rettleiingsordningar lokalt, og å styrke rettleiinga til den enkelte nyutdanna læraren. Målet med rettleiinga er at nyutdanna lærarar i barnehage, grunnskule og vidaregåande skule får rettleiing av god kvalitet, slik at fleire får ein god overgang frå utdanninga til yrket, og at dei blir verande i barnehagen og skulen.

Resultat i 2024

I 2024 blei det innvilga 293 søknader frå kommunar og private skular, mot 242 i 2023. Dette omfatta 3 665 nyutdanna nytilsette lærarar i 223 kommunar og i 70 private skular. Satsen per lærar i 2024 blei 18 485 kroner.

Tabell 4.13 Innvilga søknader om tilskot til rettleiing av nyutdanna nytilsette lærarar i perioden 2022–2024

2022

2023

2024

Sats per lærar

21 734

19 413

18 485

Innvilga søknader

kommunar

private skular

268

209

59

242

207

35

293

223

70

Talet på lærarar med tilskot

kommunale skular

private skular

2 828

2 704

124

3 325

3 251

74

3 665

3 523

142

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 225,8 mill. kroner på posten.

Departementet foreslår å flytte 75 mill. kroner til posten frå kap. 226, post 22, for å styrke tilskotet.

Post 62 Tilskot til skulebibliotek og bøker, kan nyttast under post 21

Mål for 2026

Målet med tilskotsordninga er at skulebiblioteka gir elevane betre leseferdigheiter, auka leselyst og evne til kritisk tenking.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 103,2 mill. kroner på posten i 2026. Dette er ein auke på 51,3 mill. kroner frå 2025. Ordninga blir utvida til også å omfatte innkjøp av bøker. Innsats i levekårsutsette område blir prioritert.

Post 63 Tilskot til utstyr og læringsarenaer på 1.–10. trinn

Mål for 2026

Målet med tilskotet er meir praktisk, variert og relevant læring på 1.–10. trinn.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 190,9 mill. kroner på posten i 2026, samtidig som ordninga blir utvida til å omfatte 1.–4. trinn. Alle kommunar kan søke om tilskot. Kommunar som søker og som har ein plan for bruken av tilskotet, mottek tilskot.

Tilskotet kan brukast til

utstyr som styrker dei praktiske sidene av dei praktiske og estetiske faga og/eller bidreg til meir praktisk, variert og relevant opplæring i andre fag

investeringar i læringsarenaer inne eller ute som fremjar praktisk og variert læring og/eller fysisk aktivitet

å inngå samarbeid om utstyr og læringsarenaer mellom grunnskular og vidaregåande skular, næringsliv og relevante organisasjonar

Post 65 Tilskot til skulemiljøteam og beredskapsteam

Posten var ny i 2025. For rapport om midlar til skulemiljøteam i 2024, sjå kap. 226, post 21.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er betre og tryggare skulemiljø og førebygging av barne- og ungdomskriminalitet gjennom etablering og styrking av kommunale skulemiljøteam og beredskapsteam.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 125 mill. kroner på posten i 2026. Departementet foreslår å flytte 5,7 mill. kroner til posten frå kap. 253, post 70 for å vidareføre tilskotet på same nominelle nivå som i revidert budsjett 2025.

45 mill. kroner av løyvinga skal gå til skulemiljøteam og 80 mill. kroner av løyvinga skal gå til beredskapsteam. Dette inkluderer vidareføring av styrking av beredskapsteam på 10 mill. kroner i revidert budsjett 2025, jf. Innst. 540 S (2024–2025) og Prop. 146 S (2024–2025).

Regjeringa vil ta tak i narkotikakriminalitet blant barn og unge. Beredskapsteama skal ta høgde for dette i arbeidet sitt.

Post 71 Noregs forskingsråd – Tilskot til vitensenter

Vitensentera er lærings- og opplevingssenter for teknologi, naturvitskap og matematikk, der dei besøkande lærer gjennom eksperimentering og praktisk utforsking. Sentera fungerer som eit nasjonalt nettverk og tilbyr praktiske og tverrfaglege undervisningstilbod som er forankra i læreplanane.

Dei regionale vitensentera er viktige verkemiddel for å auke interesse for, og gi kunnskap om, teknologi og realfag. Dette er kompetanseområde Noreg har stort behov for. Sentera samarbeider tett med skular, kommunar og lærarutdanningar. Dei bidreg med verktøy, ressursar og fagleg støtte til lærarar i heile landet. Sentera følger opp nasjonale strategiar og tilbyr inkluderande og inspirerande læringsarenaer i og utanfor skulen.

Hausten 2025 er det 13 vitensenter i Vitensenterprogrammet i Forskingsrådet:

Jærmuseet – Sandnes og Nærbø

Nordnorsk vitensenter – Tromsø

Vitensenteret i Oslo v/Norsk Teknisk Museum

Vilvite – Bergen

DuVerden – Porsgrunn

Vitensenteret i Trondheim – Trondheim

Vitensenteret Innlandet – Gjøvik

Inspiria Science Center – Østfold

Sørlandet vitensenter – Arendal, Kristiansand og Kvinesdal

Vitenparken Campus Ås – Ås

Atlanterhavsparken – Ålesund

Vitensenter Nordland – Mo i Rana

ViteMeir – Kaupanger

Mål for 2026

Målet med tilskotet er å auke interessa for teknologi og realfag.

Resultat i 2024

I 2024 fekk 13 regionale vitensenter midlar frå denne posten. Sentera hadde samla sett betydeleg fleire besøkande i 2024 enn i 2023. Vitensentera leverte i 2024 undervisning til om lag 366 000 elevar og lærarar. Dette er over 23 000 fleire enn året før. Totalt nådde vitensentera ut til om lag 1 350 000 besøkande i 2024. Evalueringar viser at tilboda har høg kvalitet og blir vurderte som eit verdifullt supplement til undervisninga i realfag på skulen.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 124,3 mill. kroner på posten.

Løyvinga omfattar 23,7 mill. kroner til talentsenterordninga. Tilskotet går til dei same seks sentera som har fått tilskot tidlegare. Innanfor løyvinga vil det bli gitt eit tilskot på 0,3 mill. kroner til Vitensenterforeningen. Fordelinga av tilskotet til vitensentera blir vedteken av styret i Vitensenterprogrammet. Styret blir oppnemnt av Noregs forskingsråd. I styret sit mellom anna representantar frå akademia og næringslivet.

Kap. 227 Tilskot til særskilde skular

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

63

Tilskot til kommunar og fylkeskommunar

44 529

46 307

49 020

78

Tilskot

199 609

212 594

225 847

Sum kap. 227

244 138

258 901

274 867

Post 63 blir nytta når midlane går til kommunar og fylkeskommunar, medan post 78 blir nytta til tilskot til andre mottakarar.

Post 63 Tilskot til kommunar og fylkeskommunar

Mål for 2026

Målet med løyvinga er å støtte tilbod som ikkje har lovheimla rett til tilskot, men som departementet likevel ønsker å støtte fordi verksemda ved skulane dekker viktige behov.

Tilskot til vaksenopplæring i Sandefjord kommune

Stiftelsen Signo har ein institusjon og ein skule for døvblinde og personar med høyrselshemmingar i kombinasjon med funksjonsnedsetjingar. Verksemda ligg i Sandefjord kommune. Sandefjord kommune er etter opplæringslova ansvarleg for å finansiere vaksenopplæring. Tilskotet skal bidra til å dekke meirutgifter Sandefjord kommune har som følge av ansvaret for å gi vaksenopplæring til bebuarar ved Stiftelsen Signo.

Tilskot til Fjellheimen leirskule

Tilskotsmottakaren er Engerdal kommune, og tilskotet skal nyttast til å drifte Fjellheimen leirskule. Fjellheimen leirskule er ein leirskule for barn, unge og vaksne med psykisk utviklingshemming eller lærevanskar.

Tilskot til dei kommunale sameskulane i Snåsa og Målselv

Tilskotet finansierer drift av dei kommunale sameskulane i Snåsa og Målselv med tilhøyrande internat. Skulen i Snåsa gir opplæring på sørsamisk, medan skulen i Målselv gir opplæring på nordsamisk. Skulane tek opp elevar frå heile landet. Tilskotet skal også bidra til å dekke utgifter til skuleskyss for elevar ved skulen i Målselv.

Tilskot til samiske profil- og ressursskular

Kunnskapsdepartementet foreslår å opprette eit tilskot til Nordland fylkeskommune (Nord-Salten vidaregåande skule, tidlegare Knut Hamsun vidaregåande skule) og Hamarøy kommune (Drag skule) på til saman 1 mill. kroner. Midlane skal gå til vidareutvikling av lulesamiske profilskular og ressursskular, og skal bidra til å:

sikre at elevar får eit godt lulesamisk opplæringstilbod i heile grunnopplæringa

utvikle god opplæring i lulesamisk språk og kultur

støtte opp om arbeidet med å løfte lulesamisk språk, kultur og identitet på alle skular og særleg i Nordland fylkeskommune

Resultat i 2024

Tilskot til vaksenopplæring i Sandefjord kommune

Tilskotet kommunen fekk i 2024 gjekk til kjøp av vaksenopplæringstenester frå Stiftelsen Signo for dei 32 elevane som fekk opplæring.

Tilskot til Fjellheimen leirskule

Skulen kan ta inn opptil 1 000 deltakarar kvart år. I 2024 fekk 672 deltakarar eit opphald ved skulen, ned frå 813 personar året før.

Tilskot til dei kommunale sameskulane i Snåsa og Målselv

Sameskulen i Snåsa hadde ti elevar hausten 2024, det same talet som året før. Talet på elevar har falle dei siste åra. I tillegg fekk 31 elevar fjernundervisning, ein nedgang frå 52 i 2023.

Sameskulen i Målselv hadde 24 elevar hausten 2024, mot 22 elevar året før. I tillegg fekk 59 elevar fjernundervisning, ein nedgang frå 65 i 2023. For 2024 er det utbetalt 1,9 mill. kroner til Målselv kommune for utgifter til skuleskyss for elevar ved sameskulen.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 49 mill. kroner på posten. I løyvinga inngår ein auke på 1 mill. kroner som følge av det nye tilskotet til Nordland fylkeskommune og Hamarøy kommune. Tabell 4.14 viser fordelinga av løyvinga.

Tabell 4.14 Fordeling av tilskot på kap. 227, post 63

(i 1 000 kr)

Tilskotsmottakar

Tilskot 2026

Vaksenopplæring i Sandefjord kommune

6 564

Fjellheimen leirskule

8 038

Dei kommunale sameskulane i Snåsa og Målselv

33 418

Nordland fylkeskommune og Hamarøy kommune

1 000

Sum

49 020

Post 78 Tilskot

Mål for 2026

Målet med løyvinga er å støtte private tilbod som ikkje har lovheimla rett til tilskot, men som departementet likevel ønsker å støtte fordi verksemda ved skulane dekker viktige behov.

Tilskot til Den franske skolen i Oslo

Tilskotet bygger på ein tosidig avtale mellom Noreg og Frankrike. Avtalen inneber at Noreg gir eit årleg tilskot til Den franske skolen i Oslo, mot at Frankrike legg til rette for opplæring av lærlingar frå Noreg i Frankrike. Tilskotet skal styrke samarbeidet med Frankrike og stillinga til det franske språket i Noreg.

Tilskot til internatdrifta ved Krokeide videregående skole og Feiring videregående skole

Krokeide videregående skole AS og Feiring videregående skole AS er godkjende etter privatskulelova § 2-1 bokstav f for å tilby særskilt tilrettelagd opplæring for elevar med dokumenterte behov. Skulane gir eit landsdekkande tilbod. Tilskotet skal bidra til drifta av internata og det sosialmedisinske hjelpeapparatet ved skulane, slik at skulane kan tilby yrkesretta vidaregåande opplæring for personar med fysiske eller psykiske utfordringar.

Tilskot til Røde Kors Nordisk United World College

United World Colleges (UWC) er ein internasjonal organisasjon som arbeider for å fremje fred og forståing gjennom utdanning. Det er i alt 18 UWC-skular i 18 land. Tilskotet går til Røde Kors Nordisk United World College i Fjaler i Vestland (RKNUWC). Skulen fører elevane fram til ein International Baccalaureate-eksamen (IB-eksamen).

Tilskot til Signo grunn- og videregående skole og Briskeby videregående skole

Målgruppene til Signo grunn- og videregående skole er døvblinde og elevar med høyrselshemming og ulike funksjonsnedsetjingar. Målgruppa til Briskeby videregående skole er elevar med nedsett høyrsel. Tilskotet skal bidra til at skulane kan halde fram med drifta på om lag same nivå som før dei blei godkjende etter privatskulelova § 2-1 bokstav f for å tilby særskilt tilrettelagd opplæring for elevar med dokumenterte behov. Tilskotet skal òg bidra til å dekke heimreisekostnader for elevane ved skulane og drift av internatet ved Signo grunn- og videregående skole.

Tilskot til opplæring i rusinstitusjonar

Tilskotet skal finansiere opplæringstilbodet som rusinstitusjonane Tyrilistiftelsen og Stiftelsen Fossumkollektivet har i Østfold og Innlandet. Tilskotet skal dekke kostnader til opplæring som ligg utanfor ramma av opplæringslova, og som derfor ikkje ligg under ansvaret til fylkeskommunane.

Tilskot til Lycée International de Saint-Germain-en-Laye

Tilskotet medverkar til at det blir gitt grunnskuleopplæring og vidaregåande opplæring til norske elevar ved den norske seksjonen ved Lycée International de Saint-Germain-en-Laye.

Resultat i 2024

Tilskot til Den franske skolen i Oslo

I skuleåret 2024–25 hadde Den franske skolen i Oslo 257 elevar på barnetrinnet, 185 elevar på ungdomstrinnet og 110 elevar i vidaregåande opplæring. Samla hadde skulen 552 elevar, mot 575 elevar i skuleåret 2023–24.

Tilskot til internatdrifta ved Krokeide videregående skole og Feiring videregående skole

I 2024 hadde Krokeide videregående skole 94 elevar på internatet om våren og 111 elevar om hausten, som er ein nedgang frå 2023. I 2024 hadde Feiring videregående skole 93 elevar på internatet om våren og 111 elevar om hausten, som er ein auke frå hausten 2023. Utnyttinga av kapasiteten på internata ved skulane er god.

Tilskot til Røde Kors Nordisk United World College

I skuleåret 2024–25 hadde skulen 204 elevar frå 89 land. 58 av elevane kom frå nordiske land. Elevtalet og fordelinga mellom regionane elevane kjem frå, har vore relativt stabile dei siste åra.

Tilskot til Signo grunn- og videregående skole og Briskeby videregående skole

Signo grunn- og videregående skole fekk våren 2024 tilskot for tolv elevar på grunnskulenivå og 18 heiltidselevar og ein deltidselev på vidaregåande nivå. Om hausten var det elleve elevar på grunnskulenivå og 18 heiltidselevar og ingen deltidselevar på vidaregåande nivå. Tilskotet til Briskeby videregående skole blei utbetalt for 40 heiltidselevar og 9 deltidselevar om våren 2024 og 39 heiltidselevar og 13 deltidselevar om hausten. Elevtalet ved dei to skulane har vore relativt stabilt dei siste åra.

Tilskot til opplæring i rusinstitusjonar

Fossumkollektivet hadde i 2024 til saman 87 elevar ved skuleavdelingane i Østfold og 23 elevar ved dei to avdelingane i Innlandet. Ved dei to verksemdene Tyrilistiftelsen har i Innlandet, har 69 bebuarar hatt eit opplæringstilbod i regi av Frankmotunet, og 101 bebuarar har delteke på ulike skuletilbod i Lillehammer.

Tilskot til Lycée International de Saint-Germain-en-Laye

Hausten 2024 var det 35 elevar i grunnskulen og 13 elevar i vidaregåande skule som fekk opplæring i den norske seksjonen ved skulen.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 225,8 mill. kroner på posten. Tabell 4.15 viser fordelinga av løyvinga.

I revidert budsjett for 2023 omtala departementet dei økonomiske utfordringane som Den franske skolen i Oslo ville få som følge av auka husleige frå skuleåret 2025–26, jf. Prop. 118 S (2022–2023). Departementet varsla at tilskotet til skulen ville bli auka med 10 mill. kroner årleg frå skuleåret 2025–26. Tiltaket fekk halvårseffekt i 2025. Departementet foreslår å auke løyvinga med ytterlegare 5,6 mill. kroner i 2026 som følge av at tiltaket får heilårseffekt.

Departementet tek sikte på å fastsetje nye retningslinjer for tilskotet til Den franske skolen i Oslo hausten 2025.

Tabell 4.15 Fordeling av tilskot på kap. 227, post 78

(i 1 000 kr)

Tilskotsmottakar

Tilskot 2026

Den franske skolen i Oslo

49 619

Internatdrifta ved Krokeide videregående skole

32 700

Internatdrifta ved Feiring videregående skole

19 494

Røde Kors Nordisk United World College

45 777

Signo grunn- og videregående skole

43 845

Briskeby videregående skole

15 292

Opplæring i rusinstitusjonar

13 394

Lycée International de Saint-Germain-en-Laye

5 726

Sum

225 847

Kap. 228 Tilskot til private skular o.a.

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

70

Private grunnskular, overslagsløyving

3 978 222

4 234 236

4 319 176

71

Private vidaregåande skular, overslagsløyving

2 150 952

2 376 143

2 443 237

72

Diverse skular som gir yrkesretta opplæring, overslagsløyving

155 529

171 187

177 890

73

Private grunnskular i utlandet, overslagsløyving

154 576

166 069

173 638

74

Private vidaregåande skular i utlandet, overslagsløyving

23 050

28 938

27 438

75

Private skular med særskild tilrettelagd opplæring for elevar med dokumenterte behov, overslagsløyving

571 053

576 595

633 622

76

Andre private skular, overslagsløyving

70 406

76 308

77 782

77

Den tysk-norske skolen i Oslo, overslagsløyving

50 654

36 193

45 412

78

Kompletterande undervisning

26 097

27 525

28 516

79

Toppidrett

82 868

86 017

89 114

80

Distriktstilskot til private grunnskular

2 990

81

Elevutveksling til utlandet

428

2 434

2 522

82

Kapital- og husleigetilskot til private skular

77 311

80 375

83 269

83

Særtilskot til Møbelsnekkerskolen, Plus-skolen og Hjerleid Handverksskole

5 000

5 190

5 377

84

Redusert foreldrebetaling i skulefritidsordninga ved private skular

83 703

143 231

148 387

85

Særtilskot til private kombinerte grunnskular

29 983

90 000

161 305

Sum kap. 228

7 462 822

8 100 441

8 416 685

Løyvingane over kap. 228 går i hovudsak til tilskot til private skular som er godkjende etter privatskulelova. I tillegg blir det over kapittelet gitt tilskot til mellom anna kompletterande undervisning, jf. privatskulelova § 6-4, Den tysk-norske skolen i Oslo, toppidrett og elevutveksling i utlandet. Private skular godkjende etter privatskulelova har rett til statstilskot. Til grunn for tilskotet ligg gjennomsnittlege driftsutgifter per elev i den offentlege skulen.

Offentlege skular blir i hovudsak finansierte gjennom dei frie inntektene til kommunesektoren. Sidan elevar i private skular blir direkte finansierte gjennom tilskot frå staten, blir det gjort eit trekk i rammetilskotet til kommunane og fylkeskommunane tilsvarande 80 pst. av gjennomsnittskostnaden for kvar nye elev i privat skule (trekkordninga). Ordninga tek utgangspunkt i at 20 pst. av kostnaden for ein privatskuleelev ligg igjen i kommunen. Det er ei eiga ordning som deretter korrigerer rammetilskota til den enkelte kommunen og fylkeskommunen for elevar dei har i private skular, etter årleg fastsette satsar (korreksjonsordninga).

Endringa i elevtal frå skuleåret 2023–24 til 2024–25 gir eit trekk på 97,9 mill. kroner i rammetilskotet til kommunane og 91,1 mill. kroner i rammetilskotet til fylkeskommunane gjennom trekkordninga i 2026. Tabell 4.16 viser meirutgiftene staten har for elevar i private grunnskular i Noreg. Private grunnskular i utlandet er ikkje med i oppstillinga. Det er ikkje laga ei tilsvarande oppstilling for vidaregåande opplæring.

Tabell 4.16 Meirutgifter, elevar i private grunnskular

Overslag 2026

Mrd. kroner

Tilskot til private grunnskular kap. 228, post 70, tilskot til grunnskular under kap. 228, post 75 og særtilskot til kombinerte skular i Noreg under kap. 228, post 85

4,6

Akkumulert trekk frå rammetilskotet til kommunane

2,5

Statens meirutgifter til private grunnskular

2,1

Tabell 4.16 viser at staten har ei meirutgift på 2,1 mrd. kroner for elevar i private grunnskular i Noreg i 2026, samanlikna med om elevane hadde gått i offentleg skule. Denne meirutgifta kan i hovudsak forklarast med tre forhold:

Private grunnskular blir kompenserte for smådriftsulemper gjennom statstilskotet, medan makrotrekket i rammetilskotet til kommunane skjer etter ein nasjonal gjennomsnittssats. Privatskulane har i hovudsak færre elevar enn offentlege skular, og gjennomsnittleg tilskot til privatskulane blir derfor høgare enn trekksatsen til kommunane. I tillegg blir kommunesektoren trekt 80 pst. av trekksatsen, medan privatskulane mottek 85 pst. av tilskotsgrunnlaget.

I revidert budsjett for 2024 blei det innført eit særtilskot til private kombinerte skular, som får betydeleg redusert tilskot som følge av ny utrekningspraksis for desse skulane. Utrekningspraksisen blei endra hausten 2024, og blir fasa inn over fem år. Særtilskotet til kombinerte skular blir trappa gradvis opp i takt med at endringane blir fasa inn.

Trekkordninga med eit makrotrekk i rammetilskotet vart innført i 2001. Ved innføringa av trekkordninga vart kommunesektoren trekt for dei årlege endringane i talet på elevar i private skular. Dermed vart det ikkje gjort trekk for vel 9 000 elevar som allereie gjekk i private grunnskular i 2001. Budsjetteffekten av dette er rekna til om lag 1,1 mrd. kroner.

Mål for 2026

Målet med tilskota på post 70–76 er at det kan bli oppretta og drive privatskular etter privatskulelova.

Resultat i 2024

Tabell 4.17 viser endringar i talet på elevar som gir rett på tilskot, og private skular som fekk tilskot over post 70–76 frå skuleåret 2022–23 til skuleåret 2024–25. Tabellen viser òg tal for skuleåret 2014–15. For grunnskulen gjeld tala frå elevteljinga 1. oktober. For vidaregåande skule viser tala gjennomsnittet av elevtalet frå elevteljingane 1. oktober og 1. april.

Tabell 4.17 Privatskular, tal på skular og elevar

Post

Skular

Elevar

Skuletype

2014–15

2022–23

2023–24

2024–25

2014–15

2022–23

2023–24

2024–25

70

Grunnskular

192

266

266

266

18 078

27 973

28 943

29 674

71

Vidaregåande skular

77

84

84

84

13 276

14 884

15 019

15 371

72

Diverse skular som gir yrkesretta opplæring

31¹

28

28

28

1 324¹

1 200

1 240

1 283

73

Grunnskular i utlandet

11

9

9

8

903

833

852

832

74

Vidaregåande skular i utlandet

5

3

3

3

190

134

161

161

75

Skular med særskilt tilrettelagd opplæring for elevar med dokumenterte behov

14

18

19

19

699

1 131

1 226

1 307

76

Andre private skular

2

2

2

2

179

178

198

199

Sum

332

410

411

410

34 649

46 333

47 639

48 827

¹ Skuleåret 2014–15 var desse skulane godkjende etter kap. 4 i vaksenopplæringslova.

Kjelde: Utdanningsdirektoratet

Hausten 2024 gjekk 4,7 pst. av grunnskuleelevane i private skular, mot 4,6 pst. året før. I Prop. 1 S (2024–2025) for Kunnskapsdepartementet står det at 6 pst. av grunnskuleelevane gjekk i private skular hausten 2023. Det stemmer ikkje. Det riktige er 4,6 pst.

Hausten 2024 gjekk 8,9 pst. av elevane i vidaregåande opplæring i private skular. Tala inkluderer alle elevar i private grunn- og vidaregåande skular i Noreg som er godkjende etter privatskulelova. Dei siste ti åra har det vore ein auke i delen elevar i private grunnskular og i private vidaregåande skular.

Post 70 Private grunnskular, overslagsløyving

Private grunnskular som er godkjende etter privatskulelova, får tilskot tilsvarande 85 pst. av tilskotssatsen.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 4,3 mrd. kroner på posten. I løyvinga inngår ein auke på 75,2 mill. kroner som følge av oppdaterte elevtal og ein auke på 72,5 mill. kroner som følge av nye satsar i høve til saldert budsjett for 2025. I løyvinga inngår ein reduksjon på 62,8 mill. kroner som følge av tredje år med innfasing av ny tilskotsmodell.

Ny tilskotsmodell for private grunnskular tok til å gjelde frå hausten 2024, jf. Prop. 65 L (2023–2024). Departementet viser til omtale av den nye tilskotsmodellen for private grunnskular i Prop. 1 S (2023–2024) for Kunnskapsdepartementet og Prop. 104 S (2023–2024). Alle endringane i tilskotet blir fasa inn over fem år etter at dei tok til å gjelde frå hausten 2024, slik at endringane er fullt innfasa i løpet av hausten 2028. Overgangsordninga tek utgangspunkt i det tilskotet skulen fekk med ny tilskotsmodell og utrekningspraksis hausten 2024, og det tilskotet skulen ville fått om førre modell og utrekningspraksis hadde vore vidareførte.

Post 71 Private vidaregåande skular, overslagsløyving

Private vidaregåande skular som er godkjende etter privatskulelova, får tilskot tilsvarande 85 pst. av tilskotssatsen. Satsane for tilskot til private vidaregåande skular bygger på dei gjennomsnittlege utgiftene i den offentlege skulen to år tidlegare. Det blir rekna ut ein sats for kvart utdanningsprogram. Posten omfattar òg eit særtilskot til Kongshaug Musikkgymnas, Oslo by steinerskole og Oasen videregående skole.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 2,4 mrd. kroner på posten. I løyvinga inngår ein auke på 57,6 mill. kroner som følge av oppdaterte elevtal og ein auke på 9,5 mill. kroner som følge av nye satsar i høve til saldert budsjett for 2025. Departementet foreslår å løyve 14,2 mill. kroner i særtilskot til Kongshaug Musikkgymnas, Oslo by steinerskole og Oasen videregående skole. Særtilskotet fordeler seg slik: Kongshaug Musikkgymnas med 5,2 mill. kroner, Oslo by steinerskole med 5,8 mill. kroner og Oasen videregående skole med 3,2 mill. kroner.

Post 72 Diverse skular som gir yrkesretta opplæring, overslagsløyving

I dag er 28 skular godkjende etter kap. 6A i privatskulelova. Desse er bibelskular, kunstskular og Norsk Yrkesdykkerskole. Satsane for tilskot til skular som er godkjende etter kap. 6A i privatskulelova, med unntak av Norsk Yrkesdykkerskole, er baserte på tre av satsane for private vidaregåande skular. Dei tre satsane er dei same som for utdanningsprogram for studiespesialisering, idrettsfag og musikk, dans og drama. Skular som er godkjende etter kap. 6A i privatskulelova, får 65 pst. av tilskotssatsane.

Kunnskapsdepartementet har sett i gang ein prosess med å greie ut moglege alternative lovplasseringar og rammeføresetnader for skular godkjende etter kap. 6A. Denne utgreiinga blir gjennomført i dialog med skulane og organisasjonane deira. På bakgrunn av blant anna eigenrapportering frå skulane greier Kunnskapsdepartementet no ut vidare oppfølging, blant anna spørsmål knytt til kvalifiserings-/søknadsprosessar og finansiering ved eventuell overgang til anna lovverk.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 177,9 mill. kroner på posten. I løyvinga inngår ein auke på 5,4 mill. kroner som følge av oppdaterte elevtal og ein auke på 1,3 mill. kroner som følge av nye satsar i høve til saldert budsjett for 2025.

Post 73 Private grunnskular i utlandet, overslagsløyving

Skulane får tilskot etter same grunnlag som private grunnskular i Noreg, men satsen blir høgare fordi desse skulane ikkje er omfatta av ordninga med kompensasjon for meirverdiavgift. Posten omfattar òg avrekning mellom Noreg og Sverige for svenske elevar i norske skular i utlandet og norske elevar ved svenske private grunnskular i utlandet. I tillegg omfattar posten utgifter til spesialundervisning.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 173,6 mill. kroner på posten. I løyvinga inngår ein auke på 7 mill. kroner som følge av oppdaterte elevtal og ein auke på 3,2 mill. kroner som følge av nye satsar i høve til saldert budsjett for 2025. I løyvinga inngår ein reduksjon på 2,6 mill. kroner som følge av endringar i tilskotet for private grunnskular som tok til å gjelde hausten 2024, jf. omtale under post 70. Endringane vil bli fasa inn gradvis over fem år, slik at ny tilskotsmodell og utrekningspraksis er fullt innfasa i løpet av hausten 2028. For å kompensere for endringane er det etablert eit særtilskot for private kombinerte skular, jf. post 85. Dei private grunnskulane i utlandet er omfatta av denne ordninga.

Post 74 Private vidaregåande skular i utlandet, overslagsløyving

Skulane får tilskot etter same grunnlag som private vidaregåande skular i Noreg, men satsen blir høgare fordi desse skulane ikkje er omfatta av ordninga med kompensasjon for meirverdiavgift. Posten omfattar òg utgifter til spesialundervisning.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 27,4 mill. kroner på posten. I løyvinga inngår ein reduksjon på 1,7 mill. kroner som følge av oppdaterte elevtal og ein auke på 0,2 mill. kroner som følge av nye satsar i høve til saldert budsjett for 2025.

Post 75 Private skular med særskilt tilrettelagd opplæring for elevar med dokumenterte behov, overslagsløyving

Private grunn- og vidaregåande skular med særskilt tilrettelagd opplæring for elevar med dokumenterte behov får tilskot tilsvarande 100 pst. av ein normalsats per elev. Nokre av skulane får i tillegg statstilskot til husleigeutgifter på same nivå som i 2003, jf. Innst. O. nr. 80 (2002–2003).

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 633,6 mill. kroner på posten. I løyvinga inngår ein auke på 35,4 mill. kroner som følge av oppdaterte elevtal og ein auke på 21,6 mill. kroner som følge av nye satsar i høve til saldert budsjett for 2025.

Post 76 Andre private skular, overslagsløyving

Posten omfattar Unge Sjømenns Kristelige Forening (MS Gann) og Maritim videregående skole Sørlandet (MS Lofoten). Skulane får tilskot per elev etter satsen for utdanningsprogram for teknikk og industriell produksjon eller elektro. Skulane får 85 pst. av tilskotssatsen. I tillegg får skulane eit fast tilskot for ekstrakostnader ved skuledrift på skip.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 77,8 mill. kroner på posten. I løyvinga inngår ein auke på 0,2 mill. kroner som følge av oppdaterte elevtal og ein auke på 1,3 mill. kroner som følge av nye satsar i høve til saldert budsjett for 2025.

Post 77 Den tysk-norske skolen i Oslo, overslagsløyving

Avtalen mellom Noreg og Tyskland om Den tysk-norske skolen i Oslo blei ført vidare og godkjend av Stortinget i april 2018, jf. Innst. 337 S (2017–2018) og Prop. 78 S (2017–2018). Tilskotet blir rekna ut på same måte som tilskotet til private skular som er godkjende etter privatskulelova, men med 54,4 pst. av tilskotssatsen. I tillegg blir det gitt eit særskilt tilskot som kompensasjon for at skulen ikkje lenger får tilskot til kompletterande undervisning, og for å dekke høgare husleigekostnader til nye, større lokale for skulen.

Mål for 2026

Tilskotet skal styrke samarbeidet med Tyskland og stillinga til det tyske språket i Noreg.

Resultat i 2024

Hausten 2024 var det til saman 327 elevar ved Den tysk-norske skolen i Oslo, og av dei gjekk 266 elevar i grunnskulen og 61 elevar i vidaregåande skule. Det er noko høgare elevtal enn hausten 2023.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 45,4 mill. kroner på posten. I løyvinga inngår ein auke på 0,8 mill. kroner som følge av oppdaterte elevtal og ein auke på 0,4 mill. kroner som følge av nye satsar i høve til saldert budsjett for 2025. Forslaget vidarefører òg den auka løyvinga på 8 mill. kroner som kom i revidert budsjett for 2025.

Departementet tek sikte på å fastsetje nye retningslinjer for tilskotet til Den tysk-norske skolen i Oslo hausten 2025.

Post 78 Kompletterande undervisning

Tilskotsordninga medverkar til å finansiere kompletterande undervisning i norsk, samfunnsfag og kristendom, religion, livssyn og etikk (KRLE) for norske elevar ved utanlandske eller internasjonale grunnskular i utlandet. Tilskotsmottakarar i ordninga er to sertifiserte nettskular – Globalskolen og Norskskolen.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er at norske elevar ved internasjonale eller utanlandske grunnskular i utlandet får høve til å få nettundervisning i norsk, samfunnsfag og KRLE.

Resultat i 2024

I 2024 gav nettskulane kompletterande undervisning til i alt 1 427 elevar om våren og 1 395 elevar om hausten.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 28,5 mill. kroner på posten.

Post 79 Toppidrett

Ordninga gjeld skular som i tillegg til godkjenninga etter privatskulelova er godkjende som toppidrettsgymnas av Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité. Løyvinga omfattar òg eit forvaltningstilskot til Olympiatoppen.

Skular med tilbod om toppidrett som er godkjende av Olympiatoppen, blir ikkje automatisk omfatta av ordninga med særskilt toppidrettstilskot.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er at private skular kan legge til rette for at toppidrettsutøvarar kan kombinere trening med vidaregåande opplæring. Målet er vidare at Olympiatoppen kan behandle søknader om kvalitetssikring av toppidrettsdelen av tilbodet ved skular som er godkjende etter privatskulelova § 2-1 andre ledd bokstav d.

Resultat i 2024

Hausten 2024 var det totalt 2 926 toppidrettselevar ved dei 13 skulane som fekk tilskot til toppidrett. Det er ein auke frå 2023.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 89,1 mill. kroner på posten. I løyvinga inngår 410 000 kroner til eit forvaltningstilskot til Olympiatoppen.

Tabell 4.18 Fordeling av tilskot over kap. 228, post 79

(i 1 000 kr)

Skular som får toppidrettstilskot

Særtilskot 2026

Haugesund Toppidrettsgymnas AS

7 502

Norges Toppidrettsgymnas Bodø AS

2 807

Norges Toppidrettsgymnas Bærum AS

10 884

Norges Toppidrettsgymnas Geilo AS

2 812

Norges Toppidrettsgymnas Kongsvinger AS

4 623

Norges Toppidrettsgymnas Lillehammer AS

8 388

Norges Toppidrettsgymnas Tromsø AS

4 583

Stiftelsen Telemark Toppidrett Gymnas

7 567

Wang AS (Oslo)

15 897

Wang Fredrikstad AS

5 803

Wang Hamar AS

6 334

Wang Toppidrett Stavanger AS

5 355

Wang Tønsberg AS

6 149

Sum

88 704

Post 80 Distriktstilskot til private grunnskular

I statsbudsjettet for 2024 blei det innført eit søknadsbasert tilskot for private grunnskular i Noreg som kan dokumentere meir enn 10 km reiseveg til næraste offentlege skule. Tilskotet var ikkje lovfesta, og det kunne bli gitt til kombinerte skular som hausten 2024 fekk redusert tilskot som følge av endra utrekningspraksis. Skulen måtte vere godkjend og i drift då ny tilskotsmodell tok til å gjelde. Målet med ordninga var å medverke til at privatskular som ligg langt unna næraste offentlege tilbod, og som fekk redusert tilskot som følge av endra utrekningspraksis for private kombinerte barne- og ungdomsskular, kunne halde fram drifta.

Resultat i 2024

Hausten 2024 var det 13 private grunnskular som søkte om distriktstilskot. Fem av desse fekk utbetalt 3 mill. kroner hausten 2024.

Tilskotsordninga vart ikkje vidareført i statsbudsjettet for 2025.

Post 81 Elevutveksling til utlandet

Tilskotsordninga gjeld utveksling til utlandet for elevar ved tre private vidaregåande skular med rett til statstilskot. Desse er Danielsen videregående skole i Bergen, Heltberg Private Gymnas i Oslo og Drottningborg videregående skole i Grimstad.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er at privatskulane kan legge til rette for elevutveksling til utlandet.

Resultat i 2024

Åtte elevar utløyste tilskot for skuleåret 2023–24, ein nedgang på 25 elevar frå skuleåret 2022–23. To skular fekk tilskot. Samla vart det utbetalt 428 320 kroner i 2024.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 2,5 mill. kroner på posten.

Post 82 Kapitaltilskot til privatskular, kapital- og husleigetilskot

Mål for 2026

Målet med tilskotet er å bidra til at private skular i Noreg skal kunne finansiere husleige og vedlikehald og rehabilitering av bygg.

Resultat i 2024

I 2024 fekk private skular 77,3 mill. kroner i kapitaltilskot. Tilskotet er ei rammestyrt ordning og blei fordelt på grunnlag av elevtal mellom dei private grunn- og vidaregåande skulane i Noreg som får driftstilskot over kap. 228, post 70 og 71.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 83,3 mill. kroner på posten.

Post 83 Tilskot til Møbelsnekkerskolen, Plus-skolen og Hjerleid Handverksskole

Møbelsnekkerskolen, Plus-skolen og Hjerleid Handverksskole har godkjenning etter privatskulelova § 2-1 andre ledd bokstav h, vidaregåande opplæring i yrkesfaglege studieprogram. Dette godkjenningsgrunnlaget blei oppheva ved lovendring som tok til å gjelde 15. juni 2022. Plus-skolen og Hjerleid Handverksskole har òg godkjenning etter privatskulelova § 2-1 andre ledd bokstav g, tradisjonshandverksfag.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er at skulane kan halde oppe tilboda innanfor tradisjonshandverksfag.

Resultat i 2024

I 2024 vart det utbetalt 5 mill. kroner i tilskot til dei tre skulane, fordelt etter godkjent elevtal.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 5,4 mill. kroner på posten. Tilskotet blir fordelt slik:

Hjerleid Handverksskole AS: 2,3 mill. kroner

Plus-skolen AS: 2,4 mill. kroner

Møbelsnekkerskolen AS: 0,7 mill. kroner

Post 84 Redusert foreldrebetaling i skulefritidsordninga ved private skular

Ordninga omfattar to tilbod. Det eine tilbodet inneber at elevar på 1.–4. trinn frå familiar med låg inntekt ikkje skal betale meir for ein SFO-plass enn 6 pst. av samla personinntekt i hushaldet etter skattelova kapittel 12 og skattepliktig kapitalinntekt. Det andre tilbodet gjeld 12 timar gratis SFO per veke for elevar på 1.–3. trinn.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er at skulefritidsordninga (SFO) ved private skular kan tilby redusert foreldrebetaling i SFO på same måte som i SFO ved offentlege skular.

Resultat i 2024

I 2024 blei det løyvd 93,3 mill. kroner for at dei private grunnskulane skulle kunne tilby 12 timar gratis SFO for elevar på 1.–3. trinn og redusert foreldrebetaling på SFO for elevar på 1.–4. trinn frå familiar med låg inntekt. Hausten 2024 kom det inn 183 søknader for SFO-året 2024–25. Det vart innvilga 12 timar gratis SFO til 5 463 elevar på 1.–3. trinn og redusert betaling for 32 elevar på 1.–4. trinn med bakgrunn i den samla inntekta i hushaldet. 83,7 mill. kroner av løyvinga blei nytta.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 148,4 mill. kroner på posten. Dette skal gå til lågare foreldrebetaling for elevar på 1.–4. trinn frå familiar med låg inntekt og til å gi 12 timar gratis SFO for elevar på 1., 2. og 3. trinn ved private skular.

Post 85 Særtilskot til private kombinerte grunnskular

Ein del private kombinerte skular får monaleg reduksjon i tilskotet som følge av den nye utrekningspraksisen for private grunnskular som tok til å gjelde frå hausten 2024. Særtilskotet skal motverke effektane av dette. Tilskotet blir utbetalt per elev i dei kombinerte skulane i intervallet 46–90 elevar. Tilskotet skal etter planen trappast opp gradvis til 300 mill. kroner (2024-kroner) i takt med innfasinga av ny tilskotsmodell og utrekningspraksis for kombinerte skular.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er å kompensere kombinerte skular som får redusert tilskot som følge av ny utrekningspraksis for desse skulane.

Resultat i 2024

Ordninga blei innført hausten 2024. Dei kombinerte grunnskulane i Noreg og utlandet er omfatta av denne ordninga. Hausten 2024 var det 145 kombinerte skular som fekk utbetalt tilskot for 20 219 elevar.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 161,3 mill. kroner på posten.

Kap. 229 22. juli-senteret

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Driftsutgifter

23 766

34 028

57 296

45

Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast, kan nyttast under post 01

19 984

24 400

70

Tilskot til minne- og læringsbesøk på Utøya

7 000

Sum kap. 229

43 750

58 428

64 296

22. juli-senteret formidlar kunnskap om terrorangrepet i regjeringskvartalet og på Utøya 22. juli 2011. Senteret skal gjennom utstillingar, undervisning og andre pedagogiske opplegg forvalte minnet om terrorangrepet og setje det inn i både ein historisk og ein dagsaktuell kontekst.

Post 01 Driftsutgifter og post 45 Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast, kan nyttast under post 01

Mål for 2026

Følgande mål gjeld for løyvingane til 22. juli-senteret på kap. 229, post 01 og 45:

Elevar, lærarar og lærarstudentar lærer om og reflekterer over terrorangrepet 22. juli 2011 og tilgrensande tematikk

Læringsressursane til 22. juli-senteret er tilgjengelege for befolkninga i heile landet

22. juli-senteret dokumenterer, bevarer og formidlar relevante perspektiv og gjenstandar knytte til terrorangrepet 22. juli 2011

22. juli-senteret skal arbeide for at eit permanent senter blir utforma slik at det blir eit godt nasjonalt minne- og læringssenter for besøkande

Resultat i 2024

Elevar og lærarar er den viktigaste målgruppa til 22. juli-senteret. I 2024 hadde senteret undervisning for 14 085 elevar, lærarar og andre grupper. Prosentdelen av elevar er auka med 13 pst. samanlikna med 2023. Senteret har i tillegg arbeidd med nytt permanent 22. juli-senter.

I 2024 opna to mellombelse utstillingar: Dine ord har betydning og Gjenklang. Senteret har i 2024 vidareutvikla filmprosjektet Historier om de vi mistet, der fokus er å dokumentere livet til offera for terrorangrepet og korleis det er å leve med konsekvensane av 22. juli for dei etterlatne.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 57,3 mill. kroner på post 01.

I statsbudsjettet for 2022 blei det gitt ei startløyving for å reetablere 22. juli-senteret permanent i tilknyting til tidlegare lokale ved Høgblokka i regjeringskvartalet. Senteret skal vere eit minne- og læringssenter. Bygget er planlagt ferdig 4. kvartal 2025, og etter planen skal senteret vere tilgjengeleg for publikum sommaren 2026. Byggeprosjektet har ei samla kostnadsramme på 570,5 mill. kroner (prisnivå per 01. juli 2026). Midlane til byggeprosjektet blir løyvde over budsjettet til Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet, kap. 2445, post 33. Det har i tillegg over kap. 229, post 45 vore løyvd totalt 92,2 mill. kroner frå 2022 til 2025 til inventar og brukarutstyr og til å etablere utstilling.

Regjeringa foreslår å auke løyvinga til senteret med 6,5 mill. kroner til nødvendige sikringstiltak som følge av senterets plassering i regjeringskvartalet, forvaltning av tilskot til minne- og læringsbesøk på Utøya, og til auka undervisningskapasitet i permanent senter. Regjeringa foreslår i tillegg å auke løyvinga med 15,7 mill. kroner til husleige i 2026 i samband med at senteret overtek dei ombygde lokala 4. kvartal 2025.

Post 70 Tilskot til minne- og læringsbesøk på Utøya

I behandlinga av Meld. St. 13 (2024–2025) Forebygging av ekstremisme Trygghet, tillit, samarbeid og demokratisk motstandskraft viste Stortinget i Innst. 490 S gjennom ein fleirtalsmerknad til at finansieringa over statsbudsjettet av minne- og læringsbesøk til Utøya er uavklart og fleirtalet meiner regjeringa må inngå ein dialog med aktørane for å sikre lik finansiering av minne- og læringsbesøk med offentlege midlar på begge åstadane etter 22. juli 2011.

Regjeringa foreslår å følge opp merknaden frå Stortinget ved å opprette ei tilskotsordning på 7 mill. kroner i 2026 til minne- og læringsbesøk på Utøya over ein nyoppretta post 70, under kap. 229. Midlane skal gå til læringsarbeid gjennom Demokrativerkstedet på Utøya, og regjeringa foreslår derfor at det blir oppretta ei tilskotsordning som blir forvalta av 22. juli-senteret som har eit overordna nasjonalt ansvar for å formidle kunnskap om 22. juli. 22. juli-senteret vil få i oppdrag å følge opp tilskotet, og vil sikre at midlane blir forvalta i tråd med formålet og regelverket.

Mål for 2026

Tilskotet skal bidra til at skuleelevar og lærarar lærer om demokratiske verdiar og får auka demokratisk kompetanse med utgangspunkt i terroråtaket på Utøya 22. juli 2011.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 7 mill. kroner på posten.

Kap. 230 Statleg spesialpedagogisk teneste

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Driftsutgifter

633 834

606 613

629 915

21

Særskilde driftsutgifter

28 779

28 234

29 250

45

Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast

6 492

11 428

11 828

70

Tilskot til kompetansetenester på høyrselsfeltet

39 000

40 404

Sum kap. 230

669 105

685 275

711 397

Statped er ei statleg teneste som gir spesialpedagogisk støtte til kommunar og fylkeskommunar. Målet er å bidra til at barn, unge og vaksne med varige og store behov for tilrettelegging får eit godt og tilpassa tilbod i barnehage og opplæring, i eit inkluderande fellesskap. Statped har eit særskilt ansvar knytt til samiskspråklege med spesialpedagogiske behov, og arbeidet bygger på god innsikt i samisk språk og kulturutvikling.

Statped driv Diamanten skole i Oslo, som er ein grunnskule og vidaregåande skule for elevar med døvblindheit, jf. omtale under kap. 223. I tillegg fungerer Statped som alternativ opplæringsarena for elevar i og på teiknspråk.

I perioden 2020–2024 har Statped vore i ein omstillingsprosess som har gjort at verksemda no er landsdekkande. Statped har evna å omstille verksemda med ei lågare løyving og ny organisering og samstundes bevart og utvikla teneste og arbeidsmåtar.

Post 01 Driftsutgifter, post 21 Særskilde driftsutgifter og post 45 Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald

Løyvingane omfattar drift av Statped, inkludert ventelønn og lønn etter rettsvilkårsavtalen for overtalige. Over post 01 blir det òg løyvd midlar til internasjonalt samarbeid gjennom medlemskap og nasjonal koordinatorrolle for The European Agency for Special Needs and Inclusive Education. Dette er ein uavhengig organisasjon som fungerer som ei plattform for samarbeid for utdanningsdepartementa i medlemslanda. Løyvinga omfattar 50 000 kroner til dekning av utgifter til nasjonal koordinator i Utdanningsdirektoratet.

Mål for 2026

Følgande mål gjeld for Statpeds løyvingar på kap. 230, post 01, 21 og 45:

Kommunar og fylkeskommunar får tenester og støtte til kompetanseutvikling som fremjar læring, utvikling og deltaking i eit inkluderande fellesskap for barn og elevar med varige og komplekse spesialpedagogiske behov

Barn og elevar med rett til opplæring i og på teiknspråk er inkluderte både i eit norsk/samisk og eit norsk teiknspråkleg fellesskap

Kommunar og fylkeskommunar har tilrettelagde læremiddel og pedagogisk materiell som fremjar læring, utvikling og deltaking for teiknspråklege, blinde og sterkt svaksynte barn og elevar i eit inkluderande fellesskap

Resultat i 2024

Statped gav støtte i enkeltsaker til 334 av 357 kommunar (93,6 pst). Statped fekk 287 søknader om kompetanse- og utviklingstenester frå kommunar og UH-sektoren, noko som var stabilt samanlikna med 2023 (277), medan søknader frå spesialisthelsetenesta auka frå 13 til 30.

Talet på kurs og konferansar auka frå 217 i 2023 til 228 i 2024. Talet på deltakarar var lågare i 2024 (8 055) samanlikna med 2023 (13 560). Tala inkluderer digitale deltakarar. Delvis reduksjon i digital deltaking er ei naturleg utvikling etter pandemien.

Statped har vore ein aktiv partnar i kompetanseløftet for spesialpedagogikk og inkluderande praksis, og samarbeider tett med kommunar, fylkeskommunar, universitet og høgskular. Statped har delteke i nettverksmøte, samlingar og konferansar i tilknyting til kompetanseløftet. Statped var representert i samarbeidsforum i alle fylke. Blant dei mest etterspurde temaa for bistand frå Statped i Kompetanseløftet i 2024 var bekymringsfullt skulefråvær innanfor fagområdet samansette lærevanskar (SLV).

Ved å vere tett på kvardagen til pedagogisk-psykologisk teneste (PPT) og i klasserommet får Statped god innsikt i kva for kompetanse og kapasitet det er behov for. Spør oss-tenesta sikrar dagleg kontakt med barnehagar og skular og fremjar tidleg innsats. Tenesta gir råd anonymt og mottok over 2 700 førespurnader i 2024.

Statpeds brukarundersøking frå 2024 viser at brukarar og samarbeidspartnarar er tilfredse med tenestene Statped tilbyr.

Undersøkinga frå 2024 viser at tenestene frå Statped bidrog til at barn og elevar vart inkluderte i eit fellesskap for leik og læring. 96 pst. av PPT-kontora var nøgde med samarbeidet med Statped. Dette er same nivå som i 2022.

Dei formelle arenaene for brukarmedverknad i 2024 var det nasjonale brukarrådet, fire faglege brukarråd, ungdomsrådet og brukarkonferansen. Brukarråda hadde rådgivande funksjon for leiinga og gav innspel til fag- og tenesteutvikling. Evalueringa av arbeidet i brukarråd hausten 2024 viste høg tilfredsheit med samarbeidet og dialogen med Statped.

Samisk spesialpedagogisk støtte (SEAD) tilbyr tenester til samiskspråklege brukarar. SEAD fekk eit eige mandat frå februar 2024. Tenestetilbodet er basert på god forståing for språk og kultur på nord-, sør- og lulesamisk og skal sikre eit likeverdig og tilpassa opplæringstilbod. SEAD utviklar òg samiskspråklege læringsressursar og deltok i 2024 i KS Samisk utviklingsnettverk. Det vart etablert samarbeid med statsforvaltaren i Troms, Finnmark og Trøndelag om barnehage og opplæring.

Teiknspråkopplæring i Statped blir definert som ein alternativ opplæringsarena og blir gitt som deltidsopplæring. Heimkommunen til elevane har ansvar for opplæringa og for at elevane har læringsutbyte. Statped og heimkommunane samarbeider om å lage ein plan for teiknspråkopplæringa til eleven, inkludert kor mange veker eleven skal delta i deltidsundervisninga.

I brukarundersøkinga fekk dei teiknspråklege tenestene gode vurderingar. Undersøkinga viste at 67 pst. av foreldra var samde i at deltidsopplæringa hadde ein positiv effekt på læringa til barnet deira. Foreldre får tilbod om kurs i teiknspråk, og 90 pst. rapporterte at kurset hjelpte dei i den daglege kommunikasjonen med eige barn. Kurstilbodet i norsk teiknspråk for søsken fekk òg svært positive tilbakemeldingar – over åtte av ti meinte at tilbodet var nyttig for familien.

Statped bidreg til at kommunar og fylkeskommunar har tilrettelagde læremiddel og pedagogisk materiell som fremjar læring, utvikling og deltaking for teiknspråklege, blinde og sterkt svaksynte barn og elevar i eit inkluderande fellesskap. Målet er at læremidla skal vere lett tilgjengelege for brukarane, og at brukarane har kompetanse til å ta dei i bruk.

Statped har arbeidd med å vidareutvikle nettportalar som synleggjer læremiddel og kompetansemål. I 2024 vart det arrangert læremiddelseminar for pedagogisk personale i barnehagar og skular. Seminara bidrog til å sikre god dialog om materiell og læremiddel utvikla for målgruppa, og fungerte som ein arena for erfaringsoverføring og nettverksbygging.

Statped bidrog òg til å utvikle relevante læremiddel gjennom tilskotsordninga som vert forvalta av Utdanningsdirektoratet.

Den ideelle organisasjonen HLF Briskeby, eigd av Hørselsforbundet (HLF) og Stiftelsen Signo, får tilskot til kompetansetenester som kompletterer tenester frå Statped. I 2024 blei det utbetalt 30,7 mill. kroner til Stiftelsen Signo og 6,9 mill. kroner til HLF Briskeby.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 629,9 mill. kroner på kap. 230, post 01. Løyvinga er auka med 4 mill. kroner for at Statped skal vidareføre og utvikle vidare elevkurs for punktskriftbrukarar og for elevar med høyrselshemming som ikkje bruker teiknspråk. Vidare er løyvinga auka med 4,5 mill. kroner til Statpeds produksjon av læremiddel, jf. oppmodingsvedtak nr. 481 (2024–2025).

Som følge av at Statped har hatt reduserte inntekter dei siste åra, foreslår departementet at inntektskravet på kap. 3230, post 02 blir redusert med 4,6 mill. kroner mot ein tilsvarande reduksjon i løyvinga på kap. 230, post 01.

Departementet foreslår at løyvinga på post 01 kan overskridast mot tilsvarande meirinntekter under kap. 3230, post 02, jf. forslag til vedtak II nr. 1.

Departementet foreslår å løyve høvesvis 29,3 og 11,8 mill. kroner på kap. 230, post 21 og post 45.

Post 70 Tilskot til kompetansetenester på høyrselsfeltet

Posten omfattar tilskot til den ideelle organisasjonen HLF Hørselspedagogene, eigd av Hørselsforbundet, og Stiftelsen Signo. Statped forvaltar tilskotsordninga for å få til god samanheng mellom Statpeds tenester og tenestene til dei to aktørane.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er å komplettere tenestene frå Statped ved at den ideelle organisasjonen HLF Hørselspedagogene og Stiftelsen Signo tilbyr kompetansetenester på høyrselsfeltet.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 40,4 mill. kroner på posten.

Kap. 3230 Statleg spesialpedagogisk teneste

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Inntekter frå oppdrag

28 779

28 234

29 250

02

Salsinntekter o.a.

3 562

8 035

3 724

Sum kap. 3230

32 341

36 269

32 974

Post 01 gjeld oppdragsverksemd som Statped utfører for kommunar, fylkeskommunar, høgskular, universitet og andre.

Post 02 gjeld sal av læremiddel, utleige av lokale og inntekter frå kurs. Som følge av at Statped har hatt reduserte inntekter dei siste åra, foreslår departementet at inntektskravet på post 02 blir redusert med 4,6 mill. kroner mot ein tilsvarande reduksjon i løyvinga på kap. 230, post 01.

Programkategori 07.30 Barnehagar

Utgifter under programkategori 07.30 fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

231

Barnehagar

1 266 470

1 299 235

1 427 198

9,8

Sum kategori 07.30

1 266 470

1 299 235

1 427 198

9,8

Innleiing

Regjeringa ønsker eit samfunn med mindre skilnader og betre moglegheiter for alle og vil derfor styrke moglegheitene for tidlegare innsats og sosial utjamning. Dette inneber å auke ressursane der behova er størst, mellom anna gjennom å satse meir på dei yngste barna og dei barna som har behov for særskild tilrettelegging. Alle barn skal få høve til å ta del i det fellesskapet barnehagen gir, og det er derfor viktig å halde foreldrebetalinga låg og sikre gode moderasjonsordningar. I denne regjeringsperioden har regjeringa redusert maksimalprisen til 1 200 kroner per månad, noko som er eit historisk lågt nivå. Prisen er endå lågare, 700 kroner per månad, i kommunar i sentralitetssone 5 og 6. Barnehage er blitt gratis for tredje barn i familien som går i barnehage samstundes med søsken, og også gratis for alle 1–5-åringar i kommunar i innsatssona i Nord-Troms og Finnmark.

Barnehagen skal ivareta barnas behov for omsorg og leik og fremje læring og danning. Barna skal møte trygge vaksne med god og rett kompetanse. Regjeringa vil ha fleire barnehagelærarar og barne- og ungdomsarbeidarar i barnehagen og legge til rette for at alle barnehagetilsette skal få styrkt kompetansen sin. Dei tilsette skal få tillit til å bruke tid og fagkunnskap saman med barna. Øyremerkte tilskot skal sikre god bemanning i barnehagar i levekårsutsette område, og tilskot til toppa bemanning skal styrke eller avlaste grunnbemanninga i barnehagane.

I juni 2025 vedtok fleirtalet av partia på Stortinget eit nytt lovverk for styring og finansiering av barnehagesektoren. For å følge opp lovendringane og avtalen som blei inngått mellom fleire av partia på Stortinget 14. november 2024, sende departementet før sommaren forslag til ny forskrift om tilskot til private barnehagar på høyring. Etter høyringa vil det bli vurdert kva for endringar som bør gjerast på bakgrunn av høyringsinnspela. Målet er å få på plass ein ny finansieringsmodell som gir alle barnehagar gode driftsvilkår til beste for barna, for eigarane og for dei tilsette.

Dei overordna måla for samfunnsoppgåva til Kunnskapsdepartementet er omtala i hovudinnleiinga i del I. I tillegg har departementet ei rekke konkrete sektormål der følgande gjeld barnehagesektoren:

Sterkare felles opplærings- og utdanningsmiljø fremjar inkludering, motivasjon og meistring.

Ein meir samordna og tidlegare innsats for alle barn og unge.

Kunnskapssektoren har tilbod av høgare kvalitet.

Medarbeidarane i kunnskapssektoren har meir relevant kompetanse.

Regjeringa la i 2023 fram Barnehagen for en ny tid. Nasjonal barnehagestrategi mot 2030. Gjennom strategien vil regjeringa legge til rette for at alle barn i Noreg skal få høve til å ta del i barnehagefellesskapet, og at kvaliteten i barnehagane skal bli betre og meir likeverdig over heile landet. Strategien skal mellom anna bidra til

betre kvalitet i tilbodet til barna gjennom auka kompetanse hos dei tilsette, god leiing og tilstrekkeleg bemanning

auka deltaking i barnehagen gjennom låg maksimalpris og gode moderasjonsordningar

at fellesskapets ressursar går til barna gjennom betre regulering av barnehagesektoren

eit meir likeverdig barnehagetilbod i heile landet gjennom å gi kommunane betre demokratisk styring og kontroll

Barnehagane er i hovudsak finansierte gjennom dei frie inntektene til kommunane, det vil seie rammetilskotet og skatteinntektene. I tillegg kjem foreldrebetalinga og øyremerkte tilskot. Barnehageeigaren har det overordna ansvaret for at barnehagen blir driven i samsvar med gjeldande lover og regelverk. Kommunen som barnehagemyndigheit skal gi rettleiing og sjå til at barnehagane blir drivne i samsvar med regelverket. Statsforvaltaren kan føre tilsyn med kommunen som barnehagemyndigheit og med enkeltbarnehagar i særskilde tilfelle. Utdanningsdirektoratet har ansvar for å føre økonomisk tilsyn med private barnehagar.

For statistikk og informasjon om ressursbruk, sjå del III, kap. 7 Nøkkeltal for barnehagesektoren. Sjå òg omtale av relevante vedtak i del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak.

Hovudprioriteringar for 2026

Prisreduksjonen frå 1. august 2025 har ført til ein historisk låg maksimalpris i barnehagen, noko som bidreg til å gjere barnehage meir tilgjengeleg for alle. Regjeringa foreslår å vidareføre maksimalprisen nominelt på 1 200 kroner per månad nasjonalt, og 700 kroner per månad i kommunar i sentralitetssone 5 og 6, frå 1. januar 2026.

Regjeringa foreslår å vidareføre dei to nasjonale moderasjonsordningane for barnehage i 2026. Den eine er eit nasjonalt minstekrav til foreldrebetaling som inneber at ingen skal betale meir enn 6 pst. av samla skattbar inntekt for ein barnehageplass, med maksimalprisen som øvre grense. Den andre er ordninga med 20 timar gratis kjernetid i barnehage per veke for barn i alderen 2–5 år i familiar med låg inntekt. Regjeringa foreslår å fastsetje inntektsgrensa for gratis kjernetid-ordninga til 692 465 kroner frå 1. august 2026.

Kunnskapsdepartementet har hausten 2025 sett ned ei hurtigarbeidande partssamansett arbeidsgruppe som skal greie ut kva som må til for å gjere barnehage gratis for alle barn i Noreg. Arbeidsgruppa skal etter planen levere sluttrapporten i 2026. Sjå også omtale av vedtak nr. 1228 (2024–2025) i del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak.

Stortinget har bede regjeringa om å fremje lovforslag for å sikre desemberbarn rett til barnehageplass frå den månaden dei fyller eitt år, sjå nærare omtale av vedtak nr. 670 (2024–2025) i del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak. Ei lovendring vil gi desemberbarna rett til barnehageplass like lenge som andre barn fødde i same årskull. Dette gir ei meir likeverdig behandling av barnefamiliar. Men ei slik lovendring vil også auke presset på bemanninga og dermed innhald og kvalitet i barnehagen. Regjeringa vil arbeide for betre bemanning, at barnehagane er attraktive arbeidsplassar, at barnehagelærarar blir i yrket og at kvaliteten blir styrka.

I oppfølginga av Meld. St. 28 (2024–2025) Tro på framtida – uansett bakgrunn (oppvekstmeldinga) foreslår regjeringa å flytte midlar frå fleire departement til ei ny tverrsektoriell tilskotsordning frå 2026. Gjennom denne ordninga skal kommunar få tilskot til førebyggande tiltak for barn og unge. Målet er å gi barn og unge gode oppvekstvilkår og førebygge at dei fell utanfor. Dette skal gjerast ved å støtte kommunane i det heilskaplege og førebyggande arbeidet retta mot barn og unge på tvers av ulike sektorar og tenesteområde. Kunnskapsdepartementet foreslår å bidra til den nye tilskotsordninga ved å overføre ein del av løyvinga på kap. 231, post 63 og heile løyvinga som til no har lege på kap. 231, post 66 til den nye ordninga, jf. omtalen av desse postane nedanfor. Det nye tilskotet utgjer 519,8 mill. kroner i 2026, jf. Prop. 1 S (2025–2026) for Barne- og familiedepartementet.

Regjeringa vil at alle som arbeider i barnehagen, skal ha god og relevant kompetanse. Hausten 2024 blei plassane i arbeidsplassbasert barnehagelærarutdanning (ABLU) auka med 100 studieplassar. Regjeringa har styrkt tilbodet ytterlegare, slik at det kan opprettast 165 fleire studieplassar frå hausten 2025 – ein auke til totalt 365 ABLU-plassar. Regjeringa held fram med satsinga på ABLU, og frå hausten 2026 blir det lagt til rette for totalt 490 årlege ABLU-plassar.

Regjeringa la i mai 2025 fram strategien System for kompetanse- og karriereutvikling for ansatte i barnehage og skole. Systemet skal gi lærarar og andre yrkesgrupper betre føresetnader for å møte krav og forventningar dei står overfor i jobben, slik at alle barn og elevar skal få eit best mogleg grunnlag for læring, utvikling og trivsel i barnehagen og grunnopplæringa. Systemet blir fasa inn i 2025 og 2026. Frå 2026 får også andre tilsette med fagbrev eller høgare utdanning i barnehage og skule høve til å delta på vidareutdanning med like vilkår som lærarar. Frå hausten 2025 er tilskotsordninga for rettleiing for nyutdanna lærarar styrkt med 75 mill. kroner, og ordninga omfattar frå denne hausten også lærarar i barnehagar og vidaregåande skular. Regjeringa foreslår å auke tilskotet med ytterlegare 75 mill. kroner i 2026 slik at løyvinga totalt blir på 225,8 mill. kroner. Sjå nærare omtale under programkategori 07.20 Grunnopplæringa og kap. 226, post 61.

Bemanningssituasjonen i barnehagane er under press, og det er behov for betre bemanning. 800 mill. kroner av veksten i frie inntekter til kommunane i 2025 vart grunngitt med behovet for auka bemanning i barnehagane. I revidert budsjett for 2025 blei det løyvd midlar til ei ordning med toppa bemanning i barnehagane gjennom eit øyremerkt tilskot på 200 mill. kroner. Regjeringa foreslår å vidareføre tilskotet i 2026, jf. omtale under kap. 231, post 60.

Det er eigarane som har ansvaret for at det er tilstrekkeleg bemanning, og Utdanningsdirektoratet har laga ein rettleiar som skal tydeleggjere forståinga og praktiseringa av bemanningsregelverket for å legge til rette for betre etterleving av regelverket. Tilskotet til auka pedagogtettleik og auka grunnbemanning i barnehagar i levekårsutsette område blir vidareført i 2026, jf. omtale under kap. 231, post 61. Departementet foreslår i tillegg 15 mill. kroner for å rekruttere unge personar utanfor arbeid til å jobbe i barnehagesektoren, og departementet vil ha dialog med partane om korleis tiltaket skal innrettast.

Tidleg språkstimulering gjennom å bli lest for og ha tilgang på bøker bidreg til god språkutvikling. Det er både viktig for barns trivsel og utvikling og har samanheng med utvikling av grunnleggande ferdigheiter i skulen. Den nasjonale lesesatsinga omfattar barnehagane, og departementet foreslår å løyve 10 mill. kroner i 2026 til innkjøp av bøker til barnehagane.

Regjeringa følger opp Meld. St. 17 (2024–2025) Samisk språk, kultur og samfunnsliv. Kommunale tjenestetilbud til samiske innbyggere og Meld. St. 13 (2022–2023) Samisk språk, kultur og samfunnsliv. Kompetanse og rekruttering i barnehage, grunnopplæring og høyere utdanning. Kunnskapsdepartementet følger opp fleire oppmodingsvedtak som gjeld samisk språkopplæring, jf. del I, kap. 3.

Det skal leggast fram ein handlingsplan for kvensk språk, der barnehage og grunnopplæring vil stå sentralt. Kunnskapsdepartementet følger opp fleire oppmodingsvedtak som gjeld tilbodet til barn med kvensk språk, jf. del I, kap. 3.

Ein barnehage med høg kvalitet der barna har det trygt og godt

Variasjonen i kvaliteten på barnehagetilbodet er for stor

Undersøkingar og forsking har gjennom fleire år vist at det er stor variasjon i kvaliteten på barnehagetilbodet, både mellom barnehagar og innanfor kvar barnehage. Dette er eit problem, både fordi ein del barn ikkje får det tilbodet dei har rett på, og fordi det er med på å auke dei sosiale skilnadene i samfunnet. Det er også eit problem at foreldre vil oppleve at dei får ulike tilbod sjølv om dei betaler det same.

Foreldre er stort sett nøgde med barnehagetilbodet, men ein liten prosentdel er ikkje nøgde. Utdanningsdirektoratet har ei årleg foreldreundersøking som for 2025 viser at 93 pst. av foreldra er svært eller ganske nøgde med barnehagetilbodet. 1,7 pst. av foreldra er ganske eller svært misnøgde med tilbodet totalt sett. 97 pst. seier at barnet deira trivst i barnehagen. Foreldre i private barnehagar og foreldre til dei yngste barna er meir nøgde enn andre totalt sett. Det er ein tydeleg auke i foreldre som ikkje er nøgde med bemanningstettleiken. Prosentdelen foreldre som ikkje er nøgde med bemanningstettleiken har auka frå 16,2 pst. i 2022 til 21 pst. i 2025. Bemanningstettleiken i ordinære barnehagar har halde seg stabil på 5,7 barn per årsverk i grunnbemanninga frå 2022 til 2024.

Barnehagane skal jobbe for at alle barn har det trygt og godt i barnehagen, og alle tilsette har plikt til å følge med på korleis barna i barnehagen har det, jf. kapittel VIII om psykososialt barnehagemiljø i barnehagelova. Dersom ein barnehagetilsett får mistanke eller kjennskap til at eit barn ikkje har eit trygt og godt barnehagemiljø skal det gjerast noko med det. Dette gjeld mellom anna dersom barnet opplever krenkingar som til dømes utestenging, vald, mobbing, diskriminering eller trakassering, jf. barnehagelova kapittel VIII.

Læringsmiljøsenteret ved Universitetet i Stavanger blei våren 2024 tildelt eit forskingsoppdrag om korleis barna trivst i barnehagen og opplever barnehagetilbodet. Oppdraget går over to år. Første delrapport er ei kunnskapsoversikt over eksisterande forsking og blei levert i mars 2025. Rapporten viser at barnehagemiljø der barn i stor grad trivst, er kjenneteikna blant anna av at barna får drive med variert og sjølvbestemt leik saman med kvarandre, med støtte frå personalet. Det er også viktig med eit personale som gir omsorg og emosjonell støtte, og gode relasjonar mellom personalet og føresette for at barna skal trivast i barnehagen. Sluttrapporten, som er planlagt levert i 2026, skal gi ny og betre kunnskap om barns trivsel i barnehagen, om den subjektive opplevinga deira av eigen barnehagekvardag, og om barnehagemiljøet. Evalueringa av korleis barnehagesektoren forstår, implementerer og etterlever barnehagelova kapittel VIII Psykososialt barnehagemiljø, viste at sjølv om dei nye reglane har bidrege til positive endringar i arbeidet med det psykososiale barnehagemiljøet, står det framleis att utfordringar når det gjeld forståinga av regelverket, at implementeringa av lovendringa framleis held på, og at det er variasjon i kor godt ulike barnehagar har implementert regelverket.

Samiske barn får ikkje alltid eit godt nok barnehagetilbod

Regjeringa viser til auka etterspurnad etter samiske barnehagetilbod i heile landet. Utviklinga i dei samiske barnehagetilboda har ikkje auka tilsvarande. Mangelen på samiskspråklege tilsette er den største utfordringa for å styrke og utvikle samiske språk og samisk identitet i barnehagen. Kommunane har ansvaret for å legge til rette barnehagetilbodet til samiske barn.

Kunnskapsdepartementet har ansvaret for å følge opp fire oppmodingsvedtak i samband med behandlinga av Sannings- og forsoningskommisjonen sin rapport Dokument 19 (2022–2023), jf. Innst. 30 S (2024–2025). Oppmodingsvedtaka handlar om å gjennomgå språkopplæringa i samisk og kvensk, og iverksetje tiltak for at fleire barn skal lære språka i heile opplæringsløpet.

Etter forslag frå og i samråd med Sametinget vil regjeringa opprette ei ekspertgruppe som skal vurdere korleis barnehagetilbodet til samiske barn kan bli betre. Departementet vil ha dialog med Sametinget om samansetjing av gruppa og utforming av mandatet. Sjå også omtale nedanfor under kap. 231, post 21 og under oppmodingsvedtak nr. 796 (2015–2016) i del I, kap. 3.

Kunnskapsgrunnlaget skal støtte opp om kvalitetsutviklinga

Utdanningsdirektoratet skal støtte opp om kvalitetsutviklinga i barnehagesektoren. Dette blir løyst både ved å gjere relevant kunnskapsgrunnlag tilgjengeleg gjennom ulike plattformer og ved å tilby støtte, verktøy og rettleiing. Direktoratet jobbar for å vidareutvikle kunnskapsgrunnlaget. Det gjeld både forsking, analysar og statistikk om barnehagane. Ein av føresetnadene for systematisk kvalitetsutvikling i barnehagane og i barnehagesektoren er at kunnskapsgrunnlaget blir teke i bruk aktivt som grunnlag for utviklingsprosessar. Direktoratet har derfor prioritert formidling og brukarinvolvering. Arbeidet med publikasjonen Vetuva og ekstra datainnhentingar er døme på dette.

Som ein del av oppfølginga av strategien Barnehagen for en ny tid. Nasjonal barnehagestrategi mot 2030 har departementet gitt Utdanningsdirektoratet i oppdrag å setje i gang ein heilskapleg gjennomgang av system for kvalitet i barnehagen (KiB) i samarbeid med partane. Direktoratet skulle sjå på kva slags støtte barnehagane, barnehageeigarane og kommunen som barnehagemyndigheit treng i arbeidet med kvalitetsutvikling. Direktoratet har levert svar på dette til departementet og peikar blant anna på at barnehagane har behov for meir støtte, og at denne støtta må vere godt tilpassa. Regjeringa vurderer no anbefalingane i rapporten.

Strategi for digital kompetanse og infrastruktur i barnehage og skole 2023–2030 gir ei tydelegare retning for korleis eigarar og tilsette kan ta grep om utviklinga og få tilstrekkeleg støtte i dei vala som må gjerast. Eit viktig tiltak er oppretting av eit nytt forskingsprogram om digitalisering i barnehage og skule som skal gi betre og meir systematisk kunnskap om digitalisering og digital kompetanse i barnehage og skule. Sjå omtale av digitaliseringsstrategien under programkategori 07.20 Grunnopplæringa.

Forskingsrådets portefølje omfattar heile utdanningsløpet frå barnehage til læring i samfunn og arbeidsliv. Departementet foreslår å vidareføre løyvingane til dei to sentera for barnehageforsking (BARNkunne og FILIORUM) og senteret for spesialpedagogisk forsking og inkludering (SpedAims). Sjå meir omtale under programkategori 07.10 Administrasjon, kap. 201, post 70.

Ein inkluderande barnehage for alle barn

Barnehagen er ein viktig arena for arbeidet med tidleg innsats og inkluderande fellesskap, men kunnskapsgrunnlaget viser at ikkje alle barn får eit godt tilpassa og inkluderande pedagogisk tilbod i barnehagen slik regelverket tilseier. Alle barn i barnehagen skal ifølge rammeplanen få eit tilpassa allmennpedagogisk tilbod etter deira eigne behov og føresetnader. Barn under opplæringspliktig alder med særleg behov for spesialpedagogisk hjelp har rett på slik hjelp etter § 31 i barnehagelova. Retten gjeld uavhengig av om barnet går i barnehage. Kommunen skal oppfylle retten, og den pedagogisk-psykologiske tenesta (PPT) er sakkunnig instans som vurderer behovet. I 2024 fekk 3,6 pst. av barna i barnehage spesialpedagogisk hjelp. Prosentdelen har vore stabil dei siste åra. Sjå meir statistikk i del III, kap. 7 Nøkkeltal for barnehagesektoren.

Eit betre tilbod til barn med behov for tilrettelegging

Regjeringa vil at alle barn, uavhengig av ulike føresetnader og behov, skal få delta i det fellesskapet barnehagen utgjer og få den oppfølginga dei treng. Departementet har fleire tiltak som skal bidra til å gi eit betre pedagogisk tilbod til alle barn, inkludert barn med behov for særskild tilrettelegging. Dette omfattar mellom anna vidareutdanning for barnehagelærarar i spesialpedagogikk, og fagskuletilbod for barne- og ungdomsarbeidarar og tilsette med minimum fem års erfaring frå arbeid med barn i barnehage, med temaet barn med behov for særskild tilrettelegging, jf. omtalen under kap. 231, post 21. Kompetanseløftet i spesialpedagogikk og inkluderande praksis er ferdig oppbygd, og i 2024–2025 deltok i overkant av 280 kommunar i ordninga. Frå 2026 vil kompetanseløftet inngå i og bli ivareteke i dei kollektive tilskotsordningane for barnehage, grunnskule og vidaregåande opplæring. Desse er også omtala under programkategori 07.20 Grunnopplæringa.

Utdanningsdirektoratet har saman med Statped fått i oppdrag frå Kunnskapsdepartementet å samanfatte kunnskap og status for arbeidet med førebygging, tidleg innsats, tilpassa opplæring og individuell tilrettelegging for barn og elevar i barnehage, skule og SFO. Statusoppsummeringa skal også gi ein gjennomgang av utfordringar på feltet og forslag til tiltak for vidare oppfølging. Sjå også omtale under programkategori 07.20 Grunnopplæringa.

Styrking av språkarbeidet i barnehagen

Barnehagen er ein viktig arena for å legge eit så godt språkleg grunnlag som mogleg for barna. Dette gjeld særleg barn med eit anna morsmål. Fleire minoritetsspråklege barn startar seinare i barnehage enn andre barn, slik at dei har færre år der før dei kjem på skulen. Tidlegare rapportar frå områdesatsinga i Oslo viser variasjon i språkarbeidet både mellom barnehagar og mellom avdelingar i same barnehage. Årsakene kan vere mange og omfattar mellom anna kompetanse, systematikk og ressursar.

Alle barnehagar som har minoritetsspråklege barn skal i samsvar med rammeplanen støtte barna i å bruke morsmålet sitt, samstundes som barnehagen aktivt skal fremje og utvikle den norskspråklege kompetansen til barna. Regjeringa foreslår å løyve 150,3 mill. kroner til tiltak for å styrke den språklege utviklinga for minoritetsspråklege barn, jf. omtalen under kap. 231, post 63.

Vidareutdanningstilbodet for barnehagelærarar om barns språkutvikling og språklæring er eit tiltak som kan bidra til å styrke kompetanse om fleirspråklegheit i barnehagen. I tillegg tilbyr Utdanningsdirektoratet temasida Fleirspråklege barn i barnehagen på udir.no. Direktoratet har samla tilgjengelege støtte- og rettleiingsressursar i tillegg til utvikling av nytt innhald.

Tverrfagleg innsats for betre hjelp til utsette barn

Det er eit overordna samfunnsmål at utsette barn og unge får nødvendig hjelp og oppfølging uavhengig av kva teneste eller forvaltningsnivå som er ansvarleg. Samarbeid mellom dei forskjellige sektorane, tenestene og nivåa kan vere utfordrande og fungerer ikkje alltid godt nok, noko som kan føre til at barna ikkje får den hjelpa dei treng i tide, eller ikkje får hjelp i det heile teke. Sjå òg omtalen under programkategori 07.20 Grunnopplæringa. Regjeringa ønsker å styrke det universelle velferdstilbodet for barn og unge og har derfor sett i gang fleire tverrdepartementale prosessar for å sikre at alle barn og unge har ein trygg og god oppvekst.

Utdanningsdirektoratet skal samarbeide med dei andre direktorata og etatane på oppvekstfeltet for å sikre betre samordning av tenester til barn og unge. Saman med dei andre velferdsetatane jobbar direktoratet med å utvikle nye arbeidsformer og tiltak for å løyse utfordringar i tverrsektorielt og tverrfagleg samarbeid i forvaltninga og tenestene, slik at barn og unge som treng hjelp frå fleire sektorar, kan få eit godt og heilskapleg tilbod. Samarbeidet i etatane støttar opp under departementa sitt arbeid på området, jf. omtale om kjernegruppa for utsette barn og unge (KUBU) under programkategori 07.20 Grunnopplæringa.

Kunnskapsdepartementet er saman med andre departement i gang med oppfølginga av Prop. 36 S (2023–2024) Opptrappingsplan mot vold og overgrep mot barn og vold i nære relasjoner (2024–2028) Trygghet for alle. Sjå meir omtale under programkategori 07.20 Grunnopplæringa.

For å gi kommunane større moglegheit til å sjå ressursar og behov i samanheng og på tvers av sektorar til førebyggande tiltak for barn og unge der behova er størst, foreslår regjeringa å opprette ei felles tilskotsordning frå 2026, jf. Meld. St. 28 (2024–2025) Tro på framtida – uansett bakgrunn. Barne- og familiedepartementet har hovudansvaret for ordninga, i samarbeid med Helse- og omsorgsdepartementet, Kunnskapsdepartementet og Arbeids- og inkluderingsdepartementet. Tilskotsordninga er søkbar for kommunar. Ordninga inneber ei gradvis omlegging frå eksisterande øyremerkte tilskot frå fleire sektorar retta mot barn og unge til ei felles tverrsektoriell tilskotsordning med fleirårig finansiering (programfinansiering). Kunnskapsdepartementet foreslår å bidra til den nye tilskotsordninga ved å overføre ein del av løyvinga på kap. 231, post 63 og heile løyvinga som til no har lege på kap. 231, post 66 til den nye ordninga, jf. omtale av desse postane nedanfor. Sjå nærare omtale av den nye tilskotsordninga i Prop. 1 S (2025–2026) for Barne- og familiedepartementet, kap. 846, post 63 Tverrsektorielt tilskot til førebyggande tiltak for barn og unge.

Styrking av barnehagar i levekårsutsette område

Staten deltek i eit samarbeid med fleire kommunar om områdesatsingar i levekårsutsette område. Gjennom områdesatsingane i delar av Oslo med samansette levekårsutfordringar bidreg Kunnskapsdepartementet med støtte innanfor delprogrammet Oppvekst og utdanning, jf. omtalen under programkategori 07.20 Grunnopplæringa og Prop. 1 S (2025–2026) for Kommunal- og distriktsdepartementet.

Kunnskapsdepartementet har eit øyremerkt tilskot til auka pedagogtettleik og auka grunnbemanning i barnehagar i levekårsutsette område. Tilskotet skal gi den enkelte barnehagen meir fleksibilitet når det gjeld kva type kompetanse som trengst, og kva for kompetanse som er tilgjengeleg lokalt. Departementet foreslår å løyve 216,6 mill. kroner til tilskotet i 2026, jf. omtalen under kap. 231, post 61. Tilskotet er eit ledd i arbeidet med å styrke satsinga på barnehagar i område med integrerings-, språk- og levekårsutfordringar, jf. omtalen i kapittelet «Kunnskap for framtida» i Hurdalsplattforma.

Meld. St. 28 (2024–2025) Tro på framtida – Uansett bakgrunn

Regjeringa la våren 2025 fram Meld. St. 28 (2024–2025) Tro på framtida – uansett bakgrunn (oppvekstmeldinga), jf. omtale også under programkategori 07.20 Grunnopplæringa. Meldinga peikar ut vidare retning for å redusere sosiale forskjellar og bidra til like moglegheiter for barn og unge. Meldinga handlar om at barn og unge skal få ein god start på livet og ha gode oppvekstvilkår, og at dei skal få utvikle seg, lære, meistre og skape seg eit godt liv uavhengig av bakgrunn.

Meldinga er eit samarbeid mellom Barne- og familiedepartementet, Arbeids- og inkluderingsdepartementet, Helse- og omsorgsdepartementet, Kultur- og likestillingsdepartementet og Kunnskapsdepartementet. I meldinga løftar regjeringa fram fem innsatsområde:

arbeid og økonomisk tryggleik

ein god start på livet

like moglegheiter gjennom utdanningsløpet, på fritidsarenaer og inn i arbeidslivet

styrke laget rundt barn og unge

meir kunnskap og samarbeid

Regjeringa har også sett i gang eit målretta samfunnsoppdrag for å mobilisere alle delar av samfunnet mot eit felles mål om å redusere utanforskap blant barn og unge betydeleg innan 2035. Målbildet for samfunnsoppdraget og organiseringa av arbeidet er gjort greie for i meldinga.

Gode og tilgjengelege barnehagar er ein sentral del av å gi alle barn ein god start på livet og legg grunnlaget for at dei skal ha like moglegheiter gjennom oppveksten. I meldinga legg regjeringa vekt på tiltaka for å redusere prisen på barnehagar og betre bemanninga, som er omtala i andre delar av denne innleiinga. I tillegg varslar regjeringa nye tiltak i meldinga, mellom anna at regjeringa vil samarbeide med utvalde kommunar om å prøve ut automatisk tilbod om barnehage for å nå dei familiane som ikkje allereie har søkt om plass.

For meir omtale av Meld. St. 28 (2024–2025) Tro på framtida – uansett bakgrunn, sjå Prop. 1 S (2025–2026) for Barne- og familiedepartementet.

Barnehagen skal vere tilgjengeleg for alle barn

Hindringar for å delta i barnehage

Under Solberg-regjeringa steig maksimalprisen for foreldrebetaling i barnehage, slik at det blei dyrare for familiar å ha barn i barnehagen. Dette er i strid med intensjonen i barnehageforliket frå 2003. Støre-regjeringa ser på barnehage som ein del av utdanningsløpet og meiner at prisen bør vere låg for alle. Tidlegare undersøkingar om barnetilsyn viser at prisen for ein barnehageplass har noko å seie for bruken av barnehage blant familiar med låg inntekt. Dei nasjonale moderasjonsordningane som er innførte dei seinare åra, blir heller ikkje nytta av alle som har rett til dei.

Minoritetsspråklege barn har framleis lågare deltaking i barnehage. 89,5 pst. av minoritetsspråklege barn i alderen 1–5 år gjekk i barnehage i 2024. I 2012 var talet 75 pst., så det har vore ei positiv utvikling det siste tiåret. Til samanlikning gjekk 94,3 pst. av andre barn i barnehage i 2024. Skilnaden i bruk av barnehage er større dess yngre barna er. For meir statistikk om minoritetsspråklege barn i barnehage, sjå del III kap. 7 Nøkkeltal for barnehagesektoren.

Minoritetsspråklege barn har i gjennomsnitt gått færre år i barnehage før dei begynner på skulen, sjølv om det store fleirtalet av minoritetsspråklege barn har gått i barnehage før skulestart. Dette kan medverke til eit svakare norskspråkleg grunnlag når dei startar på skulen, noko som kan gjere opplæringa vanskelegare. Årsakene til lågare bruk av barnehage er samansette og kan vere av økonomisk, kulturell eller praktisk art. Foreldra kan vere usikre på kva barnehagetilbodet har å seie for barna deira, til dømes når det gjeld å lære norsk i tillegg til morsmålet familien snakkar heime.

Lågare foreldrebetaling og eit meir tilgjengeleg barnehagetilbod for alle barn

I statsbudsjettet for 2023 reduserte regjeringa maksimalprisen til under nivået frå barnehageforliket, og i statsbudsjettet for 2024 vart prisen redusert ytterlegare til 2 000 kroner per månad nasjonalt og 1 500 kroner per månad i kommunar i sentralitetssone 5 og 6. Frå 1. januar 2025 blei maksimalprisen vidareført nominelt. I revidert budsjett 2025 vart maksimalprisen ytterlegare redusert med 800 kroner per månad til historisk låge 1 200 kroner nasjonalt og 700 kroner i kommunar i sentralitetssone 5 og 6 frå 1. august 2025. Regjeringa foreslår for 2026 å vidareføre maksimalprisen nominelt, slik at prisen for eit ordinært heiltidstilbod i frå 1. januar held fram med å vere 1 200 kroner nasjonalt og 700 kroner for dei mest spreiddbygde kommunane.

Regjeringa innførte frå 1. august 2023 gratis barnehage for tredje barn i familien som går i barnehage samstundes. Regjeringa har frå 1. august 2023 også innført gratis barnehage for alle 1–5-åringar i innsatssona i Finnmark og Nord-Troms. Sametinget har frå 1. august 2023 innført gratis samiskspråkleg barnehagetilbod for barn i resten av landet. Departementet foreslår å vidareføre det nasjonale minstekravet til redusert foreldrebetaling, som gjer at ingen familie må betale meir enn 6 pst. av samla skattbar inntekt for ein barnehageplass, med maksimalprisen som øvre grense. Fordi denne regjeringa prioriterer å halde maksimalprisen låg for alle, betyr det at færre har behov for særskild moderasjon.

Departementet foreslår å vidareføre den nasjonale ordninga med gratis kjernetid 20 timar per veke for barn i alderen 2–5 år frå familiar med låg inntekt. Ordninga blir vidareført på same reelle nivå, slik at inntektsgrensa blir sett til 692 465 kroner frå 1. august 2026, jf. forslag til vedtak VII nr. 2.

Frå august 2022 har kommunane hatt høve til å bruke heilautomatiserte avgjerder når dei behandlar søknader om moderasjon i foreldrebetalinga for barnehagar og for skulefritidsordningar (SFO). Dette gjer saksbehandlinga enklare og kan bidra til at familiar med låg inntekt får dei moderasjonsordningane dei har rett på.

Regjeringa ønsker å inngå samarbeid med kommunar om ei utprøving av automatisk opptak i barnehage. Formålet med forsøket er å undersøke om automatisk tilbod om plass bidreg til auka barnehagedeltaking. Dette er ei oppfølging av tiltak i Meld. St. 28 (2024–2025) Tro på framtida – uansett bakgrunn, og Kunnskapsdepartementet har invitert kommunar som i dag har avtalar om områdesatsingar til vidare dialog om utforminga og innretninga av forsøket. Dette vil også skje i samarbeid med SSB for å gjere forsøket eigna for evaluering av effektane av tiltaket.

For omtale av barnehagetiltak retta mot fordrivne frå Ukraina, sjå programkategori 07.20 Grunnopplæringa.

For omtale av Stortingets oppmodingsvedtak om å fremje nødvendige lovforslag for å sikre at barn fødde i desember får rett til barnehageplass innan utgangen av den månaden dei fyller eitt år, sjå omtale av vedtak nr. 670, 13. mai 2025 i del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak.

Betre kompetanse og bemanning i barnehagen

Behovet for betre kompetanse i barnehagane

God kompetanse hos alle tilsette er avgjerande for god kvalitet i barnehagetilbodet. Per desember 2024 var kravet om pedagogtettleik oppfylt i 65 pst. av alle ordinære barnehagar utan bruk av dispensasjon, det same som i 2023. Det manglar 2 702 årsverk for å oppfylle kravet om pedagogtettleik i alle barnehagar utan bruk av dispensasjon. 35 pst. av dei tilsette i grunnbemanninga har ikkje registrert formell barnehagefagleg kompetanse. Opptakstalet for barnehagelærarutdanninga har gått betydeleg ned dei siste åra. Talet på søkarar som har fått tilbod i 2025 er 2 078, og det har gått ned med drygt 26 pst. sidan 2024.

Nytt heilskapleg system for kompetanse- og karriereutvikling i barnehage og skule

I mai 2025 la regjeringa fram strategien for det heilskaplege systemet for kompetanse- og karriereutvikling for tilsette i barnehage og skule. Systemet erstattar og bygger vidare på strategiane som går ut i 2025: Kompetanse for fremtidens barnehage (kompetansestrategien for tilsette i barnehagen), Kompetanse for kvalitet (vidareutdanningsstrategien for lærarar i skulen) og Yrkesfaglærerløftet (satsinga på fag- og yrkesopplæringa). Målet er at alle barn og elevar skal få eit best mogleg grunnlag for læring, utvikling og trivsel i barnehagen og grunnopplæringa.

Frå hausten 2025 kan barnehageeigarar søke om tilskot for å gi rettleiing til nyutdanna barnehagelærarar. Regjeringa har utvida tilskotsordninga for rettleiing for nyutdanna lærarar til å gjelde barnehagelærarar og lærarar i vidaregåande skule, og tilskotet er auka med 75 mill. kroner i 2025. Regjeringa foreslår å auke tilskotet med ytterlegare 75 mill. kroner i 2026.

Frå 2026 får barnehagelærarar og andre tilsette i laget rundt barnet som har fagbrev eller høgare utdanning, høve til å delta på vidareutdanning med like vilkår som lærarar i skulen. Dagens søknadsbaserte ordning vil bli erstatta med eit tilskot der midlane blir fordelte høvesvis mellom dei kommunale og dei private barnehagane. Deretter vurderer og prioriterer kommunen kva for nokre av dei private barnehagane som får tildelt midlar ut frå det kompetansebehovet dei har meldt inn. Det er kommunen som dekker eigendelen til dei private barnehagane. 50 mill. kroner er lagt inn i rammetilskotet til kommunane for å kompensere for auka administrasjon ved at dei skal gjere ei vurdering av behovet til dei private barnehagane.

Frå 2026 vil midlane som Utdanningsdirektoratet har tildelt til fagskuletilbod for barne- og ungdomsarbeidarar og assistentar med lang erfaring i barnehage, bli overførte til ordninga for driftstilskot til fagskular som Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir) forvaltar, jf. omtale under programkategori 07.40 Høgare yrkesfagleg utdanning, kap. 240, post 60. Fagskuletilbod i oppvekstfag inngår i helse- og velferdsfag, som er eit av dei prioriterte fagområda til regjeringa for høgare yrkesfagleg utdanning, jf. Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning og Meld. St. 14 (2022–2023) Utsyn over kompetansebehovet i Norge.

Frå 2026 blir det ei tilskotsordning for kollektiv kompetanseutvikling for barnehage og grunnskule. Midlar som før blei nytta til å styrke grunnkompetanse i barnehagar, som mellom anna tilretteleggingsmidlar til arbeidsplassbasert barnehagelærarutdanning (ABLU) og anna barnehagelærarutdanning på deltid, vil frå 2026 bli erstatta med ei eiga ordning der barnehageeigarar kan søke om støtte. Ordninga vil bli forvalta av Utdanningsdirektoratet og vere enkel å søke på for barnehageeigarar.

Forskrift om tilskot til vidareutdanning i barnehage, grunnskule og vidaregåande opplæring og forskrift om tilskot til kollektiv kompetanseutvikling i barnehage og grunnskule tek til å gjelde frå 2026. Sjå nærare omtale av systemet under kap. 231, post 21 og programkategori 07.20 Grunnopplæringa, kap. 226, post 22 og post 61.

Regjeringa ønsker å styrke og samle kompetansemiljøa som arbeider med lokal kompetanseutvikling for samisk språk og kultur i barnehage og skule. Kunnskapsdepartementet har i 2025 etablert eit nasjonalt forum for samisk språk og kultur.

Tiltak for å rekruttere og behalde barnehagelærarar

Regjeringa vil møte lærarmangelen dei næraste åra med ei brei satsing på å rekruttere, utdanne og behalde fleire kvalifiserte barnehagelærarar. I samarbeid med Nasjonalt forum for lærarutdanning og profesjonsutvikling har Kunnskapsdepartementet følgt opp mål og tiltak i Flere lærere i barnehage og skole. Strategi for rekruttering til lærerutdanningene og læreryrket 2024–2030, som blei lagd fram i 2024. Sjå nærare omtale under programkategori 07.20 Grunnopplæringa og programkategori 07.60 Høgare utdanning og forsking.

Arbeidsplassbasert barnehagelærarutdanning (ABLU) er eit tilbod til erfarne assistentar og barne- og ungdomsarbeidarar som ønsker å utdanne seg til barnehagelærar. Undersøkingar har vist at barnehagelærarar som har teke ABLU i større grad blir verande i yrket. ABLU bidreg også til å rekruttere studentar som ikkje ville ha valt eit heiltidsstudium. Sjølv om søkinga til barnehagelærarutdanning har gått ned, er det stor etterspurnad etter studieplassar på ABLU. Regjeringa har styrkt ABLU med 165 fleire studieplassar frå hausten 2025, til totalt 365 årlege plassar. I 2026 foreslår regjeringa å styrke satsinga på ABLU ytterlegare, slik at det hausten 2026 blir finansiert 490 ABLU-plassar. Frå 2026 er nye opptak til ABLU finansierte gjennom rammeløyvinga til universiteta og høgskulane på kap. 260.

Høg kvalitet i barnehagelærarutdanninga (BLU) er ein føresetnad for å sikre kompetansen til barnehagelærarane. Regjeringa vidarefører 50 mill. kroner til auka kvalitet i barnehagelærarutdanninga, jf. omtale under kap. 231, post 21. Gode barnehagelærarar er ein nøkkel til god pedagogisk kvalitet i barnehagane. Det er derfor viktig med ei barnehagelærarutdanning som har høg kvalitet, og som er godt forankra i forsking og nær knytt til praksisfeltet. Ei tydeleg satsing på BLU skal også bidra til betre rekruttering til utdanninga og til yrket.

Bemanningssituasjonen er under press

Fleire undersøkingar og innspel frå barnehagesektoren peikar på at arbeidspresset er høgt, og bemanningssituasjonen er krevjande fleire stadar. Sjukefråværet i barnehagane har auka dei siste åra, og det er betydeleg høgare enn i resten av arbeidslivet. Resultata frå Spørsmål til Barnehage-Norge 2023 viser at det i liten grad blir sett inn vikarar i avviklinga av plantid for barnehagelærarane. Ni av ti barnehagestyrarar svarer at barnehagen aldri reduserer opningstida på grunn av mangel på personale.

Søkarar med barnehagelærarutdanninga som førsteval har gått ned med 15,8 pst. i 2025 og er nær halvert sidan 2022. SSB har sett på overgangen frå utdanning til arbeidsliv for dei som fullførte ulike lærarutdanningar i 2016. For dei med barnehagelærarutdanning jobba 83 pst. i barnehage eitt år etter fullført utdanning, medan 69 pst. jobba i barnehage sju år etter.

Fafo har følgeevaluert to forsøksordningar med auka bemanning i nokre utvalde barnehagar i Oslo kommune med høvesvis ekstra ressurspedagog og auka grunnbemanning i 2019 og i 2021. Målet var å undersøke om auka bemanning påverka sjukefråværet og vikarbruken, korleis det påverka arbeidet barnehagane gjer med dei sårbare barna, og kvaliteten i barnehagen generelt. Forskarane finn at auka bemanning medverkar til betre barnehagetilbod i levekårsutsette område, og at auka bemanning har redusert behovet for vikarar ved korttidsfråvær. Forskarane finn også at auka bemanning har gitt betre foreldresamarbeid og tettare oppfølging av enkeltbarn, styrkt arbeidet med tidleg innsats, ført til meir stabilitet og gjort det lettare å gjennomføre kompetansehevande tiltak.

Stabilisering av bemanningssituasjonen

Det er barnehageeigarane som har ansvaret for å sikre tilstrekkeleg bemanning, men regjeringa er oppteken av å sikre best mogleg etterleving av regelverket og gode barnehagetilbod. Regjeringa ønsker å vidareføre dialogen med sektoren om korleis ein kan løyse bemanningsutfordringane på best mogleg måte.

Bemanninga i barnehagen skal vere tilstrekkeleg til at personalet kan drive ei tilfredsstillande pedagogisk verksemd, jf. barnehagelova kapittel IV. Kommunen som barnehagemyndigheit skal føre tilsyn med at alle barnehagane i kommunen har forsvarleg drift.

Utdanningsdirektoratet har på oppdrag frå departementet laga ein rettleiar som skal tydeleggjere forståinga og praktiseringa av bemanningsregelverket, for å legge til rette for betre regelverksetterleving. Rettleiaren vart publisert i mars 2025.

I juni 2024 sende partia på Stortinget eit brev til kunnskapsministeren der dei viste til at partia ønsker å legge til rette for ein betre bemanningssituasjon i barnehagane. Dei ber departementet jobbe vidare med målretta tiltak for å få ned sjukefråværet i barnehagesektoren, styrke rekrutteringa av barnehagelærarar og barne- og ungdomsarbeidarar, styrke grunnbemanninga og utforme moglege krav til når det skal setjast inn vikar. Departementet vil følge opp brevet frå partia på eigna måte.

Den krevjande bemanningssituasjonen, høgt arbeidspress og rekrutteringsvanskar i barnehagane utfordrar i aukande grad kvaliteten på tilbodet og dei langsiktige måla regjeringa har på barnehageområdet. Ein meir stabil bemanningssituasjon vil bidra til betre kvalitet i barnehagen og kan dermed ha betydning for barna si utvikling på sikt. Det vil også kunne bidra til mindre fråfall av pedagogisk personale, og gi betre vilkår for rekruttering av pedagogar. 800 mill. kroner av veksten i frie inntekter til kommunane i 2025 er grunngitt med auka bemanning i barnehagane.

I Stortingets behandling av revidert budsjett for 2025 blei det både gjort eit oppmodingsvedtak og løyvd midlar til ei ordning med toppa bemanning i barnehagane gjennom eit øyremerkt tilskot på 200 mill. kroner. Departementet har oppretta ei tilskotsordning under kap. 231, post 60 og foreslår å vidareføre tilskotet i 2026. Den toppa bemanninga skal bidra til å styrke eller avlaste grunnbemanninga. Sjå også omtale under vedtak 1242 (2024–2025) i del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak.

I Stortingets behandling av revidert nasjonalbudsjett for 2025 blei det vedteke å doble løyvinga til IA-bransjeprogrammet for barnehage med 10 mill. kroner for å behalde fleire av dei tilsette i yrket. Bransjeprogrammet er ein del av avtalen om inkluderande arbeidsliv (IA) mellom myndigheitene, arbeidsgivarane og arbeidstakarorganisasjonane. Stortinget gjorde også eit vedtak om å opprette eit nytt bransjeprogram som går over tre år for tilsette i barnehagesektoren, jf. vedtak nr. 1251 (2024–2025) i del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak.

Departementet foreslår å løyve 15 mill. kroner for å rekruttere unge personar utanfor arbeid til arbeid i barnehagesektoren, og departementet vil ha dialog med partane om korleis tiltaket skal innrettast.

Eit av formåla med endringane i regelverket for styring og finansiering av barnehagesektoren er at det skal bli enklare å tilpasse tilskota ut frå behovet til barna og barnehagane. Dette er eit tiltak som også kan vere med på å stabilisere bemanningssituasjonen på lang sikt.

Eit betre regelverk for styring og finansiering av barnehagesektoren

Det er over 20 år sidan det første barnehageforliket. Både barnehagesektoren og utfordringane sektoren står overfor har forandra seg mykje sidan den gong, og det er tverrpolitisk semje om at det er behov for endringar i regelverket. Hausten 2024 blei eit fleirtal på Stortinget einige om ein avtale om styring og finansiering av barnehagar.

På bakgrunn av barnehageforliket i Stortinget hausten 2024 la regjeringa fram forslag til nye reglar om styring og finansiering av barnehagesektoren for Stortinget våren 2025. Stortinget vedtok 6. juni 2025 endringar i barnehagelova, sjå Prop. 138 L (2024–2025) Endringer i barnehageloven (styring og finansiering av barnehagesektoren) og Innst. 510 L (2024–2025).

Det nye regelverket skal legge til rette for god barnehagedrift og for at private barnehagar skal ha føreseielege rammevilkår og ein sunn og berekraftig økonomi. Det er mellom anna vedteke nye reglar om etableringsgodkjenning med rett til tilskot og nye reglar om berekning og tildeling av tilskot til private barnehagar. Vidare er det vedteke å gi kommunen heimel til å gi lokale forskrifter om opningstid, bemanning og krav til kompetanse og maksimalt nivå for foreldrebetaling for barnehageplass. Det er også vedteke endringar i reglane for korleis private barnehagar kan bruke tilskot og foreldrebetaling, og endringar i tilsyns- og reaksjonsreglane i barnehagelova.

Endringane i reglane for korleis private barnehagar kan bruke tilskot og foreldrebetaling tok til å gjelde 1. juli 2025. Dei andre endringane trer i kraft 1. august 2026. På bakgrunn av desse endringane er det behov for nye forskriftsreglar om tilskot til private barnehagar. Regjeringa sende forslag til ny forskrift om tilskot til private barnehagar (finansieringsforskrift) på høyring 25. juni 2025 med høyringsfrist 30. september 2025. Forskrifta utfyller reglane i barnehagelova med meir detaljerte reglar om berekning av tilskot til private barnehagar. Kunnskapsdepartementet foreslår å løyve 10 mill. kroner i auka rammetilskot til kommunane for å finansiere forslaget om ein særregel for tilskot til pensjon til barnehagar med historiske forpliktingar basert på avtaler om offentleg tenestepensjon.

Kap. 231 Barnehagar

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

21

Særskilde driftsutgifter, kan overførast

950 611

761 967

782 798

60

Toppa bemanning i barnehagane

200 000

61

Tilskot til auka pedagogtettleik og auka grunnbemanning i barnehagar i levekårsutsette område

208 900

216 629

63

Tilskot til tiltak for å styrke språkutviklinga blant minoritetsspråklege barn i barnehage

217 765

226 258

150 300

66

Tilskot til auka barnehagedeltaking for minoritetsspråklege barn

23 460

24 375

70

Tilskot til symjing i barnehagane

74 634

77 735

77 471

Sum kap. 231

1 266 470

1 299 235

1 427 198

Post 21 Særskilde driftsutgifter, kan overførast

Midlane på posten skal medverke til å heve kvaliteten på barnehagetilbodet i både kommunale og private barnehagar. God kompetanse hos alle tilsette er avgjerande for god kvalitet i barnehagetilbodet. Midlane finansierer ei rekke kompetansetiltak for alle grupper tilsette i barnehagen gjennom det heilskaplege systemet for kompetanse- og karriereutvikling. Vidare blir midlane nytta til andre kvalitetstiltak, tilretteleggingsmidlar til barnehageeigarar som har tilsette som deltek i studietilbod, auka kunnskapsgrunnlag om barnehagen og forvaltning av ulike tiltak. Utdanningsdirektoratet har i stor grad ansvaret for å forvalte midlane og gjennomføre tiltaka. Delar av løyvingane på post 21 dekker utgifter til lønn og administrasjon i Kunnskapsdepartementet, i Utdanningsdirektoratet og hos eventuelle andre statlege aktørar som har ansvar og delansvar for å drifte dei ulike prosjekta og tiltaka.

Mål for 2026

Målet med midlane er å utvikle kvaliteten på barnehagetilbodet og få meir kunnskap om barnehagen.

Resultat i 2024

Samla blei det nytta 950,6 mill. kroner over posten i 2024. Av dette gjekk 848 mill. kroner til kompetansetiltak for tilsette i barnehagane for å følge opp strategien Kompetanse for fremtidens barnehage. Revidert strategi for kompetanse og rekruttering 2023–2025.

Oppfølging av kompetansestrategien

Departementet legg til grunn at kompetansetiltak for alle grupper tilsette medverkar til høgare kvalitet på barnehagetilbodet, og at tiltaka er viktige verkemiddel i arbeidet med å utvikle praksisen i barnehagen i samsvar med rammeplanen. Tabell 4.19 gir ei oversikt over dei ulike kompetansetiltaka som er ein del av kompetansestrategien.

Tabell 4.19 Fordeling av midlar til oppfølging av kompetansestrategien for barnehagar i 2024

(i mill. kroner)

Type kompetansetiltak

Beløp

Den regionale ordninga for kompetanseutvikling

272,5

Vidareutdanning for barnehagelærarar og barnehageleiarar, tilleggsutdanning i barnehagepedagogikk og rettleiarutdanning for praksislærarar, inkludert tilretteleggingsmidlar

239,4

Auka pedagogtettleik og grunnbemanning i utsette byområde

205,0

Arbeidsplassbasert barnehagelærarutdanning (ABLU)

57,8

Leiarutdanning for barnehagestyrarar

36,6

Kompetanseløftet i spesialpedagogikk og inkluderande praksis

29,7

Fagskuleutdanning i oppvekstfag – tre kull som går over to skuleår

3,1

Rettleiing av nyutdanna nytilsette lærarar

3,9

Totalt

848,0

Den regionale ordninga for kompetanseutvikling

I 2024 gjekk 272,5 mill. kroner til den regionale ordninga for kompetanseutvikling som statsforvaltarembeta har ansvaret for å administrere.

Av dette blei 196 mill. kroner nytta til kollektive kompetansetiltak i barnehagen. Dei fleste barnehagane i Noreg deltek eller har delteke i slike tiltak i 2024 eller tidlegare.

Dei resterande midlane blei i hovudsak nytta til tilretteleggingsmidlar for tilsette som deltok på arbeidsplassbasert barnehagelærarutdanning (ABLU) eller anna deltidsbarnehagelærarutdanning. I tillegg er det nytta midlar til fagbrev gjennom praksiskandidatordninga (126 deltakarar i fem fylke), kompetansehevingsstudium for assistentar og barne- og ungdomsarbeidarar (314 deltakarar i to fylke) og barnehagefagleg grunnkompetanse for assistentar utan kompetanse og erfaring frå barnehage.

Vidareutdanning for barnehagelærarar og barnehageleiarar, tilleggsutdanning i barnehagepedagogikk og rettleiarutdanning for praksislærarar, inkludert tilretteleggingsmidlar

I 2024 blei det nytta 72,6 mill. kroner til studieplassar for barnehagelærarar som tek vidareutdanning. I tillegg blei det nytta 142,2 mill. kroner til tilretteleggingsmidlar til barnehageeigarar som har tilsette som tek vidareutdanning. I 2024 fekk 1 744 barnehagelærarar og andre pedagogar som søkte tilleggsutdanning for å kvalifisere seg til arbeid som pedagogisk leiar tilbod om vidareutdanning. Spesialpedagogikk var blant faga som vart prioriterte i direktoratets søknadsbehandling. 648 barnehagelærarar fekk tilbod om vidareutdanning i spesialpedagogikk. Vidare blei det nytta 12,7 mill. kroner til modulbasert vidareutdanning for barnehageleiarar. Hausten 2024 starta 202 barnehagestyrarar på modulbasert vidareutdanning. Evalueringa viser at deltakarane er svært nøgde med tilboda. Dei opplever at utdanningane er relevante og har gitt stort læringsutbyte.

Auka pedagogtettleik og grunnbemanning i utsette byområde

Kommunane Oslo, Drammen, Stavanger, Bergen, Trondheim, Indre Østfold, Halden, Gjøvik, Tromsø, Larvik, Fredrikstad, Kristiansand, Sarpsborg og Skien fekk i 2024 tilskot på til saman 205 mill. kroner for 19 824 barn. Tilskotet blei nytta til å auke prosentdelen barnehagelærarårsverk eller til å auke grunnbemanninga i barnehagane i levekårsutsette område i desse kommunane.

Arbeidsplassbasert barnehagelærarutdanning

Arbeidsplassbasert barnehagelærarutdanning (ABLU) er eit tilbod til assistentar og barne- og ungdomsarbeidar som ønsker å utdanne seg til barnehagelærar. Tiltaket er retta mot barnehagelærarar i Rogaland, Oslo, Østfold, Buskerud og Akershus. Deltidsstudiet går over fire år, samstundes som deltakarane jobbar i barnehage. I 2024 blei det nytta 37,8 mill. kroner til studieplassar for deltakarar i ABLU via Utdanningsdirektoratets midlar forankra i kompetansestrategien. Det var 380 deltakarar fordelt på fleire kull i 2024. I tillegg blei det gitt 20 mill. kroner direkte til fem universitet og høgskular for å gjere om ledig kapasitet til 100 ABLU-plassar.

Spørsmål til Barnehage-Norge 2024 viser at dei fleste styrarar og eigarar er godt kjende med ABLU. Seks av ti styrarar og eigarar opplever at dei har gode moglegheiter for å tilby tilsette barnehagelærarutdanning på deltid, og ein tilsvarande del har dessutan oppmoda tilsette til å søke på ABLU. Svært mange styrarar er også klare over at ein kan søke om tilretteleggingsmidlar når tilsette tek ABLU, og halvparten av styrarane opplever at det i svært stor eller stor grad er tilgang på studieplassar.

Leiarutdanning for barnehagestyrarar

I 2024 blei det nytta 36,6 mill. kroner til leiarutdanning for barnehagestyrarar. Hausten 2024 starta 286 barnehagestyrarar på den nasjonale leiarutdanninga.

Kompetanseløftet i spesialpedagogikk og inkluderande praksis

Tilsette i barnehagen deltek også i kompetanseløftet i spesialpedagogikk og inkluderande praksis. Rapporteringa frå partnarskapane viser at om lag 3 350 barnehagar deltok i kompetanseløftet i 2024–2025. Av desse var 1 430 private. 29,7 mill. kroner blei nytta på tiltaket over denne posten, og må sjåast i samanheng med midlar nytta over kap. 226, post 21.

Fagskuleutdanning i oppvekstfag – tre kull som går over to skuleår

Fagskuleutdanning i oppvekstfag for barnehagetilsette er ei vidareutdanning for barne- og ungdomsarbeidarar og assistentar med minimum fem års erfaring frå arbeid i barnehage. Deltidsstudiet går over to år, og studentane kan velje eitt av tre tema: tilrettelegging for barn med særskilde behov; arbeid med språk, fleirspråklegheit og kulturell kompetanse; arbeid med dei yngste barna i barnehagen. Det var 64 deltakarar i 2024.

Rettleiing av nyutdanna nytilsette lærarar

Tiltaket er samordna med rettleiing av nyutdanna nytilsette lærarar i skulen, sjå rapport om tiltaket under kap. 226, post 21.

Andre tiltak for å auke kvaliteten på barnehagetilbodet

I 2024 blei det nytta 102,6 mill. kroner på posten til andre tiltak for å auke kvaliteten på barnehagetilbodet, sjå nærare omtale i tabell 4.20 om fordelinga av midlar til andre tiltak for å auke kvaliteten på barnehagetilbodet.

Tabell 4.20 Fordeling av midlar til andre tiltak for å auke kvaliteten på barnehagetilbodet i 2024

(i mill. kroner)

Type tiltak

Kort om tiltaket

Beløp

Auka kvalitet i barnehagelærarutdanninga (BLU)

Gode barnehagelærarar er ein nøkkel til kvalitet i barnehagen. Regjeringa vidareførte i 2024 totalt 50 mill. kroner til alle universitet og høgskular med barnehagelærarutdanning. Midlane skulle gjere lærarutdannarar ved universitet/høgskular og barnehagar betre i stand til å utvikle BLU som ei tverrfagleg utdanning, godt forankra i forsking og nær knytt til praksisfeltet.

50

Kunnskapsgrunnlaget

System for å følge med på og betre kvaliteten i barnehagesektoren, inkludert statistikkinnhenting, analysar og forsking. Omfattar mellom anna foreldreundersøkinga, ståstadsanalysen, kostnadsanalysen, barnetilsynsundersøkinga, sluttrapport frå evaluering av implementeringa av rammeplanen, evaluering av korleis barnehagesektoren forstår, implementerer og etterlever barnehagelova kapittel VIII Psykososialt barnehagemiljø, longitudinell studie av gratis kjernetid, forsking på styrarutdanning, TALIS Starting Strong, LÆRERMOD, rapportar knytte til regulering av private barnehagar og anna.

17,9

Inkluderande barnehagemiljø

Midlane gjekk i 2024 til Læringsmiljøprosjektet, der det no er like mange deltakarar frå barnehage som frå skule. Det gjekk også midlar til evaluering og vidareutvikling av kompetansepakken om trygt og godt barnehagemiljø. Dette er tilbod som gir støtte til tilsette, leiarar og eigarar i arbeidet med å utvikle eigen kompetanse om det som bidreg til å fremje eit trygt og godt miljø og førebygge mistrivsel og krenkingar. Det blei også nytta midlar til å utvikle nye nettsider om barnehagemiljø på udir.no.

6,8

Støtte til bruk av rammeplanen

Midlane blei nytta til å vidareutvikle støtte- og rettleiingsressursar og kompetansepakkar til arbeidet barnehagane gjer med å utvikle praksis i samsvar med rammeplanen, inkludert samiske kompetansetiltak. Ein del av midlane blei nytta til å ferdigstille ein kompetansepakke om fleirspråklege barnehagemiljø.

3,7

Kvensk barnehagetilbod

Midlane gjekk til språkprosjekt i barnehagar for å gi kvenske/norskfinske barn høve til å lære og utvikle det kvenske språket i tidleg alder. Prosjekta har bidrege til at stadig fleire barn blir introduserte for det kvenske språket i tidleg alder, noko som er positivt for å rekruttere elevar som vil ta kvensk som fag i skulen.

1,4

Anna

Utviklingsmidlar til oppbygging av eining for tilsyn med private barnehagar, til statsforvaltarane for tilsyn og klagebehandling, til klagebehandling i departementet, til utvikling av sektoren og anna.

22,8

Totalt

102,6

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 782,8 mill. kroner på posten til ulike tiltak for kvalitetsutvikling i barnehagesektoren og innhenting av kunnskap. Posten er auka med 15 mill. kroner til eit program for å rekruttere unge personar utanfor arbeid til barnehagesektoren.

Departementet foreslår følgande flyttingar av midlar frå og til posten:

10 mill. kroner frå posten til kap. 240, post 60 for å legge tilskot til fagskuleutdanning i oppvekstfag for barnehagetilsette inn i driftstilskotet til fagskular.

11,5 mill. kroner frå posten til kap. 260, post 50 for å tildele midlar til arbeidsplassbasert barnehagelærarutdanning (ABLU) direkte til aktuelle universitet og høgskular.

40,4 mill. kroner frå kap. 226, post 21 til posten for delen av kompetanseløftet i spesialpedagogikk og inkluderande praksis som gjeld barnehage.

I tabell 4.21 følger omtale av større tiltak.

Tabell 4.21 Budsjettforslag for 2026, kap. 231, post 21

(i mill. kroner)

Type tiltak

Kort om tiltaket

Beløp

System for kompetanse- og karriereutvikling:

Tilskot til kollektiv kompetanseutvikling i barnehage og grunnskule

Tilskotsordninga skal bidra til å styrke profesjonelle læringsfellesskap i barnehagar og grunnskular. Ordninga omfattar alle tilsette i barnehage og grunnskule og skal bidra til kompetanseutvikling på arbeidsplassen ut frå lokale behov. Den delen av ordninga som gjeld grunnskule er finansiert over kap. 226, post 22 og midlane må sjåast i samanheng. Midlane blir forvalta av statsforvaltaren. Ordninga består av tidlegare regional ordning for kompetanseutvikling og den delen av kompetanseløftet i spesialpedagogikk og inkluderande praksis som har gått til barnehage. Midlane til grunnkompetanse er trekt ut av den nye ordninga og lagt i ei eiga ordning, sjå omtale under.

229,6

Tilskot til vidareutdanning i barnehage, grunnskule og vidaregåande opplæring

Midlane finansierer vidareutdanning for tilsette i barnehage. Vidareutdanning for tilsette i grunnskule og vidaregåande opplæring blir finansiert over kap. 226, post 22. Målet for tilskotsordninga er å bidra til å styrke kompetansen til lærarar og andre tilsette med fagbrev og høgare utdanning i barnehage gjennom studiepoenggivande vidareutdanning innanfor fagområde som kvar enkelt tilsett og arbeidsplassen har behov for. Tilskotet skal bidra til å dekke utgiftene barnehageeigaren har ved å gi deltakarane permisjon med lønn. Midlane blir fordelte forholdsmessig mellom dei kommunale og dei private barnehagane etter objektive kriterium. Deretter vurderer og prioriterer kommunen kva for nokre av dei private barnehagane som får midlar ut frå deira behov. Den nye tilskotsordninga vil gjelde for deltakarar som begynner på vidareutdanning hausten 2026. Våren 2026 vil barnehageeigarar få utbetalt tilretteleggingsmidlar.

151,7

Tilbod om vidareutdanning

Midlar til universitet og høgskular til å utvikle og tilby vidareutdanning.

78,9

Leiarutdanning

Løyvinga finansierer styrarutdanninga og modulbasert vidareutdanning for barnehageleiarar.

57,5

Rettleiing for nyutdanna lærarar i barnehage og skule

Tildelinga går til universitet og høgskular etter søknad. Ho må sjåast i samanheng med midlar løyvde over kap. 226, post 22.

Når det gjeld tilskot til eigarar til rettleiing for nyutdanna lærarar i barnehagar og skular, sjå kap. 226, post 62.

4,4

Nasjonalt forum for samisk språk og kultur i barnehage og skule

Forumet skal styrke og samle kompetansemiljøa som arbeidar med lokal kompetanseutvikling for samisk språk og kultur. Ansvaret for forumet ligg til Statforvaltaren i Nordland. Forumet vil forvalte tilskotsmidlar til partnarskap og kompetansetiltak for samiske lærarar innanfor dei kollektive ordningane.

1,0

Andre tiltak:

Støtte til grunnutdanning for tilsette i barnehagar

Midlane skal gå til barnehageeigarar slik at dei mellom anna kan legge til rette for deltaking i arbeidsplassbasert barnehagelærarutdanning (ABLU) og anna deltidsbarnehagelærarutdanning.

100,0

Auka kvalitet i barnehagelærarutdanninga (BLU)

Midlane går til å gjere lærarutdannarar ved universitet/høgskular og i barnehagen i stand til å utvikle BLU til den tverrfaglege, krevjande utdanninga som var intensjonen med reforma i 2012/2013.

50,0

Program for å rekruttere unge personar utanfor arbeid til barnehagesektoren

Departementet vil ha dialog med partane om korleis tiltaket skal innrettast.

15,0

Inkluderande barnehagemiljø

Dette er tiltak som skal bidra til at barn har trygge og gode barnehagemiljø. Det må sjåast i samanheng med midlar over kap. 226, post 21.

10,7

Bøker i barnehage

Den nasjonale lesesatsinga omfattar barnehagane, og regjeringa foreslår å løyve 10 mill. kroner i 2026 til innkjøp av bøker til barnehagane.

10,0

Tilsyn og klagebehandling hos statsforvaltarane

Statsforvaltarane har faste tilsynsoppgåver som følger av barnehagelova. Det inneber å føre tilsyn direkte med enkelte barnehagar dersom det viser seg at kommunens tilsyn ikkje fungerer etter intensjonen.

9,0

Ekspertgruppe for å vurdere det samiske barnehagetilbodet

Samansetjinga av gruppa og utforminga av mandatet skal skje i dialog med Sametinget.

3,0

Kvensk barnehagetilbod

Midlane skal gå til språkprosjekt i barnehagar for å gi kvenske/norskfinske barn sjansen til å lære og utvikle det kvenske språket sitt i tidleg alder.

1,0

Anna

Kunnskapsgrunnlag, støtteressursar til rammeplanen, studieplassar på arbeidsplassbasert barnehagelærarutdanning (ABLU), implementering av nytt regelverk for psykososialt barnehagemiljø, nasjonalt økonomitilsyn private barnehagar og anna.

61,0

Totalt

782,8

Det heilskaplege systemet for kompetanse- og karriereutvikling legg til rette for at alle tilsette i laget rundt barna og elevane skal få ta del i kompetansetiltaka. Regjeringa oppfordrar kommunane og private barnehagar til å vurdere om dei har behov for å styrke kompetansen i spesialpedagogikk, og korleis det kan leggast til rette for god språkutvikling og gode leseopplevingar når dei skal identifisere og prioritere kompetansetiltak for dei tilsette.

Midlane på posten skal nyttast til ulike tiltak i samsvar med målet for posten. Utdanningsdirektoratet får fullmakt til å vurdere disponeringa av midlane på posten i samråd med departementet, innanfor den ramma som er foreslått over, og i samsvar med tiltaka i det heilskaplege systemet for kompetanse- og karriereutvikling og andre prioriterte område. Departementet vil ved behov omdisponere midlar mellom dei ulike satsingane på posten.

Post 60 Toppa bemanning i barnehagane

I revidert budsjett for 2025 blei det oppretta eit tilskot på 200 mill. kroner til toppa bemanning i barnehagane, jf. omtale av vedtak 1242 (2024–2025) i del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak. Tilskotet skal bidra til å styrke eller avlaste grunnbemanninga.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er å gi barnehagebarn eit betre tilbod ved å styrke bemanninga i barnehagane.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 200 mill. kroner på posten i 2026.

Post 61 Tilskot til auka pedagogtettleik og auka grunnbemanning i barnehagar i levekårsutsette område

Posten var ny i 2025. For rapport om midlane til formålet i 2024, sjå omtale under post 21.

Utdanningsdirektoratet tildeler tilskotet til kommunane som er del av statens områdesatsing, og det blir fordelt høvesvis etter talet på barn i desse områda. Ordninga gir fleksibilitet for barnehagane når det gjeld styrking av både pedagogtettleiken og grunnbemanninga generelt, sett ut frå lokale behov. Tilskotet skal også bidra til at målet om 50 pst. barnehagelærarar blir raskare nådd i utvalde område.

Mål for 2026

Målet med tilskotsordninga er å auke prosentdelen barnehagelærarar og/eller å auke grunnbemanninga i barnehagar i levekårsutsette område.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 216,6 mill. kroner på posten i 2026.

Post 63 Tilskot til tiltak for å styrke den språklege utviklinga for minoritetsspråklege barn i barnehage

Utdanningsdirektoratet tildeler tilskotet til kommunar som oppfyller følgande to kriterium: at minst 10 pst. av barnehagebarna i kommunen er definerte som minoritetsspråklege, og at dette utgjer minst 50 barn. Definisjonen omfattar barn med ein annan språk- eller kulturbakgrunn enn norsk, samisk, svensk, dansk og engelsk. Kommunane står fritt til å bruke midlane slik det passar best lokalt for å nå målet for posten.

Mål for 2026

Målet med tilskotsordninga er å styrke den språklege utviklinga for minoritetsspråklege barn i barnehage.

Resultat i 2024

Kommunane som oppfyller kriteria, får tilskot. I 2024 omfatta dette 135 kommunar med 49 328 minoritetsspråklege barn i barnehage, mot 132 kommunar med 49 194 barn i 2023. Kommunane har ikkje rapporteringsplikt for bruken av tilskotet.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 150,3 mill. kroner på posten i 2026. Beløpet som blir att etter flytting av midlar til kap. 846, post 63 er vidareført nominelt.

Departementet foreslår å flytte 75,4 mill. kroner frå posten til Barne- og familiedepartementets kap. 846, post 63 Tverrsektorielt tilskot til førebyggande tiltak for barn og unge. Dette er ei ny tverrsektoriell tilskotsordning frå 2026, med bidrag frå fleire departement, og som er søkbar for kommunar. Den nye ordninga skal gi kommunane høve til i større grad å sjå ressursar og behov i samanheng og på tvers av sektorar til førebyggande tiltak for barn og unge der behova er størst. Dette er ein del av oppfølginga av Meld. St. 28 (2024–2025) Tro på framtida – uansett bakgrunn, jf. meir omtale i Prop. 1 S (2025–2026) for Barne- og familiedepartementet. Heile løyvinga på posten skal overførast til det nye tilskotet i løpet av tre år.

Post 66 Tilskot til auka barnehagedeltaking for minoritetsspråklege barn

Posten blir avvikla frå og med 2026, og departementet foreslår at 25,3 mill. kroner blir flytta frå posten til kap. 846, post 63 Tverrsektorielt tilskot til førebyggande tiltak for barn og unge. Dette er ein del av oppfølginga av Meld. St. 28 (2024–2025) Tro på framtida – uansett bakgrunn, jf. nærare omtale i Prop. 1 S (2025–2026) for Barne- og familiedepartementet. Tilskotsordninga er søkbar for kommunar. Kommunane kan bruke midlane på tiltak retta mot barnehagedeltaking.

Løyvinga på posten har til og med 2025 gått til informasjons- og rekrutteringsarbeid i kommunar som har særlege utfordringar med å få minoritetsspråklege barn til å begynne i barnehagen. Dei kommunane som har fått midlar, har stått fritt til å bruke midlane slik det passar best lokalt for å nå målet. Kommunar med 80 eller fleire minoritetsspråklege barn som ikkje går i barnehage har fått tilbod om å søke om tilskot.

Resultat i 2024

23 kommunar oppfylte kriteriet for tilskotet, og 21 søkte om og fekk tilskot. Dei fekk innvilga tilskot for totalt 3 973 barn som ikkje gjekk i barnehage. Satsen per barn blei dermed 5 905 kroner. I 2023 fekk 20 kommunar tilskot for 4 454 barn, og satsen per barn var 5 057 kroner.

Kommunane har stått fritt til å bruke midlane slik det passar best lokalt, og det er inga detaljert rapportering om bruken av midlane. Sidan ordninga blei oppretta i 2018, har barnehagebruken blant minoritetsspråklege barn auka frå 80,3 pst. i 2017 til 89,5 pst. i 2024. På grunnlag av tala og ei tidlegare evaluering legg departementet til grunn at tilskotet har vore med på å rekruttere fleire minoritetsspråklege barn til barnehagen, sjølv om det er mange faktorar som spelar saman når foreldre vel om barnet skal gå i barnehage. Sjå meir statistikk i del III, kap. 7 Nøkkeltal for barnehagesektoren.

Post 70 Tilskot til symjing i barnehagane

Tilskotsordninga blir forvalta av statsforvaltarane og skal medverke til at kommunar, frivillige organisasjonar og barnehagar kan gjennomføre tiltak for å nå målet.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er at barnehagebarn i alderen 4–6 år skal bli trygge i vatnet, slik at dei får eit godt grunnlag for å lære å symje.

Resultat i 2024

Det blei nytta 74,6 mill. kroner til ordninga, og det blei tildelt midlar i alle fylke. Tilskotet gjorde at 39 700 barn fekk tilbod om symjeopplæring i barnehagetida i 2024, mot 37 000 barn i 2023. 20 900 av barna som fekk tilbod, gjekk i private barnehagar.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 77,5 mill. kroner på posten i 2026. Dette er same nominelle nivå som i 2025.

Programkategori 07.40 Høgare yrkesfagleg utdanning

Utgifter under programkategori 07.40 fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

240

Fagskular

1 451 627

1 647 863

1 878 733

14,0

241

Tiltak for høgare yrkesfagleg utdanning

18 285

23 564

21 412

–9,1

242

Noregs grøne fagskule – Vea

37 105

36 298

40 539

11,7

Sum kategori 07.40

1 507 017

1 707 725

1 940 684

13,6

Inntekter under programkategori 07.40 fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

3242

Noregs grøne fagskule – Vea

9 627

7 874

8 158

3,6

Sum kategori 07.40

9 627

7 874

8 158

3,6

Innleiing

Det udekte behovet for fagfolk er ei stor utfordring i Noreg. Høgare yrkesfagleg utdanning er eit sentralt verkemiddel i utdannings- og kompetansepolitikken. Fagskulane er viktige for å tilføre arbeidslivet relevant kompetanse og gi folk i arbeid kompetanse tilpassa livssituasjonen deira. Regjeringa vil derfor vidareføre og styrke satsinga på høgare yrkesfagleg utdanning.

Følgande overordna mål er særleg relevante for løyvingane under programkategori 07.40:

Kompetanseheving og livslang læring er meir tilgjengeleg for alle over heile landet.

Kunnskapssektoren har tilbod av høgare kvalitet.

Opplæring og utdanning som gir fleire relevant kvalifisering.

Medarbeidarar i kunnskapssektoren har meir relevant kompetanse.

Regjeringa la våren 2025 fram Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning. Meldinga gir retning for fagskulesatsinga til regjeringa for å imøtekome kompetansebehova framover, og inneheld 29 tiltak retta mot høvesvis fylkeskommunane, fagskulane og fagskulestudentane. Meldinga er blitt godt motteken av fagskulesektoren, og Stortinget har i stor grad slutta seg til tiltaka i meldinga, jf. Innst. 266 S (2024–2025). Nokre av tiltaka er følgde opp, til dømes etablering av eit nasjonalt studentombod. Andre tiltak treng eit utgreiingsarbeid, til dømes utvikling av ei yrkesfagleg søyle med nivå 6 og 7 i Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk for livslang læring (NKR). I handsaminga av meldinga har Stortinget gjort fem vedtak som gjeld nemningar for fagskuleutdanning, finansiering, realkompetansevurdering og kopling av fagskuleutdanning til ECTS (European Credit Transfer and Accumulation System). Sjå omtale i kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak for omtale av dei fem vedtaka.

Hovudprioriteringar for 2026

Regjeringa vil at fleire skal ta høgare yrkesfagleg utdanning, og foreslår 41,4 mill. kroner til 900 nye studieplassar til fagskulane. I tillegg kjem utgifter til utdanningsstøtte over programkategori 07.80 Utdanningsstøtte. Vidare foreslår regjeringa å løyve totalt 106,1 mill. kroner for å vidareføre og trappe opp opptaket til 500 nye studieplassar frå 2024 og 1 000 nye studieplassar frå 2025. I tillegg blir midlane til 500 nye studieplassar i 2023 vidareførte. Samla er dette ei satsing frå regjeringa på 2 900 nye studieplassar i perioden 2023–2026.

Som del av satsinga på nye studieplassar i 2026 foreslår Kunnskapsdepartementet å auke driftsløyvinga til Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga (NOKUT) med 15 mill. kroner til arbeid med tilsyn og akkreditering i høgare yrkesfagleg utdanning, jf. omtale under programkategori 07.60 Høgare utdanning og forsking.

Kapasiteten i høgare yrkesfagleg utdanning

Samfunnet treng fleire fagskulekandidatar

Det er 850 000 sysselsette i alderen 15–61 år med vidaregåande opplæring som høgaste fullførte utdanning, jf. Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning. Av desse har om lag 660 000 yrkesfagleg kompetanse. For dei er fagskulane ein viktig arena for vidare utdanning og livslang læring. Fagskuleutdanning kan òg vere relevant for mange av dei som verken er i arbeid eller under utdanning.

Dei siste åra har det vore ein stor auke i talet på fagskulestudentar. Hausten 2024 var det meir enn 34 000 studentar i høgare yrkesfagleg utdanning, ifølge Tilstandsrapport for høgare yrkesfagleg utdanning 2025 frå Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir). Det er meir enn ei dobling i talet på fagskulestudentar sidan 2017, og frå 2023 til 2024 er det ein auke på om lag 2 500 studentar, eller 8 pst. Veksten er både i dei offentleg finansierte utdanningane og dei skulepengefinansierte utdanningane. Den største veksten har kome som følge av auken i offentleg finansiering, med over 2 100 nye fagskulestudentar frå 2023 til 2024. I same periode har det blitt om lag 400 fleire fagskulestudentar i utdanningane som er finansiert med skulepengar.

Figur 4.4 Utvikling i talet på fagskulestudentar per fagområde, haust 2017–2024

Kjelde: Tilstandsrapport for høgare yrkesfagleg utdanning 2025

I eit samfunns- og arbeidsliv i stor endring må arbeidsstokken kunne vidareutdanne og omstille seg heile livet. Ifølge Tilstandsrapport for høgare yrkesfagleg utdanning 2025 tek 70 pst. av fagskulestudentane deltidsutdanning. Dei fleksible utdanningstilboda ved fagskulane gjer at folk kan utdanne seg utan å vere borte frå jobb eller anna ansvar.

Våren 2025 er det 61 fagskular. Sidan 2017 har talet på fagskular gått ned, samstundes som talet på studiestadar ved fagskulane totalt sett har auka. Det er fleire fagskular enn før med over 1 000 studentar. Nedgangen i talet på fagskular kjem i hovudsak av at fagskular har samla seg til større einingar, jf. Tilstandsrapport for høgare yrkesfagleg utdanning 2025. Prosentdelen nettbaserte utdanningstilbod har auka frå 8 pst. i 2017 til 26 pst. i 2024. Samla sett viser dette at utdanningstilboda er blitt meir tilgjengelege, og at fagskulesektoren tilpassar seg endra behov og etterspurnaden etter høgare yrkesfagleg utdanning. Ved å bygge vidare på denne utviklinga kan fagskulane halde fram med å imøtekome skiftande kompetansebehov i heile landet.

Både bedriftsundersøkinga til Nav frå 2024 og NHOs kompetansebarometer frå 2024 viser at etterspurnaden etter fagkompetanse er stor. Ifølge Helsepersonellkommisjonen vil det framover vere størst utfordringar med mangel på personell i den kommunale omsorgstenesta, jf. NOU 2023:4 Tid for handling – Personellet i en bærekraftig helse- og omsorgstjeneste. Som det kjem frem i Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning er fagskulekandidatar stadig viktigare for dei offentlege helse- og velferdstilboda. Sjå omtale i programkategori 07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring for meir omtale av kompetansebehova i arbeidslivet.

Det er viktig for Kunnskapsdepartementet å støtte opp under den kompetansepolitiske rolla til fylkeskommunane og det ansvaret dei har for høgare yrkesfagleg utdanning, jf. Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning. Fylkeskommunane skal kartlegge regionale kompetansebehov, formidle behov til tilbydarar som mellom anna fagskular, og legge til rette for opplærings- og utdanningstiltak som er etterspurde. Fordi fylkeskommunane har denne rolla, meiner departementet at fylkeskommunane òg bør ha ansvar for å dimensjonere høgare yrkesfagleg utdanning, slik dei har i dag.

Fleire studieplassar og auka finansiering i høgare yrkesfagleg utdanning

Regjeringa vil sikre at det blir fleire fagfolk og meir kompetente fagfolk, jf. Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning. I perioden 2023–2025 har Kunnskapsdepartementet tildelt midlar til 2 000 nye studieplassar til fagskulane. Regjeringa ønsker at kapasiteten i høgare yrkesfagleg utdanning skal halde fram med å vekse, og foreslår derfor midlar til 900 nye studieplassar frå hausten 2026. Midlar til nye studieplassar til fagskulane skal fordelast på bakgrunn av lokale, regionale og nasjonale kompetansebehov og kapasitet i fagskulane. Som i tidlegare år skal fordelinga av studieplassar skje i eit samspel mellom arbeidsliv, fagskular og styresmakter for å sikre at nye studieplassar samsvarer best mogleg med kompetansebehova i arbeidslivet. Med 900 nye studieplassar i 2026 er oppmodingsvedtaket om nye studieplassar i høgare yrkesfagleg utdanning følgt opp. Sjå omtalen av vedtak nr. 700, 15. juni 2020 i del I, kap. 3 Oppfølging av oppmodingsvedtak.

Regjeringa vil at nokre fagområde blir prioriterte når fylkeskommunane tildeler midlane til dei nye studieplassane. Dette er tekniske fag, helse- og velferdsfag og område som er særleg viktige for det grøne skiftet, jf. Meld. St. 14 (2022–2023) Utsyn over kompetansebehovet i Norge og Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning. I samsvar med den sistnemnde meldinga til Stortinget vil regjeringa at fylkeskommunane i tillegg prioriterer utdanningar som gir kompetanse som er nødvendig for forsvar og sivil beredskap.

Prioriteringa til Kunnskapsdepartementet av helse- og velferdsfag i høgare yrkesfagleg utdanning gjeld også oppvekstfag. Det er eit mål at fleire fagarbeidarar og andre tilsette i barnehage, skule og skulefritidsordning (SFO) skal få moglegheit til å ta fagskuleutdanning i oppvekstfag, jf. strategien System for kompetanse- og karriereutvikling for ansatte i barnehage og skole, som departementet har lagt fram i 2025. Frå hausten 2026 vil lærarar, andre tilsette med høgare utdanning og fagarbeidarar i barnehage, grunnskule, SFO og vidaregåande opplæring, inkludert fagopplæring i bedrift, kunne få permisjon med lønn når dei tek vidareutdanning på universitet, høgskule eller fagskule. Sjå omtale under programkategori 07.20 Grunnopplæringa.

Kunnskapsdepartementet vil styrke den statlege finansieringa av høgare yrkesfagleg utdanning. Dette blir gjort ved å auke satsen for nye studieplassar tildelt frå departementet med 14 pst., jf. Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning. Auken kjem i den resultatbaserte utteljinga for gjennomførte studiepoeng. Dette er midlar fylkeskommunane årleg får tildelt på bakgrunn av endring i gjennomførte studiepoeng ved offentleg finansierte utdanningar. Midlane er del av driftstilskotet som fylkeskommunane fordeler til fagskulane. Auka sats for resultatbasert utteljing vil ta til å gjelde for endring i gjennomførte studiepoeng frå 2024 til 2025 og får med det effekt på løyvinga til driftstilskot frå og med statsbudsjettet for 2027.

Med auka resultatbasert utteljing vil fylkeskommunane få meir midlar ved ein samla auke i gjennomførte studiepoeng ved fagskulane og tilsvarande mindre midlar ved ein nedgang i gjennomførte studiepoeng. Meir midlar som følge av auke i gjennomførte studiepoeng vil gi fylkeskommunane større handlingsrom til å styrke eller bygge ut høgare yrkesfagleg utdanning for å svare på kompetansebehova. Høgare sats for resultatbasert utteljing vil gi eit sterkare insentiv for fylkeskommunane til å forvalte tilskotsmidlane på ein måte som aukar studiepoengproduksjonen. Dette kan til dømes innebere at dei bruker midlane slik at fagskulane kan ta opp fleire studentar eller til å styrke fagskular for å betre gjennomføringa.

Kvalitet i høgare yrkesfagleg utdanning

Fagskulane må gi studentane relevant kompetanse av høg kvalitet

I behandlinga av Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning slutta Stortinget seg til forslaget om å innføre ei yrkesfagleg søyle i Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk for livslang læring (NKR). Regjeringa vil innføre ei yrkesfagleg søyle for å skape fleire vidareutdanningstilbod og for å skape ein tydelegere karriereveg for fagarbeidarar.

I meldinga til Stortinget kjem det fram at tilgjengeleg kunnskapsgrunnlag tyder på at kvaliteten i høgare yrkesfagleg utdanning er god. Den store auken i studenttalet blir også trekt fram som ein mogleg indikasjon på at kvalitet og relevans i utdanningane bidreg til at høgare yrkesfagleg utdanning i aukande grad er etterspurd. Samstundes viser Studiebarometeret for fagskulestudentar og kandidatundersøkingane at det varierer mykje mellom utdanningane i kva grad studentane opplever at dei får utbytte av utdanninga.

Det er viktig at høgare yrkesfagleg utdanning er tett på arbeidslivet og held kvaliteten oppe, spesielt når fagskulesektoren er i kraftig vekst. NOKUT har ei sentral oppgåve med å føre tilsyn både med kvaliteten i høgare yrkesfagleg utdanning og med økonomien ved dei private fagskulane.

Tiltak for auka kvalitet i og kunnskap om høgare yrkesfagleg utdanning

For å bidra til at fagskulesektoren kan utvikle kvalitet i utdanninga på eigne premissar, har Kunnskapsdepartementet bestilt ei utgreiing av kvalitetsomgrepet i høgare yrkesfagleg utdanning. Ein analyse av kva kvalitet kan vere i høgare yrkesfagleg utdanning, og kva som kjenneteiknar fagskular og utdanningar av god kvalitet, skal gi betre forståing av forskjellane mellom ulike fagområde i høgare yrkesfagleg utdanning.

Høgare yrkesfagleg utdanning skal vere tilgjengeleg for den enkelte uavhengig av bustad og livssituasjon. Fleksible og tilgjengelege utdanningar ved fagskulane skal sikre at dei som ønsker det, kan oppdatere og utvikle eigen kompetanse. Moglege søkarar og arbeidsgivarar bør ha tilgang på god og kvalitetssikra informasjon om høgare yrkesfagleg utdanning, som må bli meir synleg i karriererettleiingstenestene. Det vil kunne gjere fagskulen til eit meir attraktivt utdanningsval og ein mogleg karriereveg for elevar som vurderer å ta fag- og yrkesopplæring. Derfor er eit av tiltaka i Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning å gjere høgare yrkesfagleg utdanning synleg gjennom å styrke kunnskapen om utdanninga blant rådgivarar og rettleiarar i statlege etatar, fylkeskommunar og kommunar.

Tilsyn og akkreditering i høgare yrkesfagleg utdanning

Fleire fagskular har dei siste åra fått fullmakt til å opprette og endre utdanningar sjølv. Ein fagskule som får akkreditert eit fagområde, har vist at han har nødvendig kompetanse og rutinar innanfor fagområdet til sjølv å kunne gjere dei vurderingane som NOKUT gjer i behandlinga av søknader om akkreditering av fagskuleutdanning. Fagområdeakkreditering bidreg til at fagskulane blir meir robuste, at dei får større sjølvråderett til å legge planar for vidareutvikling og til å styre ressursane, og at dei raskare kan omstille utdanningstilbodet ut frå behov i arbeidslivet. I tillegg vil dette kunne legge grunnlaget for vidare vekst i fagskulesektoren utan at kapasiteten NOKUT har til å akkreditere utdanningar blir pressa ytterlegare. Det er derfor viktig at fleire fagskular arbeider for og oppnår fagområdeakkreditering. Per 1. juni 2025 har 16 fagskular akkreditering for til saman 35 fagområde. I 2024 kom det inn 20 nye søknader om fagområdeakkreditering til NOKUT.

I 2024 opna Stortinget for at fagskular kan søke om institusjonsakkreditering. Institusjonsakkreditering gir fagskulen fullmakter til sjølv å opprette og endre utdanningar innanfor alle fagområda. Kunnskapsdepartementet fastsette vilkåra for institusjonsakkreditering i juni 2025. NOKUT må førebu seg på å kunne ta imot dei første søknadene hausten 2026. Fleire fullmakter gir fagskulane større handlingsrom og meir ansvar for å sikre kvalitet i utdanningane.

NOKUT har ansvar for å føre tilsyn med at fagskulane forvaltar fullmaktene dei har fått på ein god måte. Departementet foreslår derfor å auke driftsløyvinga til NOKUT med midlar til arbeid med tilsyn og akkreditering i høgare yrkesfagleg utdanning. Sjå omtale i programkategori 07.60 Høgare utdanning og forsking.

Kap. 240 Fagskular

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

60

Driftstilskot til fagskular

1 381 220

1 570 090

1 800 463

61

Utviklingsmidlar for høgare yrkesfagleg utdanning, kan overførast

70 407

77 773

78 270

Sum kap. 240

1 451 627

1 647 863

1 878 733

Post 60 Driftstilskot til fagskular

Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir) forvaltar ordninga for driftstilskot til fagskular. Direktoratet fordeler tilskotet til fylkeskommunane, som tildeler tilskot vidare til fagskular i eige fylke. Tilskotet til fylkeskommunane blir justert årleg ut frå gjennomførte studiepoeng ved utdanningstilbod med offentleg finansiering. Tilskotsordninga omfattar øyremerkte tilskot til tolv private fagskular som mellom anna tidlegare var godkjende etter privatskulelova kap. 6A. Ordninga inkluderer òg midlar til utdanningstilbod innanfor industri- og byggrelaterte fag gjennom ordninga Industrifagskulen. Midlane til Industrifagskulen blir fordelte av HK-dir etter søknad.

Kunnskapsdepartementet følger saman med Helse- og omsorgsdepartementet utviklinga for helsefaga i høgare yrkesfagleg utdanning gjennom mellom anna den årlege tilstandsrapporten for høgare yrkesfagleg utdanning frå HK-dir. Departementa vurderer tiltak ved behov på bakgrunn av samanhengen mellom talet på fagskulekandidatar i helsefag og kompetansebehova i arbeidslivet.

Mål for 2026

Følgande mål gjeld for høgare yrkesfagleg utdanning som er omfatta av løyvinga over kap. 240, post 60:

Høg kvalitet i høgare yrkesfagleg utdanning

Relevant høgare yrkesfagleg utdanning som svarer på kompetansebehova i arbeidslivet

God tilgang til høgare yrkesfagleg utdanning i heile landet

Effektiv og veldriven fagskulesektor

Resultat i 2024

Fylkeskommunane forvalta til saman 1,3 mrd. kroner til drift av fagskular i 2024, og av dette blei 79,7 mill. kroner tildelt tolv private fagskular som øyremerkte tilskot. I tillegg blei 42,5 mill. kroner på posten tildelt utdanningstilbod i industri- og byggrelaterte fag gjennom ordninga Industrifagskulen.

Totalt fekk 44 fagskular driftstilskot over posten i 2024, fordelt på 30 private og 14 offentlege fagskular.

Tilskotet til 500 nye studieplassar i 2024 blei tildelt 16 fagskular. Åtte private fagskular fekk til saman 36 pst. av midlane til dei nye studieplassane, og åtte fylkeskommunale fagskular fekk 64 pst. av midlane. Midlane til dei nye studieplassane i 2024 har hovudsakeleg gått til tekniske fag og helse- og velferdsfag, noko som er i samsvar med føringane frå Kunnskapsdepartementet. Om lag 75 pst. av midlane til dei nye studieplassane gjekk til nettbaserte utdanningstilbod med samlingar.

Hausten 2024 var 74 pst. av fagskulestudentane tekne opp på utdanningstilbod som er heilt eller delvis offentleg finansierte, ifølge Database for statistikk om høgare yrkesfagleg utdanning (DBH-HYU). Utdanningstilbod som i DBH-HYU er rapportert som offentleg finansiert, er hovudsakleg finansiert med midlar over denne posten. Studiepoengproduksjonen ved utdanningstilbod med offentleg tilskot held fram med å auke. Frå 2023 til 2024 var auken på 6,2 pst., mot 10,4 pst. frå 2022 til 2023. Delen gjennomførte studiepoeng sett opp mot den forventa studiepoengproduksjonen var på 82 pst. i 2024 for studentar på heilt eller delvis offentleg finansierte utdanningstilbod. Det er om lag same nivå som åra før.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 1,8 mrd. kroner på posten.

I løyvinga inngår 14,7 mill. kroner i resultatbasert utteljing på bakgrunn av ein auke i studiepoeng som er oppnådde ved fagskuletilbod med offentleg tilskot i 2024. 85,5 mill. kroner av midlane på posten er øyremerkt tolv private fagskular, og 54,8 mill. kroner er øyremerkt ordninga Industrifagskulen.

For å få fleire til å ta høgare yrkesfagleg utdanning foreslår regjeringa 41,4 mill. kroner til 900 nye studieplassar til fagskulane frå hausten 2026. I tillegg kjem utgifter til utdanningsstøtte over programkategori 07.80 Utdanningsstøtte. I forslaget har departementet lagt til grunn finansiering av toårige studieplassar, og i 2026 er det lagt inn midlar til halvårseffekt for dei nye studieplassane.

Regjeringa foreslår å løyve 106,1 mill. kroner for å vidareføre og trappe opp opptaket til 500 nye studieplassar frå 2024 og 1 000 nye studieplassar frå 2025. I tillegg kjem utgifter til utdanningsstøtte over programkategori 07.80 Utdanningsstøtte.

Utdanningsdirektoratet har tidlegare inngått avtalar etter konkurranse mellom utvalde fagskular om å tilby fagskuleutdanning i oppvekstfag for barne- og ungdomsarbeidarar og assistentar i barnehage. Kunnskapsdepartementet har avvikla ordninga og foreslår å flytte 10 mill. kroner frå kap. 231, post 21 til kap. 240, post 60, slik at midlane frå 2026 blir ein del av driftstilskotet som fylkeskommunane fordeler til fagskulane.

Departementet foreslår ei tilsegnsfullmakt for midlane til ordninga Industrifagskulen på 54,8 mill. kroner på posten, jf. forslag til vedtak IV nr. 1. Desse midlane gjeld utbetaling i 2027, som er det siste året i den treårige tildelinga frå 2025.

Post 61 Utviklingsmidlar for høgare yrkesfagleg utdanning, kan overførast

Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir) forvaltar tilskotsordninga for utviklingsmidlar for høgare yrkesfagleg utdanning. Fagskular kan søke HK-dir om tilskot gjennom ordninga.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er høg kvalitet i utdanningstilboda og godt samsvar mellom utdanningstilboda og den kompetansen arbeidslivet etterspør.

Resultat i 2024

I 2024 blei det gjennom tilskotsordninga for utviklingsmidlar for høgare yrkesfagleg utdanning tildelt 86,5 mill. kroner til 63 prosjekt ved 21 fagskular. Gjennom ordninga har fagskulane fått midlar til

utvikling av nye utdanningar i samarbeid med lokalt, regionalt og nasjonalt arbeidsliv

eingongsinvesteringar i utstyr og infrastruktur

bruk av digital teknologi i læring og undervisning for å auke læringsutbytet til studentane

å auke kompetansen for lærarar for å sikre undervisning av høg kvalitet

I 2024 sluttførte HK-dir ein gjennomgang av tilskotsordninga. Direktoratet konkluderte med at det er formålstenleg at det er etablert ei eiga søknadsbasert tilskotsordning for utviklingsmidlar til fagskulane, og at ordninga i stor grad fungerer i samsvar med intensjonen. Ettersom fagskulesektoren er i vekst og utvikling, har det vore nokre justeringar i ordninga sidan oppstarten i 2017 for å gjere ordninga meir treffsikker. Det er mellom anna innført krav om fagområdeakkreditering for å få midlar til å utvikle utdanningar, slik at midlane ikkje bidreg til å auke køen i NOKUT for å få akkreditert nye utdanningar.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår at posten blir budsjettert med ei årleg løyving og ei tilsegnsramme med tilhøyrande tilsegnsfullmakt.

Tilsegnsramma for posten skal svare til summen av tilsegner som HK-dir kan gi i budsjettåret. Det er tilsegnsramma som definerer kor mykje midlar som kan lysast ut av HK-dir i budsjettåret, ikkje løyvinga. Departementet foreslår ei tilsegnsramme på 80,7 mill. kroner for posten.

Kunnskapsdepartementet foreslår å løyve 78,3 mill. kroner på posten. Dette er ein reduksjon på 2,4 mill. kroner frå 2025. Av løyvinga på posten er 65,3 mill. kroner til nye tilsegner som venteleg kjem til utbetaling i 2026, og 12,9 mill. kroner er til å dekke tilsegner som er gitt tidlegare år, men som kjem til utbetaling i 2026.

Departementet foreslår at posten blir budsjettert med ei tilsegnsfullmakt fordi HK-dir tildeler midlar til prosjekt som går over inntil tre år, og det er nødvendig med fullmakt frå Stortinget til å kunne forplikte staten utover gjeldande budsjettår. Tilsegnsfullmakta skal vise dei uteståande forpliktingane på posten, det vil seie den delen av gitte tilsegner som enno ikkje er utbetalte, ved utgangen av budsjettåret. Departementet foreslår ei tilsegnsfullmakt på 33,3 mill. kroner på posten, jf. forslag til vedtak IV nr. 1.

Følgande prioriteringar gjeld for utviklingsmidlane i 2026:

utvikling av utdanningar

auka kompetanse for lærarar

eingongsinvesteringar i utstyr og infrastruktur

utvikling av internasjonalisering

I vurderinga av søknader skal HK-dir prioritere fagskular med fagområdeakkreditering og fagskular med maritime fag med prosjekt retta mot maritim utdanning. Når det gjeld utvikling av utdanningar, er helse- og velferdsfag og tekniske fag særskilt prioriterte.

Kap. 241 Tiltak for høgare yrkesfagleg utdanning

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

21

Særskilde driftsutgifter, kan overførast

18 285

23 564

21 412

Sum kap. 241

18 285

23 564

21 412

Post 21 Særskilde driftsutgifter, kan overførast

Posten omfattar midlar til prosjekt for fagskulesektoren.

Mål for 2026

Målet med løyvinga er god kunnskap om fagskulesektoren, høg kvalitet i høgare yrkesfagleg utdanning og ein tilgjengeleg og synleg fagskulesektor.

Resultat i 2024

Mesteparten av midlane på posten har departementet tildelt Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir). Direktoratet har sett i gang fleire evalueringar og utgreiingsoppdrag som skal bidra til eit betre grunnlag for å nå måla for posten. Dette gjeld mellom anna utvikling av eit kunnskapsgrunnlag om ECTS (European Credit Transfer and Accumulation System) i høgare yrkesfagleg utdanning og kartlegging av pedagogisk kompetanse hos fagskulelærarar. Det skal bli levert rapportar for desse to oppdraga i oktober 2025.

I 2024 har direktoratet lansert nye nettsider for høgare yrkesfagleg utdanning på Utdanning.no.

HK-dir har kartlagt det internasjonale samarbeidet i fagskulesektoren og gitt råd om korleis fagskulane kan arbeide for å styrke samarbeidet.

På oppdrag frå HK-dir har Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU) gjennomført ein studie av korleis fagskular samarbeider med arbeidslivet, og om det er ein samanheng mellom samarbeidsmetodar, relevans og overgang til arbeidslivet. I NIFU-rapporten Hvordan samarbeider fagskolene med arbeidslivet om utdanningene frå 2024 kjem det fram at det er ulik grad av formalisering av samarbeid i lokale fagråd, og at fagråda bidreg til å halde utdanningstilboda oppdaterte og relevante.

I 2024 avslutta HK-dir eit prosjekt om overgangsordningar mellom høgare yrkesfagleg utdanning og universitets- og høgskuleutdanning. Prosjektet viser at god kjennskap på tvers av utdanningsnivåa er nødvendig for å få til gode overgangar. Det kjem òg fram at det er hindringar på systemnivå som gjeld opptak og godkjenning, innplassering i Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk for livslang læring (NKR) og forståinga av studiepoeng.

Løyvinga på posten har òg finansiert mellom anna utdanningskvalitetsprisen for høgare yrkesfagleg utdanning og drift av to senter for framifrå høgare yrkesfagleg utdanning.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 21,4 mill. kroner på posten. Midlane vil først og fremst gå til HK-dir for arbeid med tiltak som skal utvikle kvaliteten i høgare yrkesfagleg utdanning og kunnskapsgrunnlaget om fagskulesektoren. Direktoratet skal bidra til å følge opp nokre av tiltaka i Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning, som mellom anna arbeidet med å utvikle ei ny yrkesfagleg søyle i NKR. Departementet vil tildele midlar til NOKUT for arbeid med institusjonsakkreditering for fagskular og arbeid med bruk av kunstig intelligens (KI) i tilsyn med høgare yrkesfagleg utdanning. Midlane på posten vil i tillegg mellom anna gå til Kunnskapssektorens tenesteleverandør – Sikt for å innlemme fagskulane i vitnemålsdatabasen.

Nasjonalt studentombod for fagskulestudentar blei oppretta med verknad frå 1. august 2025, og midlane til drift av ombodet blir vidareførte og innlemma i driftsposten til HK-dir frå 2026. 3 mill. kroner til drift av nasjonalt studentombod for fagskulestudentar blir derfor flytta frå kap. 241, post 21 til kap. 256, post 01 under programkategori 07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring.

Kap. 242 Noregs grøne fagskule – Vea

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Driftsutgifter

35 903

34 756

38 943

45

Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast

1 202

1 542

1 596

Sum kap. 242

37 105

36 298

40 539

Post 01 Driftsutgifter og post 45 Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast

Løyvinga på kap. 242 går til å drifte Noregs grøne fagskule – Vea. Fagskulen er akkreditert for grøne design- og miljøfag og har studentar på mellom anna gartnar-, anleggsgartnar- og interiørfaglege studieprogram. I tillegg til høgare yrkesfagleg utdanning tilbyr Vea vaksenopplæring på vidaregåande nivå for elevar frå ulike fylke når den enkelte fylkeskommunen betaler for det, jf. kap. 3242, post 61.

Mål for 2026

Noregs grøne fagskule – Vea skal arbeide etter følgande mål:

Høg kvalitet i høgare yrkesfagleg utdanning

Relevant høgare yrkesfagleg utdanning som svarer på kompetansebehova i arbeidslivet

God tilgang til høgare yrkesfagleg utdanning i heile landet

Effektiv og veldriven fagskulesektor

Resultat i 2024

Ved utgangen av 2024 hadde Vea 19 fagskuletilbod og to tilbod i vidaregåande opplæring, i tillegg til korte kurs. Hausten 2024 var det 300 studentar og elevar ved skulen, og av desse var 222 fagskulestudentar og 78 vaksne elevar i vidaregåande opplæring. Samanlikna med året før var det ein auke i talet på fagskulestudentar og ein nedgang i talet på elevar.

Frå 2023 til 2024 har talet på søkarar per studieplass ved fagskuletilboda gått ned, men det er framleis høgt samanlikna med andre fagskular. Ifølge Vea er det forventa at talet på søkarar vil variere noko frå år til år, sidan ein del av utdanningane startar annakvart år. I tillegg varierer det kor mange studieplassar som blir utlyste. Skulen har vore ein attraktiv samarbeidspartnar og jobba godt i viktige nasjonale og internasjonale prosjekt og utviklingsarbeid.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 38,9 mill. kroner på post 01 og 1,6 mill. kroner på post 45.

Departementet foreslår ein auke på 3 mill. kroner på post 01 for å styrke driftsløyvinga til Vea. Studenttalet for skulen har auka kraftig dei siste åra, og lønns- og prisjusteringsmidlane på posten har vore lågare enn veksten i kostnadene for skulen. Skulen gjennomfører samtidig ein omstillingsprosess for å sikre berekraftig utvikling, innanfor dei økonomiske rammene skulen har, slik at samfunnsoppdraget òg blir følgt opp framover.

Departementet foreslår at løyvinga på post 01 kan overskridast mot tilsvarande meirinntekter på kap. 3242, post 02 og 61, jf. forslag til vedtak II nr. 1.

Kap. 3242 Noregs grøne fagskule – Vea

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

02

Salsinntekter o.a.

9 627

7 822

8 104

61

Refusjon frå fylkeskommunar

52

54

Sum kap. 3242

9 627

7 874

8 158

Post 02 gjeld inntekter frå mellom anna prosjektstøtte, semesteravgift, sal i kantine, hybelutleige og kortare kurs. Post 61 gjeld betaling frå fylkeskommunar for kjøp av opplæringsplassar ved Noregs grøne fagskule – Vea.

Departementet foreslår å løyve 8,1 mill. kroner på post 02 og 54 000 kroner på post 61.

Programkategori 07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring

Utgifter under programkategori 07.50 fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

253

Folkehøgskular

1 110 138

1 158 801

1 161 229

0,2

254

Studieforbund o.a.

75 183

75 796

69 885

–7,8

256

Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse

484 703

525 654

552 886

5,2

257

Kompetanseprogrammet

187 869

217 910

217 786

–0,1

258

Tiltak for livslang læring

89 588

99 329

102 905

3,6

Sum kategori 07.50

1 947 481

2 077 490

2 104 691

1,3

Inntekter under programkategori 07.50 fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

3256

Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse

51 910

41 755

43 258

3,6

Sum kategori 07.50

51 910

41 755

43 258

3,6

Innleiing

I ei tid prega av uro og raske endringar er det avgjerande med eit høgt og relevant kompetansenivå i befolkninga. Når kunnskapen er tilpassa behova i arbeidslivet, legg det grunnlaget for brei deltaking, nyskaping, omstilling og vekst i norsk nærings- og arbeidsliv. Dei komande åra vil rett kompetanse vere avgjerande for å møte dei store samfunnsutfordringane, jf. Meld. St. 14 (2022–2023) Utsyn over kompetansebehovet i Norge. Særleg innanfor helse, grøn omstilling og forsvar vil kompetansebehovet vere stort. Samtidig er mangel på arbeidskraft ei av tre hovudutfordringar Noreg som samfunn står overfor, og noko vi må løyse i fellesskap dei neste åra, jf. Meld. St. 31 (2023–2024) Perspektivmeldingen 2024. Strukturell mangel på arbeidskraft, kombinert med udekt etterspurnad etter fleire sentrale og kritiske kompetansar, gjer det nødvendig å prioritere kva vi bør satse på. I Meld. St. 14 (2022–2023) Utsyn over kompetansebehovet i Norge varsla regjeringa at følgande vil bli prioritert i utdannings- og kompetansepolitikken framover:

kompetanse som er nødvendig for eit høgproduktivt og konkurransedyktig næringsliv

kompetanse som er nødvendig for å gjennomføre det grøne skiftet

kompetanse som er nødvendig for å ha gode velferdstenester i heile landet og for å handtere den demografiske utviklinga, balansert opp mot behovet for arbeidskraft i andre sektorar i samfunnet

å kvalifisere og mobilisere fleire av dei som står utanfor arbeidslivet

Regjeringa la våren 2025 fram Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning. Meldinga gir retning for fagskulesatsinga til regjeringa for å imøtekome kompetansebehova framover. Regjeringa vil prioritere tekniske fag, helse- og velferdsfag, område som er særleg viktige for det grøne skiftet og utdanningar som gir kompetanse som er nødvendig for forsvar og sivil beredskap. Sjå programkategori 07.40 Høgare yrkesfagleg utdanning for omtale av meldinga.

Kompetansereformutvalet la vinteren 2025 fram NOU 2025: 1 Felles ansvar, felles gevinst. I NOU-en foreslår utvalet konkrete anbefalingar for å styrke kompetanseutviklinga i arbeidslivet. Anbefalingane skal bidra til høgare sysselsetjing, motverke aukande skilnader og medverke til at arbeidslivet får nødvendig kompetanse.

Det er behov for ein heilskapleg gjennomgang av utdanningsstøtteordningane i Lånekassen, og departementet vil setje ned eit offentleg utgreiingsutval (NOU). Utgreiinga skal undersøke korleis verkemiddelbruken kan samsvare betre med samfunnsutfordringane, og slik halde oppe utdanningsstøttesystemet som ei sentral velferdsordning. I samband med utgreiinga har regjeringa valt å ikkje gå vidare med kompetanselånet, jf. programkategori 07.80 Utdanningsstøtte.

Kunnskapsdepartementet har ansvaret for å samordne kompetansepolitikken. Dei kompetansepolitiske verkemidla strekker seg på tvers av departement, sektorar og forvaltningsnivå og omfattar alle typar utdanning og opplæring til personar i alle aldrar. Sentrale tiltak i kompetansepolitikken er derfor også omtala under andre programkategoriar under Kunnskapsdepartementet og andre departement. Over programkategori 07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring blir nokre av dei sentrale tverrsektorielle verkemidla i kompetansepolitikken finansierte, mellom anna Kompetanseprogrammet. I tillegg blir Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir) og tilskot til folkehøgskulane finansierte over programkategorien.

Følgande overordna mål for Kunnskapsdepartementet er særleg relevante for løyvingane under programkategori 07.50:

Samfunnet og arbeidslivet har tilgang på relevant kompetanse

Kompetanseheving og livslang læring er meir tilgjengeleg for alle over heile landet

Opplæring og utdanning som gir fleire relevant kvalifisering

Hovudprioriteringar for 2026

Ei rekke av dei viktigaste kompetansepolitiske satsingane til regjeringa for å bidra til livslang læring i heile landet blir finansierte over andre programkategoriar under Kunnskapsdepartementet:

83,2 mill. kroner til ordninga Fagbrev på jobb, jf. programkategori 07.20 Grunnopplæringa

68,3 mill. kroner til 900 nye studieplassar i høgare yrkesfagleg utdanning, jf. programkategori 07.40 Høgare yrkesfagleg utdanning

Regjeringa foreslår å setje ned eit offentleg utgreiingsutval (NOU) for ein heilskapleg gjennomgang av utdanningsstøtteordningane i Lånekassen, jf. programkategori 07.80 Utdanningsstøtte.

Regjeringa foreslår å vidareføre løyvinga på 25 mill. kroner til ein pilot for kompetansereform i industrien i 2026. Tiltaket skal bidra til at fleire tek etter- og vidareutdanning. Målgruppa for ordninga er i hovudsak fagarbeidarar og tilsette med låg formell kompetanse som er tilsette i bedrifter som er tilslutta industriovereinskomsten.

I revidert budsjett for 2025 vart det løyvd 7,5 mill. kroner til eit bransjeprogram for tilsette i barnehagesektoren. Løyvinga får heilårseffekt i 2026, og departementet foreslår å auke løyvinga med 15 mill. kroner i 2026.

Kompetansebehov i arbeidslivet

Mange verksemder får ikkje tak i personar med relevant kompetanse

Navs bedriftsundersøking frå 2025 viser at arbeidskraftmangelen er lågare no enn i 2024. Ifølge undersøkinga gjekk mangelen på arbeidskraft ned frå 43 600 personar i 2024 til 39 000 personar i 2025, men nedgangen er ikkje statistisk signifikant. Ser ein derimot utviklinga over tid, er nedgangen meir tydeleg. Undersøkinga viser at det framleis er størst mangel på arbeidskraft i helse- og sosialtenester. I tillegg er det mangel på fagarbeidarar med utdanning innanfor mekaniske fag og maskinfag. Det inkluderer fagarbeidarar som industrimekanikarar, anleggsmaskinførarar og sveiserar.

God tilgang på kompetanse er svært viktig for at bedrifter skal kunne skape verdiar, og for at offentlege verksemder skal kunne levere likeverdige tenester av høg kvalitet i heile landet. Det er til dels store forskjellar i utdanningsnivå mellom sentrale strøk og distrikta. Målt i absolutte tal syner bedriftsundersøkinga at mangelen på arbeidskraft er størst i Vestland, Rogaland og Oslo. Verksemdene i Nord-Noreg og særleg Troms, har likevel størst problem med å få tak i kvalifisert arbeidskraft.

Utanlandsk arbeidskraft dekker 20 pst. av arbeidskraftbehovet i Noreg – og langt meir innanfor ufaglærte yrke og handverksyrke. Dei siste 20 åra har talet på arbeidsinnvandrarar blitt femdobla. Tilgangen på utanlandsk arbeidskraft i framtida er usikker, mellom anna fordi mange land i Europa har utfordringar med ei aldrande befolkning og mangel på kompetent arbeidskraft. Dessutan blir den relative fordelen med å jobbe i Noreg mindre når lønnsnivået stig i andre europeiske land.

Framover er det venta ein auka mangel på arbeidskraft som følge av endra samansetjing i befolkninga. Veksten i befolkninga vil nesten berre skje blant dei eldste aldersgruppene, samtidig som veksten i talet på personar i alderen 20–66 år er venta å stoppe etter ein lang periode med oppgang. Omsorgsoppgåvene blir fleire, men det blir ikkje fleire i yrkesaktiv alder til å utføre dei. Dette er mellom anna omtala i Meld. St. 31 (2023–2024) Perspektivmeldingen 2024.

Kompetansebehova endrar seg med omstilling av arbeidslivet

Den teknologiske og demografiske utviklinga endrar kompetansebehova i samfunnet. For å møte desse behova er det nødvendig med god tilgang på etter- og vidareutdanning. Digitalisering og automatisering reduserer etterspurnaden etter nokre yrke og arbeidsoppgåver, og endrar innhaldet i andre yrke. Samstundes skaper den teknologiske utviklinga nye jobbar. Høgare krav til produktivitet har dei siste tiåra ført til at arbeidslivet i større grad etterspør høgt utdanna arbeidskraft. Denne utviklinga har samstundes ført til at personar med grunnskuleutdanning og vidaregåande opplæring i større grad har blitt fortrengde frå nye jobbar skapt av teknologiutviklinga, jf. Meld. St. 31 (2023–2024) Perspektivmeldingen 2024. Den raske utviklinga innanfor ny teknologi, som kunstig intelligens, får konsekvensar for arbeidsmarknaden, men det er uvisst korleis utviklinga vil påverke behovet for kompetanse og arbeidskraft framover. Kompetansebehovsutvalet har fått i oppgåve å sjå på korleis dei nye teknologiane påverkar kompetansebehova i arbeidslivet, og skal levere ein rapport mot slutten av 2025.

Den demografiske utviklinga med stadig færre yrkesaktive per pensjonist, endrar òg kompetansebehova. Talet på eldre over 80 år er venta å doble seg fram mot 2050. Fleire eldre aukar behovet for helse- og omsorgstenester, særleg i distrikta, der mangelen på arbeidskraft i kommunale helse- og omsorgstenester er stor.

Det grøne skiftet inneber at kompetansen til arbeidstakarar må tilpassast omstillinga til eit lågutsleppssamfunn. Omstillinga fører til nye jobbar i nye næringar, men omstillinga påverkar særleg eksisterande næringar. Etterspurnaden etter yrkesgrupper som ingeniørar og fagarbeidarar i teknologi og handverksfag vil auke som følge av omstillinga. Det er samstundes utfordrande å føreseie kva type og kor mange jobbar som vil falle bort eller kome til med det grøne skiftet. Veksttakten innanfor nye energinæringar som havvind, batteriproduksjon, hydrogen og CO₂-fangst og -lagring er usikker. Arbeidstakarar i næringar som i størst grad må omstille seg til eit lågutsleppssamfunn, har oftare kortare utdanning og deltek i mindre grad i kompetanseutvikling, samanlikna med andre næringar.

Kompetansereform for arbeidslivet og pilot for kompetansereform i industrien

Auka kompetansekrav i arbeidslivet gjer kompetansepolitikken til eit nøkkelverktøy i møte med fleire samfunnsutfordringar. Kompetansereformutvalet la fram sin rapport i januar 2025. Utvalet, som var samansett av hovudsamanslutningane i arbeidslivet, hadde fått i oppdrag å greie ut moglegheiter og verkemiddel for læring i arbeidslivet. Rapporten foreslår tiltak som kan stimulere til at verksemder og arbeidstakarar får den kompetansen arbeidslivet treng. Utvalet tilrådde mellom anna å styrke og vidareutvikle dei kompetansepolitiske verkemidla, å utvikle partssamarbeidet og å utvikle økonomiske verkemiddel og ei nasjonal digital kompetanseplattform. NOU-en hadde høyringsfrist 1. juli 2025.

Departementet satsar på etter- og vidareutdanning og starta i 2025 ein pilot for kompetansereform i industrien. I samband med behandlinga av statsbudsjettet for 2025 blei det vedteke å løyve 25 mill. kroner til formålet. Piloten skal gå over fire år. Departementet følger opp arbeidet, og foreslår å vidareføre løyvinga på 25 mill. kroner til pilot for kompetansereform i industrien i 2026. Ordninga gjeld tilsette i industribedrifter som er omfatta av industriovereinskomsten. Målgruppa for ordninga er i hovudsak fagarbeidarar og tilsette med låg formell kompetanse.

Kompetanseprogrammet

Kompetanseprogrammet består av fleire tiltak for kompetanseutvikling i tråd med behova til arbeidslivet og blir finansiert over kap. 257. Kompetanseprogrammet har tre programområde:

treparts bransjeprogram for kompetanseutvikling

utprøving av insentivordningar for livslang læring

Kompetansepluss

Bransjeprogramma er eit spleiselag der staten finansierer utvikling og drift av relevante kompetansetilbod for bransjar med særleg stort behov for kompetanseutvikling. Bedriftene og dei tilsette bidreg med tida dei bruker på kompetanseutvikling.

I 2025 er det fem bransjeprogram: bransjeprogram for finansnæringa, helse- og omsorgssektoren, industri- og byggenæringa, informasjonssikkerheit- og IKT og solkraft. I revidert budsjett for 2025 vart det vedteke å opprette eit nytt bransjeprogram for tilsette i barnehagesektoren, med varigheit på tre år. Målet med bransjeprogrammet skal vere å styrke etter- og vidareutdanning i sektoren, sikre høg kvalitet i tenestene og møte dei spesifikke behova til barnehagebarn. I tråd med retningslinjene for bransjeprogram kan det vere fleire utdanningstilbydarar. Som for andre bransjeprogram, er mellom anna fagskulane viktige tilbydarar av kompetanseutvikling.

Programområdet for utprøving av insentivordningar for livslang læring skal setje i gang og finansiere utprøving av nye insentivordningar. Formålet er å innhente kunnskap om korleis slike ordningar verkar, før dei eventuelt blir innførte i større skala.

Kompetansepluss er ei tilskotsordning for arbeidslivet og frivillige organisasjonar. Målet med ordninga er å styrke dei grunnleggjande ferdigheitene til vaksne i lesing, skriving, rekning og munnlege ferdigheiter og digitale ferdigheiter, i tillegg til samisk og norsk. Ordninga skal bidra til at fleire vaksne kan ta del i vidare opplæring og utdanning og bli meir aktive i arbeids- og samfunnslivet.

Styrking av høgare yrkesfagleg utdanning

Fagskulane har ei viktig rolle i regjeringa si satsing på livslang læring. Fagskulane har praksisnære utdanningar som passar i fleire livsfasar. Fagskulane skal kunne reagere raskt på nye kompetansebehov og bidra til å tette kompetansegap i arbeidslivet. Regjeringa vil styrke høgare yrkesfagleg utdanning og foreslår midlar til 900 nye studieplassar til fagskulane.

Regjeringa la våren 2025 fram Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning. Meldinga gir retning for fagskulesatsinga til regjeringa for å møte kompetansebehova framover. Sjå nærare omtale i programkategori 07.40 Høgare yrkesfagleg utdanning.

Ei relevant utdanningsstøtte

For at utdanningsstøtta skal halde fram med å vere relevant, må ho treffe ei meir mangfaldig studentgruppe, i ulike livsfasar. Utdanningsstøtta skal også i framtida vere eit velferdspolitisk verkemiddel som treffer studentar og elevar sine behov. Det er lenge sidan førre fullstendige gjennomgang av utdanningsstøtteordningane. Det er no behov for ein heilskapleg gjennomgang av utdanningsstøtta, og departementet vil setje ned eit offentleg utgreiingsutval (NOU). I samband med utgreiinga av utdanningsstøtta har regjeringa valt å ikkje gå vidare med kompetanselånet – den varsla nye låneordninga for dei som kombinerer arbeid og kortare utdanningstilbod, jf. programkategori 07.80 Utdanningsstøtte.

Betre informasjon om utanlandsk utdanning og kompetanse

Godkjenning av utanlandsk utdanning og yrkesgodkjenning skal gi informasjon om kompetanse som personar har teke med frå utlandet, og bidra til å sikre tilgangen til kvalifisert arbeidskraft. HK-dir har opplevd ein stor auke i søknader om godkjenning av utanlandsk utdanning sidan 2023, både frå ukrainske flyktningar og frå andre søkarar, som har utfordra saksbehandlingskapasiteten i direktoratet. Direktoratet jobbar kontinuerleg for meir samanhengande tenester retta mot utanlandsk utdanna personar. I juni 2025 har HK-dir utvida tenesta for arbeidsgivarar som ønsker ei rask vurdering av høgare yrkesfagleg utdanning eller høgare utdanning frå utlandet. Nye reglar for fagleg godkjenning av utanlandsk høgare utdanning ved universiteta og høgskulane blei fastsette med verknad frå 1. august 2025. Regjeringa vil halde fram med å utvikle godkjenningsordningane for utanlandsk utdanning for å gjere det enklare å ta i bruk kompetanse frå utlandet i det norske arbeidslivet.

Med verknad frå 1. januar 2026 vil ei klagenemnd behandle klager på vedtak om godkjenning av utanlandsk utdanning og klager i saker om godkjenning som lærar i skulen og styrar og pedagogisk leiar i barnehage for personar med yrkeskvalifikasjonar frå anna land. Sekretariatet skal ligge i Klagenemndssekretariatet under Nærings- og fiskeridepartementet, jf. kap. 912, post 01.

Arbeidskraftreserven – dei som står utanfor arbeidslivet

Det blir stadig vanskelegare for dei med lite utdanning å klare seg i arbeidsmarknaden

700 000 personar mellom 20 og 66 år stod utanfor arbeid eller utdanning ved utgangen av 2024 ifølge tal frå Nav. Med minkande ungdomskull og mindre arbeidsinnvandring dei neste åra vil det norske arbeidslivet trenge at fleire vaksne som i dag står utanfor arbeid, blir kvalifiserte inn i arbeid. Kompetanse frå vidaregåande opplæring er ein sentral føresetnad for varig tilknyting til det norske arbeidslivet. Om lag halvparten av arbeidskraftreserven opplyser at helse er den største hindringa for å kome i arbeid, men nesten like mange viser til lite utdanning. Dei som ikkje har fullført utdanning utover grunnskulen, har problem med å få varig tilknyting til arbeidslivet. Dette er ei stor gruppe som utgjer 230 000 personar under 62 år. Blant dei er mange innvandrarar og unge. Det blir eit stadig skarpare skilje i arbeidsmarknaden mellom dei som har fullført vidaregåande opplæring, og dei som ikkje har gjort det.

Det er fleire barrierar som kan hindre personar i å kvalifisere seg for arbeid gjennom utdanning og kompetanseutvikling. Mange som har erfaring med ikkje å lykkast i skulen, har låg motivasjon for å kome tilbake og fullføre noko dei tidlegare har avbrote, eller for å ta meir utdanning. Det er eit problem at realkompetansevurdering blir brukt i for liten grad for å avkorte og tilpasse opplæringsløpa til vaksne i vidaregåande opplæring. For mange vaksne vil manglande ytingar til livsopphald vere eit hinder for å ta meir utdanning.

Retten til vidaregåande opplæring er utvida, og opplæringa blir betre tilpassa vaksne

Modulstrukturert opplæring er frå august 2024 hovudmodell for all opplæring for vaksne. Med ei modulorganisering av opplæringa blir det enklare å bygge vidare på den kompetansen den enkelte allereie har. Det er òg eit mål at fleire vaksne som manglar formell kompetanse, startar i opplæring eller går tilbake til ei opplæring dei tidlegare ikkje har fullført. Opplæringa skal enklare kunne tilpassast ønskt sluttkompetanse for den enkelte, vere effektiv og kunne kombinerast med arbeid, også for dei som er på arbeidsmarknadstiltak eller i introduksjonsprogram for nykomne innvandrarar.

Ny opplæringslov, som tok til å gjelde i august 2024, inneber fleire endringar som gir vaksne utvida rettar til vidaregåande opplæring. Retten til vidaregåande opplæring er utvida til den enkelte har fullført og bestått med studie- eller yrkeskompetanse. Det er òg innført ein yrkesfagleg rekvalifiseringsrett som gir alle med studie- eller yrkeskompetanse moglegheit til å ta eit nytt fagbrev. Sjå omtale under programkategori 07.20 Grunnopplæringa.

Nye modulstrukturerte læreplanar er tekne i bruk for nivået under vidaregåande, i utvalde lærefag og i opplæring som er ein kombinasjon av førebuande vaksenopplæring og vidaregåande opplæring. Departementet prioriterer midlar til tiltak for ei god implementering av modulstrukturert vaksenopplæring i forslaget til statsbudsjettet for 2026. Ei rekke tiltak blir sette i verk av Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir) og Utdanningsdirektoratet. Det inkluderer til dømes rettleiing og kompetansepakkar for at lærarar og andre tilsette i kommunar og fylkeskommunar betre kan forstå korleis dei skal gi og organisere denne nye opplæringa med nye læreplanar særskilt utvikla for vaksne

HK-dir og Utdanningsdirektoratet har fått i oppdrag å greie ut og kartlegge fleire sider ved bruken av realkompetansevurdering og foreslå moglege tiltak for meir effektiv, einsarta og kvalitativt god realkompetansevurdering i vidaregåande opplæring for vaksne. I dette inngår rettleiing om organisering av arbeidet og metodane, og andre typar kompetansepakkar for fagpersonar som jobbar med realkompetansevurdering i kommunar og fylkeskommunar. Arbeidet med tiltaka held fram i 2026.

Betre samarbeid på tvers av sektorar for å få fleire i arbeid

Kunnskapsdepartementet samarbeider tett med Arbeids- og inkluderingsdepartementet om å kvalifisere fleire for arbeid. Mellom anna har Arbeids- og velferdsdirektoratet (AV-dir), Integrerings- og mangfaldsdirektoratet (IMDi ) og HK-dir etablert eit nasjonalt nettverk mellom Arbeids- og velferdsetaten og fylkeskommunane som skal jobbe for at fleire ledige, permitterte og utsette grupper på arbeidsmarknaden skal fullføre vidaregåande opplæring og få varig tilknyting til arbeidslivet. Nettverket vil mellom anna samarbeide om å identifisere og spreie gode lokale modellar for karriererettleiing, realkompetansevurdering og opplæring.

Kap. 253 Folkehøgskular

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

70

Tilskot til folkehøgskular

1 103 288

1 151 691

1 153 213

71

Tilskot til Folkehøgskolerådet

6 055

6 285

7 161

72

Tilskot til Nordiska folkhögskolan

795

825

855

Sum kap. 253

1 110 138

1 158 801

1 161 229

Post 70 Tilskot til folkehøgskular

Folkehøgskular er eit skuleslag der den faglege, personlege og sosiale utviklinga til elevane står i sentrum. I dag er det 80 folkehøgskular fordelte på alle fylka i landet. Tilboda er hovudsakleg eittårige, og elevane bur på internat på skulen. Folkehøgskulane har fagleg og pedagogisk fridom og bestemmer sitt eige verdigrunnlag.

Folkehøgskuleutvalet la 31. oktober 2022 fram NOU 2022: 16 En folkehøgskole for alle – Vilkår for økt kvalitet og mangfold i folkehøgskolene. Utvalet gjekk gjennom heile folkehøgskulesektoren, med hovudvekt på samfunnsoppdraget til folkehøgskulane, godkjenningsvilkår, finansieringssystemet og krav til kvalitet. NOU-en har vore eit viktig grunnlag for arbeidet med ny folkehøgskulelov. Departementet sende forslag til endringar i folkehøgskulelova på høyring i juni 2024, med frist for innspel 20. oktober 2024. Målet med forslaga var å lage eit regelverk som kan ruste folkehøgskulane for framtida og legge til rette for auka kvalitet og mangfald i sektoren. Departementet fremja eit lovforslag for Stortinget våren 2025, jf. Prop. 111 L (2024–2025) Lov om folkehøgskoler (folkehøgskoleloven). Ny folkehøgskulelov blei vedteken av Stortinget i juni 2025. Departementet har fastsett forskrift til lova som blant anna inneheld ein ny tilskotsmodell for skulane.

Folkehøgskulane har samla sett opplevd ein nedgang i elevtalet dei siste åra. Særleg har enkelte av dei nyoppretta folkehøgskulane hatt få søkarar. Kunnskapsdepartementet avgjorde tidleg i 2023 at det mellombels ikkje skulle behandlast søknader om nye folkehøgskular. Bakgrunnen var at departementet ville følge opp NOU-en først, og slik kunne ta omsyn til moglege endringar i mellom anna vilkår for å godkjenne nye skular. Med verknad frå søknadsfristen 1. april 2026 vil det igjen bli opna for handsaming av søknader om godkjenning av nye folkehøgskular.

Departementet foreslår å redusere stipenddelen som elevar ved folkehøgskular kan få frå Lånekassen. Forslaget inneber at delen av lånet som kan bli gjord om til stipend, blir redusert frå 40 til 15 pst. Denne endringa vil gjelde frå hausten 2026. Tiltaket vil likestille den moglege stipenddelen elevar ved folkehøgskular kan få, med tilsvarande stipenddel som studentar som får omgjering etter beståtte studiepoeng i universitets- og høgskuleutdanning kan få. Sjå nærare omtale av tiltaket i programkategori 07.80.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er at det kan opprettast og drivast folkehøgskular i Noreg, og at dei skal fremje allmenndanning og folkeleg opplysning, aktivt medborgarskap og menneskeverd. Folkehøgskulen skal bidra til mangfald og vere open for alle.

Resultat i 2024

Tabell 4.22 viser utviklinga i talet på folkehøgskuleelevar frå 2014 til 2024. Etter at elevtalet ved folkehøgskulane auka fram mot 2019, har talet gått ned dei siste åra. I 2024 var det 6 527 elevar på folkehøgskulane som utløyste tilskot. Av eit årskull er det éin av ti som går på folkehøgskule. Fleire folkehøgskular har lagt ned drifta dei siste åra. Dei nedlagde skulane er Jeløy folkehøgskole (2022), Ringsaker folkehøgskole (2023) og Øyrekka folkehøgskole (2024). Elevtalet på folkehøgskulane har variert gjennom åra, og om ein ser på tala for elevar som utløyste tilskot for rundt ti år sidan, var også dei klart lågare enn i toppåret i 2019 (8 272 årselevar).

Elevtalet på kortvarige kurs auka med 21 pst. frå 2023 til 2024, men er framleis lågt samanlikna med tidlegare år. Årsaka til det låge elevtalet på kortkurs er i hovudsak endringa i forskrifta til folkehøgskulelova frå 2021, som førte til at berre eit fåtal av kortkursa gir rett til statstilskot.

Tabell 4.22 Elevtal i folkehøgskulane 2014–2024

Årselevar langkurs

(16,5–33 veker)

Årselevar kortkurs

(2–94 dagar)

Sum

årselevar¹

2014

6 774

694

7 468

2015

7 050

650

7 700

2016

7 390

606

7 996

2017

7 551

610

8 161

2018

7 632

526

8 158

2019

7 775

497

8 272

2020

7 703

227

7 930

2021

7 469

51

7 520

2022

7 262

123

7 385

2023

6 797

150

6 947

2024

6 345

182

6 527

1 Sum årselevar er det samla talet på teljande heiltidselevar per kalenderår. Tala er korrigerte for dobbeltteljande elevar og det maksimale elevtalet til skulane. Dobbeltteljande elevar er dei som på grunn av redusert funksjonsevne er avhengig av støtte og hjelp i den totale pedagogiske situasjonen, og som tel som to elevar i tilskotsordninga. Tala er også korrigerte med ein omrekningsfaktor.

Kjelde: Utdanningsdirektoratet

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 1 153,2 mill. kroner på posten. Det er ei nominell vidareføring av løyvinga for 2025. Inkludert i løyvinga er ein auke i ekstratilskotet til Svalbard folkehøgskole på 1,5 mill. kroner som er ei vidareføring av løyvinga frå revidert budsjett for 2025.

Post 71 Tilskot til Folkehøgskolerådet

Folkehøgskolerådet er ein interesseorganisasjon for folkehøgskulane. Rådet har eit fast sekretariat. Folkehøgskolerådet tek hand om fellesoppgåver for folkehøgskulane og koordineringsoppgåver for Utdanningsdirektoratet.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er at Folkehøgskolerådet skal fremje kunnskap om og utvikling av folkehøgskulane.

Resultat i 2024

Det blei gitt eit tilskot på 6,1 mill. kroner til Folkehøgskolerådet i 2024. Rådet hadde fellesoppgåver for folkehøgskulane og koordineringsoppgåver for Utdanningsdirektoratet. Folkehøgskolerådet fremjar utvikling av folkehøgskulane mellom anna gjennom eit godt samarbeid med departementet og andre offentlege aktørar.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 7,2 mill. kroner på posten. Departementet foreslår å auke løyvinga på posten med 0,7 mill. kroner til eit nasjonalt elevombod, som skal opprettast frå hausten 2026. Frå 2027 vil dette ha heilårseffekt.

Post 72 Tilskot til Nordiska folkhögskolan

Nordiska folkhögskolan i Kungälv blei etablert i 1947 for å fremje demokratiske verdiar og styrke samhaldet i Norden.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er drift av nordisk folkehøgskuleverksemd.

Resultat i 2024

Det blei gitt eit tilskot på 795 000 kroner til skulen i 2024 for å støtte drifta av Nordiska folkhögskolan, inkludert utgifter til norske gjestelærarar. Totalt 18 nordiske elevar tok langkurs ved skulen i 2024, mot 20 elevar i 2023.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 0,9 mill. kroner på posten.

Kap. 254 Studieforbund o.a.

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

70

Tilskot til studieforbund

73 312

73 312

67 312

73

Tilskot til vaksenopplæringsorganisasjonar

1 871

2 484

2 573

Sum kap. 254

75 183

75 796

69 885

Post 70 Tilskot til studieforbund

Studieforbund er ideelle organisasjonar som har vaksenopplæring som hovudformål, og som består av to eller fleire medlemsorganisasjonar. Tilskotet bidreg til å finansiere opplæring i regi av frivillig sektor og skal redusere opplæringskostnadene for deltakarane.

Etter at studieforbundsordninga vart splitta i 2021, får no tre studieforbund tilskot over budsjettet til Kunnskapsdepartementet. Det er Akademisk Studieforbund, Studieforbundet Livslang Læring og Studieforbundet næring og samfunn. Ti andre studieforbund får tilskot over budsjettet til Kultur- og likestillingsdepartementet. Tilskotsordningane skal evaluerast innan utgangen av 2025. Med utgangspunkt i funn frå evalueringa, vil departementa vurdere behov for endringar i tilskotsordningane.

Studieforbunda som får tilskot over budsjettet til Kunnskapsdepartementet, tilbyr kurs retta mot kompetanseheving i og for arbeidslivet, mellom anna sertifiseringskurs for ingeniørar og helsepersonell, men òg kurs for primærnæringane, fagforbund og humanitære organisasjonar.

Ein mindre del av tilskotet kan nyttast til å refundere kostnader til opplæring i samisk språk som blir gjennomført av godkjende studieforbund eller nettskular, jf. forskrift til samelova om rett til opplæring i samisk.

Sommaren 2024 gjekk studieforbundet AOF Norge konkurs. Delar av verksemda er overteken av Akademiet Utdanning AS og LO, medan to av medlemsorganisasjonane frå AOF Norge er blitt medlem i Studieforbundet næring og samfunn. I 2024 blei restmidlar fordelte på dei tre andre forbunda som fekk tilskot over budsjettet til Kunnskapsdepartementet. Det har ikkje kome søknad om å etablere eit nytt studieforbund. Departementet ser at det er ein fordel med robuste studieforbund, og regelverket har derfor også krav om minste aktivitetsnivå.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er å redusere utanforskap og fremje inkludering gjennom at vaksne får tilgang til fleksibel og brukartilpassa opplæring ved sida av det formelle utdanningssystemet, jf. lov om vaksenopplæring § 1.

Resultat i 2024

Tabell 4.23 viser utviklinga i talet på deltakarar, kurs og kurstimar. Aktiviteten i dei fire studieforbunda var lågare enn vanleg under covid-19-pandemien. Frå 2023 til 2024 var det, målt i talet på kurstimar, ein reduksjon i aktiviteten på 13,5 pst. Reduksjonen kjem i hovudsak av konkursen til AOF Norge i 2024. Studieforbundet Livslang Læring rapporterte om flest studietimar i 2024. I 2024 var det flest deltakarar på kurs innanfor organisasjons- og leiingsfag (30,2 pst.), estetiske fag og handverksfag (26,5 pst.) og realfag, industri og tekniske fag (14,4 pst.). Studieforbunda rapporterer at pandemien har ført til meir digitalisering og bruk av hybride løysingar i undervisninga.

Tabell 4.23 Aktivitet og deltaking i studieforbunda 2018–2024

Deltakarar

Kurs

Kurstimar

2018

194 280

12 301

403 865

2019

185 147

11 579

386 296

2020

149 596

9 181

268 759

2021

167 265

8 687

231 516

2022

179 926

9 879

263 715

2023

199 725

10 455

282 446

2024

189 615

9 465

244 320

Kjelde: Statistisk sentralbyrå

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 67,3 mill. kroner på posten. Departementet foreslår å redusere løyvinga med 6 mill. kroner som følge av konkursen til AOF Norge, og at det ikkje har kome søknad om å etablere eit nytt studieforbund. Departementet foreslår òg å nominelt vidareføre løyvinga.

Post 73 Tilskot til vaksenopplæringsorganisasjonar

Fleksibel utdanning Norge (FuN) er fellesorgan og interesseorganisasjon for dei offentleg godkjende nettskulane og andre institusjonar på feltet fleksibel utdanning og digitale læringsformer.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er å spreie informasjon om utvikling og tilbod av fleksibel og nettbasert utdanning.

Resultat i 2024

I 2024 har FuN gjennomført ulike kurs og møteplassar og gitt råd og bistand til medlemmane.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 2,6 mill. kroner på posten.

Kap. 256 Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Driftsutgifter

468 770

501 230

535 287

21

Særskilde driftsutgifter

15 933

24 424

17 599

Sum kap. 256

484 703

525 654

552 886

Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir) har eit heilskapleg ansvar innanfor sektorområdet sitt. Sektorområdet er all opplæring og utdanning retta mot vaksne på kompetansefeltet, i grunnopplæringa, norsk og samfunnskunnskap for innvandrarar, høgare yrkesfagleg utdanning og høgare utdanning. På nokre område, som internasjonalisering og karriererettleiing, har direktoratet breiare verkeområde. Direktoratet har nasjonalt, tverrsektorielt systemansvar for karriererettleiing, og pådrivar- og samordningsansvar for deling av data og fellestenester innanfor forsking. HK-dir har òg ansvar for godkjenning av utanlandsk utdanning.

Løyvingane over kap. 256 finansierer ordinære driftsoppgåver i HK-dir. HK-dir har ansvaret for å forvalte tilskotsordningar og tiltak under kap. 225, 240, 241, 254, 257, 258, 270 og 272 og ordningar under budsjetta til Arbeids- og inkluderingsdepartementet, Kultur- og likestillingsdepartementet og Kommunal- og distriktsdepartementet.

Post 01 Driftsutgifter

Mål for 2026

Gjennom følgande mål for kap. 256 skal Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse arbeide for eit berekraftig og omstillingsdyktig samfunn:

Utdanningsinstitusjonar og opplæringstilbydarar har tilbod av høg kvalitet

Den enkelte har god kunnskap om og tilgang til utdanning, karriererettleiing og livslang læring

Dokumentasjon av utdanning, kompetanse og kvalifikasjonar gir den enkelte tilgang til utdanning og arbeid

Kompetansepolitikken er godt samordna og stimulerer til kompetanseutvikling og samarbeid mellom arbeidsliv og utdanning

Styresmakter, institusjonar og aktørane i arbeidslivet har eit godt kunnskapsgrunnlag for avgjerdene sine om utdanning, forsking og kompetanseutvikling

Resultat i 2024

Utdanningsinstitusjonar og opplæringstilbydarar har tilbod av høg kvalitet

Programkategori 07.60 Høgare utdanning og forsking omtalar mange resultat i sektoren av arbeidet HK-dir gjer. Sjå kap. 260 for ei forklaring av korleis kvaliteten i høgare utdanning og forsking utvikla seg i 2024. Sjå også kap. 272 om internasjonalisering i høgare utdanning. Sjå programkategori 07.40 Høgare yrkesfagleg utdanning for omtale av resultat av arbeidet til HK-dir for å utvikle fagskulesektoren.

Ein studie frå NIFU i 2024 om lærdommar frå ordninga senter for framifrå utdanning, som er retta mot høgare utdanning, viser kva verdi sentera har for å sikre tid og ressursar til kvalitetsarbeid, styrke samarbeid og studentmedverknad, auke legitimiteten for utdanningsutvikling og skape unike moglegheiter for fagleg vekst. Studien viser også at det er eit unytta potensial for å gjere bruk av kunnskapen og kompetansen som senter for framifrå utdanning har, og at HK-dir kan gjere meir for å løfte fram arbeidet desse sentera gjer.

HK-dir har i 2024 styrkt kunnskapsgrunnlaget om universitets- og høgskulesektorens arbeid med digital omstilling gjennom ei tilstandskartlegging som gir oversikt over status for arbeidet til sektoren.

Den enkelte har god kunnskap om og tilgang til utdanning, karriererettleiing og livslang læring

Hausten 2024 har HK-dir arbeidd med ein moglegheitsstudie for å utvikle meir samanhengande individretta tenester for val av utdanning og karriere og for å dokumentere kompetanse. Framtidas opptak og nasjonalt samordna masteropptak har også vore viktig utviklingsarbeid i 2024.

Bruken av HK-dirs tenester, som utdanning.no og karriereveiledning.no, var høg også i 2024, og brukarundersøkingar viste at målgruppene var nøgde med tenestene. Ei større teknisk omlegging av utdanning.no var ei stor oppgåve i 2024, med overgang frå tradisjonelle serverar til skybaserte løysingar.

Forvaltninga av ulike tilskotsordningar gjennom HK-dir bidreg til målet, jf. omtale under kap. 257 og kap. 258.

Dokumentasjon av utdanning, kompetanse og kvalifikasjonar gir den enkelte tilgang til utdanning og arbeid

HK-dir har i 2024 behandla og godkjent fleire søknader om godkjenning av utanlandsk utdanning enn nokon gong før. Likevel har behandlingstida samla sett auka, ettersom veksten i innkomne saker har vore endå høgare. Årsaka til dette er i stor grad søknader frå ukrainarar, som utgjer ein stadig større del av søkargruppa. HK-dir har arbeidd mykje med å effektivisere og robotisere tenestene ytterlegare på godkjenningsområdet. På oppdrag frå Arbeids- og inkluderingsdepartementet jobbar HK-dir for å knyte godkjenning av utanlandsk utdanning saman med karriererettleiing, for å bidra til at fleire ukrainarar kjem raskare i utdanning eller jobb.

HK-dir har omstrukturert innhaldet på hkdir.no for å gjere informasjon om godkjenning av utanlandsk utdanning lettare tilgjengeleg. I tillegg har HK-dir gjennomført 24 webinar og digitale rettleiingsøkter og laga fleire informasjonsvideoar og eit kontaktskjema med målretta informasjon for brukarane. Det er vanskeleg å måle effekten av dei enkelte tiltaka, men samla sett har det vore ein nedgang på over 50 pst. i talet på e-postar, og talet på telefonar har minka med om lag 15 pst.

Kompetansepolitikken er godt samordna og stimulerer til kompetanseutvikling og samarbeid mellom arbeidsliv og utdanning

HK-dir deltek på fleire arenaer for samarbeid, som Kompetansepolitisk råd og eit samarbeidsorgan i treparts bransjeprogram. I tillegg til bransjeprogram er Industrifagskulen, Kompetansepluss og modulopplæring tilbod som HK-dir har ansvar for, der arbeidsgivarar, arbeidstakarar og staten samarbeider godt om kompetanseutvikling. I 2024 har direktoratet leia sekretariatet for arbeidet i Kompetansereformutvalet. Utvalet har levert anbefalingar for å styrke kompetanseutvikling i arbeidslivet.

I eit felles oppdrag frå Kunnskapsdepartementet og Arbeids- og inkluderingsdepartementet har HK-dir sidan 2021 jobba saman med Arbeids- og velferdsdirektoratet (AV-dir) og Integrerings- og mangfaldsdirektoratet (IMDi) for å utvikle utdannings- og opplæringstenester for ledige og utsette grupper på arbeidsmarknaden.

I 2024 leverte HK-dir ei utgreiing om det juridiske handlingsrommet for deling av personopplysningar mellom Nav og fylkeskommunar, og direktoratet arbeider med å lage ei juridisk rettleiing. Eit nasjonalt nettverk har over tid ført til at Nav og fylkeskommunane har meir kunnskap om kvarandre når det gjeld tenester og verkemiddel, noko som lettar samarbeidet og stimulerer til å finne lokale løysingar for betre brukarforløp.

HK-dir har utvikla nye nettressursar på utdanning.no om fagopplæring og tilbod for vaksne i vidaregåande opplæring, i samarbeid med fylkeskommunane. Målet er at særleg utsette grupper enkelt skal få oversikt over tilbodet der dei bur. Ei viktig sekundærmålgruppe er rettleiarar i ulike sektorar, og HK-dir skal lansere denne ressursen i 2025.

Styresmakter, institusjonar og aktørane i arbeidslivet har eit godt kunnskapsgrunnlag for avgjerdene sine om utdanning, forsking og kompetanseutvikling

I 2024 har HK-dir heva kvaliteten i kunnskapsgrunnlaget gjennom breiare kjeldegrunnlag, meir analyse og fleire tema av politisk og samfunnsmessig relevans. Geopolitikk og internasjonalt kunnskapssamarbeid, studentsaker, kvalitet i utdanninga og kompetansebehov i arbeidslivet er belyst i rapportar og notat. Kunnskapsprat har blitt etablert som ein velkjend arena for kunnskapsutveksling i sektoren. Database om høgare utdanning (DBH) er blitt meir tilgjengeleg for forvaltninga, forskingsmiljø og eigne tilsette. Over 100 000 brukarar besøker nettsidene til DBH årleg. Henting av kanalregister- og DBH-data gjennom API-løysinga auka med 15 000 frå 2023 til 2024, til 192 000 totalt. Dataleveransar i 2024 ligg på om lag 180 tilrettelagde datauttrekk frå DBH høgare utdanning og DBH høgare yrkesfagleg utdanning (DBH-HYU).

Fagmiljøet for tryggleik og beredskap i HK-dir gjennomførte i 2024 den første samla risiko- og tilstandskartlegginga om arbeidet med tryggleik og beredskap innanfor sektoren høgare utdanning og forsking. Risikoområda som er identifiserte, er mellom anna risiko for opphald eller stans i internasjonalt samarbeid, risiko for at viktige verdiar ikkje blir tilstrekkeleg beskytta på grunn av manglande verdioversikt, og risiko for åtak med krav om løysepengar. I 2024 blei det registrert 10 pst. fleire informasjonstryggleikshendingar. Talet på personvernbrot melde til Datatilsynet har auka med 15 pst. frå året før. HK-dir har òg foreslått ei rekke risikoreduserande tiltak, mellom anna å kartlegge verdiar, å øve på å handtere tryggleikshendingar og å prioritere tekniske tryggleikstiltak.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 535,3 mill. kroner på post 01.

Fordi arbeidet med universell utforming er av varig karakter, foreslår departementet å auke post 01 med 5,2 mill. kroner mot ein tilsvarande reduksjon på post 21. I tillegg foreslår departementet å styrke dette arbeidet med ytterlegare 1 mill. kroner. Det er behov for å auke post 01 med 3 mill. kroner til drift av nasjonalt studentombod for fagskulestudentar, mot ein tilsvarande reduksjon på kap. 241, post 21 under programkategori 07.40 Høgare yrkesfagleg utdanning. Sekretariatsfunksjonen for Komité for kjønnsbalanse og mangfald i forsking (Kif-komiteen) blei flytta til HK-dir i 2025, og det er derfor behov for å auke post 01 med 6,4 mill. kroner mot ein tilsvarande reduksjon på kap. 275, post 70.

Det er bestemt at det skal opprettast ei klagenemnd for klager på vedtak om godkjenning av utanlandsk utdanning og godkjenning av yrkeskvalifikasjonar frå 1. januar 2026. Sekretariatet for nemnda skal ligge i Klagenemndssekretariatet under Nærings- og fiskeridepartementet. HK-dir førebur klagesaker om godkjenning av utanlandsk høgare utdanning i dag. Sidan oppgåva blir flytta til Klagenemndssekretariatet, foreslår Kunnskapsdepartementet å redusere kap. 256, post 01 med 0,5 mill. kroner.

I 2025 blei midlar overførte frå kap. 241, post 21 til kap. 256, post 21 for å samle driftsutgiftene som HK-dir tidlegare disponerte over prosjektposten på kap. 241. Av desse midlane er 2,5 mill. kroner faste driftsutgifter. Departementet foreslår derfor å auke kap. 256, post 01 med 2,5 mill. kroner mot ein tilsvarande reduksjon på kap. 256, post 21.

Departementet foreslår at løyvinga på kap. 256, post 01 kan overskridast mot tilsvarande meirinntekter under kap. 3256, post 02, jf. forslag til vedtak II nr. 1.

Post 21 Særskilde driftsutgifter

Løyvinga over post 21 skal dekke særskilde driftsutgifter og utgifter til oppdrag og prosjektarbeid som ikkje er vedvarande drift av verksemda.

Resultat i 2024

Det blei i 2024 ført ei mindreutgift på kap. 256, post 21 på 4,2 mill. kroner, som blir dekt av meirinntekta på kap. 3256, post 01, jf. meirinntektsfullmakta.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 17,6 mill. kroner på posten.

I 2025 blei midlar overførte frå kap. 241, post 21 til kap. 256, post 21 for å samle driftsutgiftene som HK-dir tidlegare disponerte over prosjektposten på kap. 241. Av desse midlane er 2,5 mill. kroner faste driftsutgifter. Departementet foreslår derfor å redusere kap. 256, post 21 med 2,5 mill. kroner mot ein tilsvarande auke på post 01. Som følge av at arbeidet med universell utforming har blitt varig, foreslår departementet å redusere post 21 med 5,2 mill. kroner mot ein tilsvarande auke på post 01.

Departementet foreslår at løyvinga på kap. 256, post 21 kan overskridast mot tilsvarande meirinntekter under kap. 3256, post 01, jf. forslag til vedtak II nr. 2.

Kap. 3256 Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Inntekter frå oppdrag

7 793

6 939

7 189

02

Inntekter frå refusjonar o.a.

44 117

34 816

36 069

Sum kap. 3256

51 910

41 755

43 258

Løyvinga på post 01 gjeld inntekter Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir) får frå oppdragsverksemd. Inntektene på post 02 gjeld hovudsakleg refusjon av kostnader til administrasjon av Erasmus+, EU og Nordisk ministerråd.

Resultat 2024

HK-dir hadde mindreinntekter på 1,3 mill. kroner på post 01 og meirinntekter på 1,6 mill. kroner på post 02 samanlikna med inntektsløyvinga.

Budsjettforslag for 2026

Kunnskapsdepartementet foreslår ei inntektsløyving på til saman 43,3 mill. kroner på kapittelet. Høgare inntektsløyvingar blir motsvarte av tilsvarande oppjusteringar av utgiftsløyvingane på kap. 256, post 01 og post 21.

Kap. 257 Kompetanseprogrammet

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

21

Særskilde driftsutgifter

4 832

70

Tilskot, kan overførast

183 037

217 910

217 786

Sum kap. 257

187 869

217 910

217 786

Kompetanseprogrammet omfattar ulike tiltak for kompetanseutvikling i arbeidslivet. Programområda i Kompetanseprogrammet er:

treparts bransjeprogram for kompetanseutvikling

utprøvingar av insentivordningar for livslang læring

Kompetansepluss

Treparts bransjeprogram for kompetanseutvikling

Treparts bransjeprogram er eit samarbeid mellom staten og partane i arbeidslivet. Målet med bransjeprogramma er at fleire skal delta på kurs og i vidareutdanning i dei bransjane som til kvar tid inngår i ordninga. Permitterte og ledige kan òg delta i kompetanseutvikling innanfor bransjeprogramma. Ordninga skal bidra til at bransjane får tilgang til relevant kompetanseutvikling.

Utprøvingar av insentivordningar for livslang læring

Kompetanseprogrammet legg til rette for å prøve ut ulike insentivordningar for å auke etterspurnaden etter livslang læring.

Kompetansepluss

Kompetansepluss er ei tilskotsordning for opplæring i grunnleggande ferdigheiter i lesing, skriving, rekning og munnlege ferdigheiter og digitale ferdigheiter, i tillegg til samisk og norsk. Ordninga skal bidra til at deltakarane får styrkt moglegheitene sine til å delta i arbeids- og samfunnslivet.

Post 21 Særskilde driftsutgifter, og post 70 Tilskot, kan overførast

Post 21 har mellom anna finansiert utgifter til forsking på forsøket med vidareutdanningsstipend for fagarbeidarar og administrasjon av Kompetanseprogrammet i HK-dir, særleg arbeidet med bransjeprogramma. Post 70 finansierer sjølve programmet.

Mål for 2026

Målet for løyvingane på kap. 257 er at fleire lærer heile livet, slik at dei kan stå lenger i arbeid.

Resultat i 2024

Treparts bransjeprogram for kompetanseutvikling

Det var totalt fem bransjeprogram i 2024. Det blei gitt tilsegn på om lag 83 mill. kroner til 53 kurs og utdanningstilbod i desse bransjeprogramma. Samla utgjorde det 5 024 deltakarplassar. Studentane rapporterer gjennomgåande om høg tilfredsheit med både innhald og læringsutbytte. I 2024 blei det etablert to nye bransjeprogram, eitt retta mot solkraftbransjen og eitt innanfor helse og omsorg. Fafos evaluering av bransjeprogramma viser gode resultat og at samarbeidet mellom partane i bransjeprogrammet har fungert etter siktemålet. Programma har i stor grad nådd målgruppa med låg formell kompetanse gjennom relevante og kompetansehevande tilbod.

Utprøvingar av insentivordningar for livslang læring

Forsøket med stipend til fagarbeidarar blei initiert i 2020. Målet har vore å få auka kunnskap om korleis økonomiske insentiv påverkar deltaking i livslang læring, og stimulere til auka deltaking blant ei gruppe som deltek lite. Rapporten frå forsøket blei lansert i januar 2024. Resultatet viste at tilbod om stipend og informasjon auka opptaket til vidareutdanning noko. HK-dir følger opp forsøket med ytterlegare forsking på data for gjennomføring av utdanninga. Resultata er venta hausten 2025.

Kompetansepluss

I Kompetansepluss-utlysinga for 2024 prioriterte HK-dir søknader om kurs i grunnleggande rekneferdigheiter og dessutan opplæring planlagt i tiltakssonen Nord-Troms og Finnmark. Det blei tildelt totalt 130 mill. kroner til ordningane Kompetansepluss arbeid, Kompetansepluss frivilligheit og Kompetansepluss fagopplæring.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår at posten blir budsjettert med ei årleg løyving og ei tilsegnsramme med tilhøyrande tilsegnsfullmakt.

Tilsegnsramma for posten skal svare til summen av tilsegner som HK-dir kan gi i budsjettåret. Det er tilsegnsramma som vil definere kor mykje midlar som kan lysast ut av HK-dir i budsjettåret, ikkje løyvinga. Departementet foreslår ei tilsegnsramme på 242 mill. kroner for posten.

Kunnskapsdepartementet foreslår å løyve 217,8 mill. kroner på posten. Dette er ein reduksjon på 0,1 mill. kroner frå 2025. Av løyvinga på posten er 135,2 mill. kroner til nye tilsegner som venteleg kjem til utbetaling i 2026, og 82,6 mill. kroner er til å dekke tilsegner som er gitt tidlegare år, men som kjem til utbetaling i 2026.

Departementet foreslår at posten blir budsjettert med ei tilsegnsfullmakt fordi HK-dir tildeler midlar til prosjekt som går over inntil tre år, og det er nødvendig med fullmakt frå Stortinget til å kunne forplikte staten utover gjeldande budsjettår. Tilsegnsfullmakta skal vise dei uteståande forpliktingane på posten, det vil seie den delen av gitte tilsegner som enno ikkje er utbetalte, ved utgangen av budsjettåret. Departementet foreslår ei tilsegnsfullmakt på 113,7 mill. kroner på posten, jf. forslag til vedtak IV nr. 1.

Departementet vil vidareføre programområda i Kompetanseprogrammet. HK-dir kan prioritere mellom programområda etter kva slags behov som er viktigast.

I revidert budsjett for 2025 vart det løyvd 7,5 mill. kroner til eit bransjeprogram for tilsette i barnehagesektoren. Løyvinga får heilårseffekt i 2026, og departementet foreslår derfor å auke løyvinga med 15 mill. kroner i 2026. Løyvinga på posten vart prisjustert for høgt i 2025, og departementet foreslår derfor å redusere løyvinga på posten med 0,8 mill. kroner.

Kap. 258 Tiltak for livslang læring

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

21

Særskilde driftsutgifter, kan overførast

89 588

99 329

102 905

Sum kap. 258

89 588

99 329

102 905

Post 21 Særskilde driftsutgifter, kan overførast

Løyvinga finansierer tiltak innanfor kompetansepolitikken, inkludert grunnopplæring for vaksne. Størstedelen av løyvinga blir tildelt Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir).

Løyvinga på posten kan òg bli nytta til å drifte tidsavgrensa arbeid i utval, departement og direktorat og til tilskot til aktørar som blir involverte i kompetansepolitikk og vaksenopplæring.

Mål for 2026

Målet for løyvinga er at fleire lærer heile livet, slik at dei kan stå lenger i arbeid.

Resultat i 2024

Rapporteringa nedanfor gjeld dei største tiltaka som det er tildelt midlar til over posten i 2024.

Modulstrukturert opplæring for vaksne

Modulstrukturert vaksenopplæring blei innført som hovudmodell frå skuleåret 2024–25 med førebuande opplæring for vaksne (FOV) på nivået under vidaregåande, og frå skuleåret 2025–26 i vidaregåande opplæring og i kombinasjonsløp i faga der læreplanane er moduliserte.

Den moduliserte opplæringa aukar kvaliteten og tilgangen, sidan opplæring som er delt i modular, er meir tilpassa dei vaksne sine ressursar og behov. Dette gjer det enklare både å tilpasse omfanget av opplæring til ein vaksen med omsorgsansvar og andre forpliktingar, og å tilby akkurat det den einskilde treng for å fullføre opplæringa. Den førebuande opplæringa for vaksne er og tilpassa minoritetsspråklege som har liten eller ingen skulebakgrunn frå tidlegare.

I 2024 bidrog HK-dir til å styrke realkompetansevurdering som ein del av fullføringsreforma. Det blei mellom anna utvikla og lansert eit kurs for fagpersonar i vidaregåande opplæring for vaksne. Kurset har blitt godt motteke og har gitt fleire av dei som arbeider med å vurdere realkompetanse, nødvendig kunnskap. Det har òg bidrege til meir einskapleg praksis for målgruppa.

Nasjonal digital karriererettleiingsteneste og nasjonalt kvalitetsrammeverk

Den nasjonale digitale karriererettleiingstenesta karriereveiledning.no består av ein nettstad med informasjon og tilgang til profesjonell rettleiing via chat, telefon og e-post. HK-dir har arbeidd målretta med å synleggjere tenesta. Talet på besøk på nettstaden auka med 62 pst. frå 2023 til 2024. For karriererettleiingstenesta på chat og telefon auka talet på førespurnader med 29 pst. frå 2023 til 2024.

Hausten 2023 blei det vedteke å flytte karreiereveiledning.no til HK-dirs miljø i Tromsø. Flyttinga skulle skje etter kvart som samarbeidsavtalane med fylka blei avslutta. Trøndelag fylkeskommune var ved utgangen av 2024 den siste fylkeskommunen som framleis var med i samarbeidet. I slutten av 2024 var det 14 karriererettleiarar i HK-dir som alle arbeidde i tenesta.

HK-dir har det nasjonale systemansvaret for offentleg karriererettleiing for unge og vaksne og forvaltar nasjonalt kvalitetsrammeverk for karriererettleiing på tvers av alle sektorar. Det vart gitt midlar til utvikling av rammeverket over posten i 2024. Kvalitetsrammeverket skal støtte arbeidet med å utvikle kvalitet i karriererettleiinga, og brukarundersøkingar viser at brukarane opplever kvalitetsrammeverket som svært nyttig.

Som ledd i fullføringsreforma i vidaregåande opplæring lanserte HK-dir i 2024 kompetansestandardar for karriererettleiarar i skulen og for lærarar i faget utdanningsval, basert på det nasjonale kvalitetsrammeverket for karriererettleiing. Eit anna tiltak i fullføringsreforma er å vidareutvikle utdanningstilbodet for karriererettleiarar i skulen, og HK-dir lyste i 2024 ut midlar til utvikling og utprøving av minikvalifikasjonar i karriererettleiing.

Kompetanseutvikling for lærarar i vaksenopplæringa

I samarbeid med opplæringssentera i kommunar og fylke, universitet og høgskular fordelte statsforvaltarane i 2024 midlar til etterutdanning av lærarar som underviser vaksne etter opplæringslova.

Digitale verktøy og informasjon for vaksne som ønsker å ta fagbrev

I 2024 blei digitale verktøy for vaksne som ønsker å ta fagbrev, vidareutvikla. Utdanning.no blei utvikla til å vise tilbodet av vidaregåande opplæring for vaksne og utsette grupper på arbeidsmarknaden per fylke. Dette inkluderer tilbodet av modulstrukturert opplæring i fylka. Nye verktøy for å finne relevante jobbar og utdanningar basert på eigne ferdigheiter, interesser og føresetnader blei påbegynt, men også utviklingsprosess for å lansere tenester mot sluttbrukarar som formidlar realkompetansevurdering.

Samarbeid om gode opplæringstenester for ledige og utsette grupper

I 2024 har HK-dir vidareført samarbeidet med AV-dir og IMDi om å utvikle effektive og gode opplæringstenester for ledige og utsette grupper på arbeidsmarknaden. I 2024 leverte direktorata mellom anna ei utgreiing om det juridiske handlingsrommet for deling av personopplysningar mellom Nav og fylkeskommunar. Vidare er det ei pågåande utprøving av samarbeidsmodellar om karriererettleiing, realkompetansevurdering og opplæringsløp. På sikt forventar direktorata å kunne identifisere gode samarbeidsmodellar som kan bli spreidde til heile landet.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 102,9 mill. kroner på posten. Under er dei største tiltaka som vil bli finansierte av løyvinga på posten omtala.

Departementet foreslår å vidareføre løyvinga på 25 mill. kroner til pilot for kompetansereform i industrien.

Om lag 18,5 mill. kroner skal gå til implementering av modulstrukturert opplæring for vaksne.

Departementet foreslår å redusere løyvinga med 7 mill. kroner. Det har i samband med drifta av den nasjonale digitale karriererettleiingstenesta karriereveiledning.no vore tildelt tilskot til fylkeskommunar over denne posten. Samarbeidsavtalene med fylkeskommunane som har bidrege til drifta blir no utfasa, og departementet foreslår derfor å redusere tilskotet i 2026. I statsbudsjettet for 2025 vart 5,5 mill. kroner overført frå kap. 258, post 21 til kap. 256, post 01 som ein del av omlegginga av finansiering av karriereveiledning.no. Departementet foreslår at det for 2026 ikkje vert overført midlar til kap. 256, post 01 til driftsoppgåver i HK-dir.

Departementet foreslår å løyve 4 mill. kroner til Udir til å utvikle eksamen for Førebuande opplæring for vaksne (FOV) og å tilpasse eksamen til kandidatgruppa.

Departementet vil setje av midlar til samarbeidet mellom AV-dir, IMDi og HK-dir for at fleire ledige, permitterte og utsette grupper på arbeidsmarknaden skal fullføre vidaregåande opplæring og få varig tilknyting til arbeidslivet. Det omfattar digitale verktøy for vaksne som ønsker å ta fagutdanning. Vidare vil departementet setje av midlar til utvikling av godkjenningsordningane for utanlandsk utdanning og betre informasjon om utanlandsk utdanning.

Løyvinga vil òg finansiere ei rekke andre tiltak, som drift av Kompetansebehovsutvalet, kompetanseutvikling for lærarar i vaksenopplæringa, eit offentleg utgreiingsutval (NOU) for ein heilskapleg gjennomgang av utdanningsstøtteordningane i Lånekassen og utgifter til kvalitetsrammeverk for karriererettleiing. Departementet vil ved behov omdisponere midlar mellom dei ulike satsingane på posten.

Programkategori 07.60 Høgare utdanning og forsking

Utgifter under programkategori 07.60 fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

260

Universitet og høgskular

45 436 888

46 471 718

48 202 273

3,7

270

Studentvelferd

761 846

897 437

957 581

6,7

271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga

128 717

139 530

158 923

13,9

272

Tiltak for internasjonalisering og høgare utdanning

338 340

329 637

306 104

–7,1

273

Kunnskapssektorens tenesteleverandør – Sikt

425 635

442 769

386 559

–12,7

274

Universitetssenteret på Svalbard

178 386

184 099

190 727

3,6

275

Tiltak for høgare utdanning og forsking

126 533

129 058

127 073

–1,5

284

Dei nasjonale forskingsetiske komiteane

21 432

21 739

22 408

3,1

285

Noregs forskingsråd

5 407 505

6 218 987

6 920 320

11,3

287

Grunnløyving til samfunnsvitskapelege forskingsinstitutt

245 303

0,0

288

Internasjonale samarbeidstiltak

6 756 755

5 127 483

5 701 936

11,2

289

Vitskapelege prisar

49 101

50 967

58 801

15,4

Sum kategori 07.60

59 876 441

60 013 424

63 032 705

5,0

Inntekter under programkategori 07.60 fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

3271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga

8 381

4 864

5 039

3,6

3275

Tiltak for høgare utdanning og forsking

10

10

0,0

3285

Noregs forskingsråd

24 000

154 864

545,3

3288

Internasjonale samarbeidstiltak

18 969

19 025

19 383

1,9

Sum kategori 07.60

27 350

47 899

179 296

274,3

Innleiing

Kompetansen i befolkninga er Noregs viktigaste ressurs. Forsking og høgare utdanning legg grunnlaget for auka kompetanse, nyskaping og omstilling, både for den enkelte og for samfunnet, som vi treng i møte med samfunnsutfordringane og for å oppretthalde verdiskapinga og velferda. Klima- og miljøutfordringar gjer at vi må utvikle og bruke kunnskap endå betre i handtering av naturressursane. Ei anna hovudutfordring er den demografiske utviklinga med lågare prosentdel i yrkesaktiv alder. Dei neste tiåra ser talet på innbyggarar i alderen 20–66 år ut å bli omtrent som i dag, for deretter å falle, medan innbyggartalet i dei eldste aldersgruppene vil auke kraftig. Talet på innbyggarar i aldersgruppa 19–25 vil gå nedover frå litt utpå 2030-talet. Den demografiske utviklinga vil gi ein stadig større mangel på kompetent arbeidskraft i fleire sektorar og yrke. Stadig raskare teknologisk utvikling krev evne til omstilling og nye kunnskapar og ferdigheiter. Den geopolitiske situasjonen med større spenningar i verda gjer òg at vi må ha kunnskapsberedskap for å handtere uventa hendingar. Det må vere god balanse mellom ein open og internasjonalt orientert høgare utdannings- og forskingssektor og behovet for meir varsemd. Løyvingane under programkategori 07.60 finansierer sentrale aktørar og verkemiddel for at vi skal ha kunnskap som legg grunnlag for demokrati, velferd og berekraft, for at samfunnet skal ha tilgang på relevant kompetanse, og for at kunnskapssektoren jamnar ut sosiale og geografiske forskjellar.

Hovudprioriteringar for 2026

Regjeringa foreslår å starte arbeidet med etablering av ein nasjonal infrastruktur for tungrekning med utgangspunkt i vidareutvikling av Sigma2 AS. Infrastrukturen skal byggast opp stegvis. For Steg 1 (2026–2027), foreslår regjeringa ei løyving på totalt 380 mill. kroner. Forslaget om 380 mill. kroner for toårsperioden kjem i tillegg til vidareføring av tidlegare års løyvingar på 50 mill. kroner årleg i basisløyving til Sigma2 og 20,7 mill. kroner årleg som blei løyvd i 2025-budsjettet for arbeidet med norske og samiske språkmodellar.

Regjeringa foreslår å løyve midlar til tre store forskingssatsingar gjennom Noregs forskingsråd. Regjeringa foreslår at 1 mrd. kroner av Kunnskapsdepartementets tilskotsmidlar til Forskingsrådet skal gå til forskingsprogrammet Polhavet 2050 fordelt over ein tiårsperiode. Regjeringa foreslår å styrke forskinga på kvanteteknologi med ytterlegare 150 mill. kroner årleg i fem år. Det kjem i tillegg til satsinga på 70 mill. kroner frå 2025-budsjettet. Vidare foreslår regjeringa 132 mill. kroner årleg til ei forskingssatsing på forsvarsevne, tryggleik og beredskap, der 75 mill. kroner er over budsjettet til Kunnskapsdepartementet og 57 mill. kroner er over budsjettet til Forsvarsdepartementet. Satsinga skal gå over fem år, med moglegheit for tre års forlenging.

Regjeringa foreslår 25 mill. kroner kvar til Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet og Universitetet i Oslo til ei forskingssatsing på framveksande teknologiar. Løyvinga vil bli trappa opp til 50 mill. kroner kvar frå og med 2027.

Regjeringa foreslår 48,2 mrd. kroner til universitet og høgskular i 2026. Det er ein auke på 57,6 mill. kroner utover prisjusteringa, tilsvarande 0,1 pst. Forslaget omfattar 20 nye studieplassar i medisin, 60 studieplassar i psykologi, 155 studieplassar i sjukepleie, 100 studieplassar i kvanteteknologi, 10 mill. kroner til å utvide kapasiteten i audiografutdanninga og 225 nye plassar i arbeidsplassbasert barnehagelærarutdanning.

Løyvinga til universiteta og høgskulane blir auka med 174,3 mill. kroner for å trappe opp ordinære studieplasstildelingar frå tidlegare år, og med 167,2 mill. kroner som følge av betre resultat på indikatorane for resultatbasert utteljing.

Løyvinga blir redusert med 346,2 mill. kroner for å frigjere midlar til omprioriteringar. Utfasinga av dei mellombelse midlane til studieplassar frå Utdanningsløftet 2020 utgjer 414 mill. kroner.

Regjeringa foreslår 2,5 mrd. kroner til prosjektet for Livsvitskapsbygget ved Universitetet i Oslo over budsjettet til Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet. Universitetet skal ta i bruk bygget i 2026 og regjeringa foreslår å auke løyvinga med 259,8 mill. kroner som kompensasjon for kapitalelementet i husleiga og vidare med 78 mill. kroner for å styrke rammevilkåra til UiO si satsing på livsvitskap.

Regjeringa foreslår å løyve 65 mill. kroner til forprosjekt for Noregs arktiske universitetsmuseum ved UiT som samlar museet i nye bygg i Tromsø sentrum.

Regjeringa foreslår 300 mill. kroner til nytt bygg for Griegakademiet ved Universitetet i Bergen over budsjettet til Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet og 20 mill. kroner til utstyr til universitetet.

Overordna rammer i politikken for forsking og høgare utdanning

Langtidsplan i forsking og høgare utdanning 2023–2032

Hausten 2022 la regjeringa fram ein ny langtidsplan for forsking og høgare utdanning, jf. Innst. 170 S (2022–2023) og Meld. St. 5 (2022–2023) Langtidsplan for forskning og høyere utdanning (2023–2032). Planen set overordna mål for politikken for forsking og høgare utdanning. Regjeringa si oppfølging av langtidsplanen blir omtala i del III, kap. 5.

Melding om forskingssystemet

Meld. St. 14 (2024–2025) Sikker kunnskap i en usikker verden handlar om korleis vi rustar forskingssystemet for ei verd i endring. Ein forverra tryggleikspolitisk situasjon og gjennomgripande teknologiendringar stiller nye krav til omstilling.

Regjeringa legg til rette for at vi både kan leie an på nokre teknologifelt og tilpasse oss truslar og moglegheiter frå det digitale skiftet. Regjeringas forslag om å etablere ein nasjonal infrastruktur for tungreknekraft, styrke forskinga på kvanteteknologi og utvikle ein nasjonal infrastruktur for kunstig intelligens er svar på desse utfordringane.

Verda er meir ustabil enn før, og forskingsmiljøa er særleg utsette for etterretningsverksemd og uønskt kunnskapsoverføring. Forskingstryggleiken skal styrkast, samstundes som internasjonalt samarbeid framleis skal vere høgt prioritert. Regjeringa arbeider derfor med å auke kunnskapen om ansvarleg internasjonalt samarbeid, og med å sikre at dei relevante regelverka er treffsikre og moglege å handtere i praksis.

Forskingsinstitutta spelar ei viktig rolle som kopling mellom akademia, næringslivet og offentleg sektor og kan levere raskt på behova i samfunnet. Næringslivet i Noreg satsar lite på forsking samanlikna med andre nordiske land, og finansiering frå næringslivet til instituttsektoren har falle dei siste åra. Vi treng nytenking om finansiering av forsking og utvikling (FoU). Derfor vil regjeringa greie ut nye tiltak for å auke den private finansieringa som styrker samarbeidet mellom akademia, næringslivet og offentleg sektor, og som løftar konkurranseevna til næringslivet.

Regjeringa har i Meld. St. 14 (2024–2025) varsla ein gjennomgang av samarbeidet mellom forskingsinstitutta og næringslivet, som tek opp institutta sine mål, rolle, organisering, rammevilkår og konkurranseforhold.

Endra regelverk for opptak til høgare utdanning

Regjeringa foreslo ei rekke endringar i Meld. St. 20 (2023–2024) Opptak til høgare utdanning som gjer opptaksregelverket enklare, og som bidreg til at flest mogleg kjem raskt i gang med høgare utdanning og ut i arbeid. Kunnskapsdepartementet sende i mars 2025 eit forslag til ny opptaksforskrift på høyring, og ny forskrift blei kunngjort i september 2025. Den nye forskrifta trer i kraft 1. januar 2027, men dei største endringane gjeld først frå opptaket i 2028. Dette er for å gi elevar i vidaregåande opplæring føreseielegheit. Endringane i nivåkrav for opptak til lærar- og sjukepleiarutdanningane blei innførte i lokalt opptak til studieåret 2024–25 og i ordinært opptak til studieåret 2025–26.

Utdanning og forsking i tråd med samfunnsbehova

Samfunnet treng kompetent arbeidskraft med høgare utdanning

Høg kompetanse i befolkninga og god tilgang til høgare utdanning av høg kvalitet bidreg til å løyse samfunnsutfordringane og til god omstillingsevne i norsk arbeidsliv. I Meld. St. 31 (2023–2024) Perspektivmeldingen 2024 peikar regjeringa på at det gjennomsnittlege utdanningsnivået i befolkninga i yrkesaktiv alder vil auke, fordi høgare utdanning er meir utbreidd blant yngre enn eldre arbeidstakarar. Vidare peikar meldinga på at eit slikt høgare utdanningsnivå kan lette nødvendig omstilling i økonomien og oppretthalde høg sysselsetjing. Samtidig vil den aukande mangelen på arbeidskraft krevje meir av universiteta og høgskulane. Mellom anna må dei legge til rette for at fleire gjennomfører utdanningane dei har begynt på, og dei må prioritere utdanningstilbod som best mogleg samsvarer med dei viktigaste behova i samfunnet. Dette handlar ikkje om at nokre utdanningsområde ikkje er viktige eller ikkje trengst, men om balansen mellom ulike typar tilbod, kor mange vi treng innanfor ulike typar utdanningar, og kva som må prioriterast meir av i åra framover.

Forskingskompetanse er viktig for omstilling og verdiskaping i mange sektorar og bransjar, og det er eit mål for regjeringa at doktorgradskompetansen i Noreg er relevant for arbeidslivet, både i og utanfor akademia. Regjeringa vil derfor setje ned ei ekspertgruppe som skal vurdere dimensjoneringa av doktorgradsutdanninga. Vurderinga skal ta omsyn til samfunnets behov for kompetanse i lys av omstillingsbehov og demografiske endringar.

Styringa av universiteta og høgskulane skal utviklast vidare

Det økonomiske handlingsrommet i statsbudsjetta og den aukande mangelen på arbeidskraft i åra framover gjer det nødvendig å prioritere strengare, også i utdanningssektoren. Ein viktig føresetnad for å lykkast er at universiteta og høgskulane styrker si eiga evne til utvikling og omstilling. I lys av dette vil regjeringa i åra framover vurdera behovet for vidareutvikling og endringar i styringa av universiteta og høgskulane. Sektoren vil bli involvert i arbeidet med eventuelle endringar i styringa i åra framover, mellom anna i tråd med regjeringa si tillitsreform.

Kunnskapsdepartementet har utviklingsavtalar med dei statlege universiteta og høgskulane som gjeld for perioden 2023–2026. Avtalane har differensierte mål og styringsparametrar som omfattar institusjonane sine strategiske prioriteringar for å bidra til å nå dei nasjonale sektormåla. Arbeidet med nye utviklingsavtalar mellom Kunnskapsdepartementet og universiteta og høgskulane frå 2027 er i gang. Formålet er at dei nye avtalane skal bidra til tydelegare strategisk dialog mellom departementet og institusjonane om nasjonale prioriteringar, kunnskapsbehova i samfunnet og ambisjonane og behova til institusjonane. Avtalane skal bidra til styrkt mangfald, samarbeid og arbeidsdeling i sektoren og til vidare utvikling og god omstilling av institusjonane og sektoren. Mellom anna blir det vurdert korleis kompetansebehova i samfunnet og dimensjonering av utdanningane kan få ein sentral plass i dei nye avtalane.

Kunnskapsdepartementet har i 2025 gitt OECD i oppdrag å utarbeide ein landrapport om korleis fag- og yrkesopplæring, høgare yrkesfagleg utdanning og høgare utdanning på best mogleg vis kan bidra til styrkt innovasjon, konkurransekraft og produktivitet i norsk arbeidsliv, jf. Prop. 146 S (2024–2025) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2025. Korleis utdanningspolitikken, inkludert styring og finansiering, kan støtte opp under dette, er ein del av oppdraget.

Regjeringa held fram arbeidet med å styre lærarutdanningane meir overordna. Det er sett i gang eit arbeid med å gå frå elleve til to rammeplanar for lærarutdanninga, ein for ordinære lærarutdanningar og ein for samiske lærarutdanningar. Kunnskapsdepartementet har gitt Fagleg råd for Lærarutdanning 2025 i oppdrag å utarbeide éin felles rammeplan som erstattar dagens ordinære rammeplanar for lærarutdanninga. Departementet vil på eit seinare tidspunkt i 2025 setje ned ei eiga gruppe som skal få i oppdrag å utarbeide forslag til éin felles rammeplan for samiske lærarutdanningar.

NOU om kunstig intelligens i høgare utdanning

Regjeringa har oppnemnt eit offentleg utval som skal gi råd om korleis teknologien for kunstig intelligens (KI) kan kome studentar, universitet, høgskular og samfunnet til gode. Utvalet om kunstig intelligens i høgare utdanning skal mellom anna gi ei overordna analyse av korleis KI påverkar høgare utdanning, og gi råd om korleis universitet og høgskular best kan forhalde seg til KI. Dei skal òg gi statlege styresmakter råd om korleis dei bør utnytte moglegheitene og løyse utfordringar med KI i høgare utdanning og kva for tiltak som eventuelt bør setjast i verk. Utvalet skal legge fram utgreiinga i løpet av hausten 2026.

Kunnskap og kompetanse i eit opnare polhav – Polhavet 2050

Regjeringa foreslår å løyve 1 mrd. kroner over ti år til forskingsprogrammet Polhavet 2050, med eit gjennomsnitt på 100 mill. kroner årleg. Heile 18 norske universitet og forskingsinstitutt står bak det tiårige programmet, med forskingsfartøyet FF Kronprins Haakon som sentral infrastruktur. Av den totale ramma skal 75 pst. gå til eit kjerneprosjekt, medan 25 pst. går til to store utlysingar. Dette vil både gi programmet rom for langsiktig og føreseieleg planlegging og ta omsyn til konkurranse og fornying i løpet av tiårsperioden. Det er lagt til grunn at institusjonane legg inn tilsvarande eigne ressursar.

Polhavet 2050 vil skaffe heilt ny kunnskap om havområde som har vore dekte av massiv is og derfor ikkje har vore tilgjengelege tidlegare, kartlegge økosystem og naturressursar, utvikle ny teknologi og gi betre grunnlag for forvaltning og næringsutvikling i Arktis.

Større konkurransekraft frå teknologisk gjennombrotsforsking

For å auke produktiviteten i tilstrekkeleg grad til å sikre framtidig velferd, må vi styrke evna til å lage næring av toppforsking. For å lukkast med å skape konkurransekraft frå teknologisk gjennombrotsforsking, må grunnforsking og næringsliv utviklast parallelt og i samspel. Det teknologibaserte næringslivet må ha tilgang til forskingsmiljø i den internasjonale forskingsfronten, både når det gjeld utstyr og kompetanse, jf. regjeringas vegkart for det teknologibaserte næringslivet som nyleg vart lagt fram. Dei leiande forskingsmiljøa må ha gode og langsiktige vilkår som gjer at dei både kan drive banebrytande grunnforsking for nye teknologiar og omsetje resultata til innovative løysingar i nær kontakt med næringslivet.

Kvanteteknologi kan skape ein teknologisk revolusjon. Det er viktig at Noreg utviklar nok kompetanse til å kunne utnytte teknologien og samtidig unngå moglege skadeverknader av han. I Meld. St. 14 (2024–2025) Sikker kunnskap i en usikker verden varsla regjeringa ein nasjonal strategi for kvanteteknologi som skal omfatte forsking, innovasjon, næringsutvikling, internasjonalt samarbeid og tryggleik. Strategien kjem i 2026. Noregs forskingsråd, Nasjonalt tryggingsorgan og Innovasjon Noreg skal i 2025 lage ein rapport med eit kunnskapsgrunnlag for strategiarbeidet.

I løpet av 2025 skal det etablerast ein ny kvanteinfrastruktur og nye forskingssenter for å styrke grunnforsking og rekruttering. Regjeringa har auka forskingsinnsatsen på kvantefeltet med 70 mill. kroner årleg frå 2025, og satsar no stort på kvanteteknologi ved å tildele ytterlegare 150 mill. kroner årleg over fem år til ei offentleg-privat satsing på næringsretta kvanteteknologi. I tillegg foreslår regjeringa å utvide utdanningskapasiteten i kvanteteknologi med 100 nye studieplassar for å sikre framtidig kompetanse til norsk forsking og teknologibasert næringsliv.

I Norden finst det kompetansemiljø og infrastruktur som ligg langt framme internasjonalt på ulike felt innanfor kvanteteknologi, og med eit sterkare samarbeid vil desse utfylle kvarandre og styrke regionen som heilskap. Dei nordiske landa har derfor forplikta seg til å styrke samarbeidet gjennom ei felles erklæring om kvanteteknologi. Målet er mellom anna høg kvalitet i kvanteteknologisk utdanning og forsking og å trekke utanlandske selskap, investeringar og talent til Norden.

Regjeringa foreslår 25 mill. kroner kvar til Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet og Universitetet i Oslo til ei forskingssatsing på framveksande teknologiar. Løyvinga vil bli trappa opp til 50 mill. kroner kvar frå og med 2027. Desse løyvingane skal styrke nokre av dei fremste fagmiljøa innanfor framveksande teknologiar i Noreg, slik at dei kan drive framifrå forsking på nye teknologiar i nær kontakt med næringslivet. Løyvingane skal òg bidra til at desse universiteta kan bygge opp kapasitet på nye framveksande teknologiar som i dag er underdekka i Noreg.

Forskingssatsing på forsvarsevne, tryggleik og beredskap

Regjeringa foreslår 132 mill. kroner årleg i fem år, med moglegheit for tre års forlenging, til ei forskingssatsing på forsvarsevne, tryggleik og beredskap. Satsinga skal finansierast gjennom Noregs forskingsråd med 75 mill. kroner over Kunnskapsdepartementets budsjett og 57 mill. kroner over Forsvarsdepartementets budsjett. Satsinga skal ha tre spor som følger dei tre strategiske hovudprioriteringane i den nasjonale tryggleiksstrategien som regjeringa lanserte tidlegare i 2025:

styrke forsvarsevna

gjere samfunnet meir motstandsdyktig

styrke den økonomiske tryggleiken og konkurranseevna vår

Digitale teknologiar og infrastrukturar

Nasjonal infrastruktur for tungrekning

Reknekraft er nødvendig for at forskings- og innovasjonsmiljøa skal kunne utvikle ny kunnskap, nye produkt og nye tenester. Reknekraft er også nødvendig for at den offentlege forvaltninga skal kunne levere samfunnskritiske tenester innanfor helse, tryggleik og beredskap, kritisk infrastruktur og miljøovervaking. Vidare er reknekraft nødvendig for at privat og offentleg sektor skal kunne utnytte moglegheitene som kjem med kunstig intelligens (KI), til dømes språkbaserte KI-verktøy for meir effektive tenester og produksjon. Tilstrekkeleg kapasitet vil bidra til å halde oppe forsking av høg kvalitet, sikre samfunnskritiske tenester, bygge kompetanse og ekspertise, og styrke norsk konkurranseevne og teknologisk suverenitet.

Som varsla i Prop. 1 S (2024–2025) for Kunnskapsdepartementet, har regjeringa sett i gang ei utgreiing av ein nasjonal infrastruktur for tungrekning for forsking, offentleg forvaltning og kunstig intelligens. Saka er greidd ut og kvalitetssikra eksternt i tråd med krava i prosjektmodellen til staten. Basert på kunnskapsgrunnlaget frå utgreiinga foreslår regjeringa å starte etablering av ein nasjonal infrastruktur for tungrekning. For Steg 1 i perioden 2026–2027, foreslår regjeringa ei løyving på totalt 380 mill. kroner. Denne løyvinga kjem i tillegg til vidareføring av tidlegare års løyvingar på 50 mill. kroner årleg til grunnfinansiering av Sigma2 og 20,7 mill. kroner årleg for arbeidet med norske og samiske språkmodellar.

Nasjonal infrastruktur for sensitive persondata

Noreg har samla store mengder helsedata av høg kvalitet, med stort potensial for verdiskaping. Desse kan utnyttast i forsking og utvikling gjennom sikre infrastrukturløysingar som varetek personvernet. Tre infrastrukturløysingar som fyller denne funksjonen i dag er TSD ved Universitetet i Oslo, SAFE ved Universitetet i Bergen og HUNT Cloud ved NTNU. I Meld. St. 14 (2024–2025) Sikker kunnskap i en usikker verden varsla regjeringa at ho vil greie ut korleis dei eksisterande infrastrukturløysingane kan danne ein nasjonal infrastruktur for behandling av personsensitive data. Basert på utgreiinga har Kunnskapsdepartementet i samarbeid med Helse- og omsorgsdepartementet bestemt å etablere ein styringsmodell for infrastrukturen. Konsortiet vil bli leia av Universitetet i Oslo og inkludere Universitetet i Bergen og NTNU. Infrastrukturen blir etablert frå 1. januar 2026.

Stortinget løyvde totalt 10 mill. kroner til utvikling av denne infrastrukturen over Kunnskapsdepartementets og Helse- og omsorgsdepartementets budsjett i 2025. Regjeringa foreslår at løyvinga blir vidareført og samla på Kunnskapsdepartementets budsjett frå 2026.

Forskingstryggleik og ansvarleg internasjonalt kunnskapssamarbeid

Den tryggingspolitiske situasjonen i Europa og globalt er skjerpa, og tilgang på kunnskap, kompetanse og teknologi blir stadig viktigare i konkurransen om makt og innverknad. Regjeringa ser behov for å ruste norske høgare utdannings- og forskingsinstitusjonar til å handtere stadig meir komplekse utfordringar, og styrker derfor arbeidet med forskingstryggleik og ansvarleg internasjonalt samarbeid. Meld. St. 14 (2024–2025) Sikker kunnskap i en usikker verden balanserer omsynet til tryggleik med vern av grunnleggande prinsipp som akademisk fridom og open forsking og behovet for framleis å ha ein internasjonalt orientert kunnskapssektor.

Samarbeid mellom sivil og militær forsking

Regjeringa tek grep for å samordne FoU-systema på sivil og militær side og for å legge til rette for at fleire sivile forskingsmiljø kan bidra til skjerma og gradert FoU. I møte med eit skjerpa trusselbilde er det viktig med meir tverrsektorielt samarbeid og å sjå nasjonale ressursar meir i samanheng. I Meld. St. 14 (2024–2025) Sikker kunnskap i en usikker verden kom regjeringa med ei rekke forslag til endringar i forskingssystemet. Arbeidet skal bygge vidare på eksisterande funksjonar, og eit viktig grep er å gi Noregs forskingsråd ei utvida rolle som koplingsmekanisme mellom FoU-systema på sivil og militær side. Relevante aktørar i forsvarssektoren skal samarbeide tett med Forskingsrådet, inkludert hjelp med innhenting av data og innsikt om forsvarssektorens FoU-innsats. Regjeringa vil òg greie ut moglege løysingar for å utvikle eigna infrastruktur som truleg vil vere nødvendig for å etablere eit felles system for open, skjerma og gradert FoU.

Kontroll med teknologioverføring

Utanriksdepartementet arbeider med endringar i eksportkontrollregelverket for å tydeleggjere korleis regelverket omfattar teknologioverføring. Utanriksdepartementet vil også publisere ein rettleiar for eksportkontrollregelverket retta mot kunnskapssektoren. Kunnskapsdepartementet følger opp prosessane i tett dialog med sektoren. Direktoratet for eksportkontroll og sanksjonar (DEKSA) under Utanriksdepartementet blei etablert 1. januar 2025 og skal bidra til betre rettleiing og kortare saksbehandlingstid for kunnskapssektoren.

Kunnskapsutvikling, rådgiving og rettleiing

Oppdatert kunnskap er ein føresetnad for å gjere gode risikovurderingar og vite kvar det er behov for å setje inn beskyttande tiltak. Regjeringa vil utvikle ein felles kunnskapsbase for vidare arbeid med forskingstryggleik og ansvarleg internasjonalt samarbeid, og kartlegge eventuelle behov for meir koordinert rådgiving og rettleiing på tvers av departement og regelverk. I lys av den raske utviklinga på forskingsfronten, særleg på teknologiområdet, har regjeringa mellom anna teke initiativ til å utvikle eit meir systematisk kunnskapsgrunnlag om sensitive teknologiar. Ei felles forståing av kva for teknologiar som til kvar tid blir vurdert som særleg sensitive, er viktig for å kunne vurdere ulike former for risiko og innføre målretta tiltak. Arbeidet er organisert som eit felles oppdrag til Noregs forskingsråd, Nasjonalt tryggingsorgan og Forsvarets forskingsinstitutt og skal ferdigstillast innan utgangen av 2025.

Noreg har eit særskilt ansvar for å fremje berekraftig forsking i nord som tek omsyn til komplekse miljømessige, sosiale, økonomiske og tryggingspolitiske forhold. Regjeringa har derfor gitt Noregs forskingsråd og Norsk polarinstitutt i oppdrag å etablere eit forskingskontor på Svalbard. Målet for det nye kontoret er å sørge for tydeleg norsk forskingsleiing og oppfølging av mål, rammer og forventningar i norsk svalbardpolitikk. I lys av den tryggingspolitiske utviklinga ser regjeringa også behov for å tydeleggjere mål og prioriteringar for kunnskapssamarbeid med land utanfor EU/EØS, og vil derfor gjennomføre ei midtvegsevaluering av Panorama-strategien.

Internasjonalt samarbeid og utveksling

Noreg treng å ta del i internasjonalt samarbeid om forsking og utdanning

Samarbeid med leiande internasjonale kunnskapsmiljø bidreg til å auke kvaliteten i norske fagmiljø, og Noreg er avhengig av internasjonalt samarbeid og dialog på tvers av landegrensene for å handtere dei store samfunnsutfordringane. Noregs deltaking i EUs rammeprogram for forsking og innovasjon (Horisont Europa) og EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett (Erasmus+), saman med ei brei og god involvering i dei europeiske områda for utdanning (EEA) og forsking (ERA), gjer det mogleg å utvikle og samarbeide om utdanning, opplæring, forsking og innovasjon med andre land. Noreg bidreg på denne måten til å følge opp felles europeisk politikk for å styrke europeisk og norsk utdanning, forsking og innovasjon, auke samarbeidet om store samfunnsutfordringar som grønt og digitalt skifte og utvikle relevante ferdigheiter og kompetanse i befolkninga.

Noreg bidreg aktivt i det nordiske samarbeidet for å oppnå dei måla og prioriteringane som er fastsette i samarbeidsprogrammet til Nordisk ministerråd for utdanning og forsking for perioden 2025–2030. Tilgang på utdanning av høg kvalitet for alle, med ei god kopling mellom kompetansebehova og utdanningane, er eit viktig mål for perioden. Det er òg viktig å fremje Norden som ein integrert utdannings- og forskingsregion som styrker språkfellesskapet og gir ny kunnskap på strategisk viktige område. Nordplus og NordForsk er viktige verkemiddel i det nordiske utdannings- og forskingssamarbeidet.

Regjeringa er òg oppteken av å styrke samarbeidet innanfor høgare utdanning, forsking og innovasjon med strategisk viktige land utanfor EU/EØS. Gjennom Panoramastrategien (2021–2027) blir det lagt til rette for utvikling av langsiktige, gjensidige partnarskapar av framifrå kvalitet med Brasil, Canada, India, Japan, Kina, Sør-Afrika, Sør-Korea og USA. Partnarskapsprogramma UTFORSK og INTPART er sentrale verkemiddel for å auke samarbeidet med dei prioriterte landa og fremje koplingar mellom utdanning, forsking og næringsliv.

Internasjonal rekrutteringspolitikk

Regjeringa er oppteken av at Noreg skal vere eit attraktivt land for talentfulle internasjonale studentar og forskarar i ei tid då vi ser at akademisk fridom og uavhengig forsking er under aukande press internasjonalt. Det er derfor behov for ein meir målretta og aktiv politikk for internasjonal rekruttering. Internasjonale studentar og forskarar kan spele ei viktig rolle i møte med kompetansebehova i framtida, men i dag møter både studentar og forskarar som ønsker å kome til Noreg og delta i norsk arbeidsliv fleire barrierar.

I Meld. St. 14 (2024–2025) Sikker kunnskap i en usikker verden er regjeringa tydeleg på at det er nødvendig å bygge ned barrierar og utforme målretta verkemiddel for å gjere Noreg meir attraktiv som kunnskapsnasjon for internasjonale talent som kan ta i bruk kompetansen sin i Noreg etter gjennomført utdanning. Regjeringa har sett i gang ein analyse av kva barrierar internasjonale studentar og forskarar opplever for å søke arbeid i Noreg. Analysen vil vere eit viktig grunnlag for å utforme effektive tiltak for å få internasjonale talent til norsk forsking og næringsliv.

Etter innføringa av studieavgift for studentar frå land utanfor EØS og Sveits i 2023, har det vore ein kraftig nedgang i nye tredjelandsstudentar. Universiteta og høgskulane har vore tydelege på at kravet i lova om at studieavgifta minst skal dekke alle kostnadene, saman med eit generelt høgt kostnadsnivå i Noreg, gjer det krevjande å lykkast i konkurransen om å rekruttere internasjonale studentar. Regjeringa vil derfor fjerne kravet i universitets- og høgskulelova om at studieavgifta må vere kostnadsdekkande. Kunnskapsdepartementet vil legge fram eit lovforslag om å fjerne dette kravet og sender det på høyring hausten 2025. Forslaget inneber at norske universitet og høgskular framleis skal krevje studieavgift, men regjeringa vil gi institusjonane fleksibilitet til å kunne setje avgifta lågare enn i dag. Auka fleksibilitet i fastsetjinga av studieavgifta for dei ulike studieprogramma vil gi institusjonane høve til å tilpasse seg skiftande rekrutterings- og kompetansebehov både regionalt og nasjonalt. Samtidig vil dette kunne styrke konkurranseevna internasjonalt, ved at institusjonane får større handlingsrom til å justere avgiftsnivået for å tiltrekke seg dyktige studentar med ettertrakta kompetanse.

Gode norskferdigheiter er ein viktig føresetnad for at internasjonale forskarar kan integrerast i arbeidsmiljøet og i det norske samfunnet, og for å sikre at norsk fagspråk kan haldast oppe i akademia, særleg med tanke på undervisninga. Kunnskapsdepartementet har kome fram til at kravet om at stipendiatar og postdoktorar skal gjennomføre språkopplæring ikkje er rett verkemiddel for å oppnå dette. Departementet har på denne bakgrunnen oppheva plikta for stipendiatar og postdoktorar til å gjennomføre norsk språkopplæring. Institusjonane skal framleis tilby språkopplæring, men det vil vere frivillig for stipendiatane og postdoktorane å følge opplæringa.

Bygg for undervisning og forsking

Kunnskapsbygg som understøttar måloppnåinga i sektoren

Dei fysiske omgivnadene på campus påverkar læringsmiljøet og kvaliteten i forsking og utdanning. Eit godt utforma bygg kan invitere til samarbeid mellom fag og betre kommunikasjonen mellom tilsette og studentar og mellom akademia, næringslivet og lokalsamfunnet.

Universitets- og høgskulesektoren har den største byggporteføljen i statleg sivil sektor. Sektoren disponerer 3,6 mill. kvadratmeter. Av dette eig staten om lag 2,7 mill. kvadratmeter, og institusjonane leiger resten i den private marknaden. Det har vore store statlege investeringar i bygg for universitets- og høgskulesektoren dei siste åra. Fleire store prosjekt er under oppføring eller prosjektering, og legg beslag på betydelege økonomiske ressursar og personellressursar. Det vil derfor ikkje vere rom for å setje i gang mange store byggeprosjekt i sektoren i åra framover. Regjeringa forventar at universiteta og høgskulane sørger for å bruke eksisterande areal betre framfor å bygge nytt, og at dei gjer grundige vurderingar av behova for nybygg, rehabilitering, ombygging og leige av bygg.

Institusjonane må mellom anna legge til rette for effektive lokale som støttar formålet til verksemda. Det inneber til dømes å tilpasse areal til nye undervisningsformer, arbeidsmetodar og forskingsmetodar. Institusjonane har gjennom arbeidet med campusutviklingsplanar identifisert kva slags endringar og investeringar som er nødvendige for at bygga skal vere gode lokale for forsking, utdanning og formidling. Kunnskapsdepartementet har sett i gang ei kartlegging av institusjonane sine planar for arealeffektivisering. Kunnskapsdepartementet greier også ut ein modell for kapitalbelastning som skal gi betre insentiv i planlegging og gjennomføring av byggeprosjekt ved dei fem universiteta som forvaltar eigedom på vegner av staten. Regjeringa vil kome tilbake til Stortinget om saka på ein eigna måte.

Studentbustadar

I statsbudsjettet for 2025 blei det gitt tilsegner om tilskot til 3 050 nye studenthyblar, ein kraftig auke samanlikna med tidlegare nivå på tilskot til nye bustadar. Samskipnadene har avgrensa med kapasitet til å sette i gang så mange fleire nye store byggeprosjekt i 2026. Dessutan er det ei utfordring å skaffe eigna tomter i dei store byane. Regjeringa foreslår derfor å redusere talet på tilsegner om tilskot mellombels til 2 000 studenthyblar i 2026, og så auke tilsegnsnivået tilbake til 3 050 i 2027.

Regjeringa har gjort fleire viktige grep for å legge til rette for bygging av fleire studentbustadar. Både tilskotssatsen og kostnadsramma er auka. Regjeringa har vidare sørgd for at studentbustadar inngår som eit eige arealformål i kart- og planforskrifta, noko som kan gi kortare saksbehandlingstid og reduserte byggesakskostnader. Det er også sett ei eiga delramme for lån til studentbustadar i Husbanken, og det gir studentsamskipnadene meir føreseieleg finansiering.

Regjeringa foreslår i 2026 å prioritere område med låg dekningsgrad av studentbustadar og høgt press i bustadmarknaden. Regjeringa foreslår også å framskunde utbetalinga av tilskota, slik at fordelinga blir endra frå 20–60–20 pst. over tre år til 20–70–10 pst. over tre år.

Kap. 260 Universitet og høgskular

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

50

Statlege universitet og høgskular, kan nyttast under post 70

43 128 462

44 160 977

45 872 711

70

Private høgskular, kan nyttast under post 50

2 308 426

2 310 741

2 329 562

Sum kap. 260

45 436 888

46 471 718

48 202 273

Post 50 Statlege universitet og høgskular, kan nyttast under post 70, og post 70 Private høgskular, kan nyttast under post 50

Mål for 2026

Følgande overordna mål gjeld frå 2023 for universitet og høgskular som får løyving frå Kunnskapsdepartementet over kap. 260:

høg kvalitet i utdanning og forsking

berekraftig samfunnsutvikling, velferd og innovasjon

god tilgang til utdanning, forsking og kompetanse i heile landet

Resultat i 2024

God tilgang til utdanning

Stabilt studenttal

Hausten 2024 var det om lag 301 000 registrerte studentar ved norske universitet og høgskular med finansiering frå Kunnskapsdepartementet. Det er omtrent på same nivå som i 2023. 16 pst. av studentane var registrerte på private høgskular. Omrekna til heiltidsekvivalentar har det vore ein auke i studenttalet frå 257 300 i 2023 til 260 600 i 2024.

Tal frå Statistisk sentralbyrå (SSB) viser at det var 12 400 norske gradsstudentar ved universitet og høgskular i utlandet i 2024. Det er ein liten reduksjon frå 2023. Dette talet har gått ned kvart år sidan 2014, då det var rundt 17 000.

Frå 2022 til 2024 var 37 pst. av befolkninga i alderen 19–24 år studentar i Noreg eller utlandet. For heile aldersspennet frå 19 til 29 år har delen studentar vore om lag den same sidan 2020, rundt 28 pst.

Fleire studentar har innvandringsbakgrunn

I 2024 hadde 18 pst. av studentane innvandra til Noreg eller innvandrarforeldre. Prosentdelen med slik bakgrunn var like stor blant dei uteksaminerte kandidatane, og han har auka med til saman 10 prosenteiningar sidan 2006. Auken kjem både av at denne befolkningsgruppa er blitt større, og av at fleire av dei studerer. Frå 2012 til 2024 auka studentandelen blant 19–24-åringar med 8 prosenteiningar til 23 pst. for innvandrarar og 47 pst. for norskfødde med innvandrarforeldre. For resten av befolkninga gjekk studentandelen opp med 4 prosenteiningar til 39 pst. i same perioden.

Over tid er det ein større del av studentane som har foreldre med høgare utdanning. Frå 2012 til 2024 gjekk andelen opp med nesten 10 prosenteiningar, til 56 pst. Dette kjem av at befolkningsgruppa med høgare utdanning blir større, og ikkje av at ein større del av barna deira studerer. For 19–24-åringar med foreldre med høgare utdanning varierte studentandelen mellom 48 og 50 pst. frå 2012 til 2024, medan han auka frå 22 til 25 pst. for dei andre.

Meir fleksible tilbod

Dei siste åra har auken i studenttalet vore på nettbaserte tilbod. I 2024 var det om lag 7 000 fleire nettstudentar enn i 2022, medan det var om lag 5 000 færre på andre tilbod. Dei fleksible tilboda, som nett-/samlingsbaserte utdanning og deltidsutdanning, er kjenneteikna både av at ein større del er av mindre omfang enn ordinære gradsutdanningar, og av at studentane er eldre. Dette er vist i tabell 4.24. Personar under 26 år er i klart fleirtal i dei ordinære heiltidsutdanningane, men i mindretal både i dei nettbaserte tilboda og i deltidsutdanningane. Det er 4 pst. som har nettbasert undervisning på dei gradsgivande utdanningane, medan det er 29 pst. på dei ikkje-gradsgivande utdanningane.

Dei fleksible tilboda finst både på dei ordinære campusane og desentralisert utanfor desse, til dømes ved studiesenter. I 2024 tildelte Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir) 50 mill. kroner til 31 studiesenter fordelte over heile landet. Sentera samarbeider med lokalt næringsliv, kommunar og fylkeskommunar slik at dei møter regionale behov for kompetanseutvikling best mogleg. Ansvaret for ordninga er frå 2025 overført til Kommunal- og distriktsdepartementet.

I 2024 vart det flytta midlar frå tilskotsordningar og program i HK-dir til rammeløyvinga til universiteta og høgskulane. Av midlane som blei flytta til rammeløyvinga, blei 200 mill. kroner knytt til midlar for å gjere utdanning tilgjengeleg for fleire gjennom å styrke det desentraliserte og fleksible tilbodet.

Tabell 4.24 Registrerte studentar haustsemesteret 2024 og prosentdel under 26 år, etter gradsstatus, undervisningsform og heiltid/deltid

Gradsutdanning

Ikkje-gradsgivande utdanning

Heiltid

Deltid/desentr.

Heiltid

Deltid/desentr.

Statleg

Ordinær

165 100 (71 pst.)

18 000 (12 pst.)

18 500 (62 pst.)

25 800 (15 pst.)

Nettbasert

2 500 (24 pst.)

3 200 (19 pst.)

2 600 (33 pst.)

16 300 (11 pst.)

Privat

Ordinær

32 400 (80 pst.)

2 700 (16 pst.)

1 500 (72 pst.)

7 000 (11 pst.)

Nettbasert

50 (29 pst.)

2 800 (23 pst.)

500 (68 pst.)

2 600 (26 pst.)

Høg kvalitet i høgare utdanning og forsking

Riksrevisjonen konkluderte i Dokument 3:14 (2022−2023) med at universiteta og høgskulane ikkje har lagt godt nok til rette for at undervisarane skal kunne arbeide med kvalitetsutvikling i studieprogramma, og at det ikkje er tilfredsstillande at så mange ikkje gjennomfører studia på normert tid. Kunnskapsdepartementet slutta seg til konklusjonane og har mellom anna følgt opp med å overføre kvalitetsutviklingsmidlar frå HK-dir til rammeløyvinga til institusjonane og gitt føringar om at kvalitetsarbeidet skal styrkast. Departementet har vidare gitt NIFU i oppdrag å analysere korleis institusjonane no arbeider med kvalitetsutvikling. Rapporten kjem i løpet av 2025.

Studentar er noko meir nøgde enn før

Spørjeundersøkinga Studiebarometeret syner at i 2023 var studentane meir nøgde enn dei var i 2022, og nivået er det same i 2024 som i 2023. På spørsmålet om studentane er einige i påstanden om at dei alt i alt er nøgde med studieprogrammet sitt, har gjennomsnittet, på ein skala frå 1 til 5, gått frå 3,8 i 2022 til 4,0 i 2023 og 2024. Studentane rapporterer mellom anna at dei er like nøgde med organiseringa av studieprogramma og kontakten med arbeidslivet i 2023 og 2024, og meir nøgde enn i 2022. Relevansen for arbeidslivet er noko av det studentane over tid har vore minst nøgde med. Dei er meir nøgde med det sosiale læringsmiljøet i 2024 enn i 2023.

Strykprosenten er stabil, men fleire tek master på normert tid

Dei siste 15 åra har strykprosenten vore mellom 7 og 8 pst., bortsett frå åra 2020 og 2021 då han hamna under 6 pst. I 2024 tok kvar student omtrent like mange studiepoeng som i 2023 – 46,2 poeng per student samanlikna med 46,5 i 2023. Nivået i 2024 er det same som gjennomsnittet dei siste ti åra. Ein ganske langvarig oppgang i prosentdelen bachelorstudentar som fullfører på normert tid, snudde i 2023. Også i 2024 gjekk fullføringsgraden noko ned, og talet på 51 pst. er det same som i 2020. For toårige mastergradar var det derimot ein rekordhøg del på 59 pst. som fullførte på normert tid i 2024. Også for integrerte fem- og seksårige utdanningar var fullføringsgraden rekordhøg på 54 pst.

Gjennomførte doktorgradar

Talet på avlagde doktorgradar auka kraftig i 2024. Det vart avlagt 1 849 doktorgradar, noko som svarar til ein auke på 15 pst. frå 2023. For sektoren samla var det ein liten nedgang i gjennomføringsgrad i doktorgradsutdanninga, frå 66 pst. i 2023 til 64 pst. i 2024, men tala har vore relativt stabile over tid. Det blei avlagt flest doktorgradar i medisin og helsefag i 2024, men veksten dei siste ti åra har vore størst innanfor fagområdet teknologi, der talet på avlagde gradar er meir enn dobla sidan 2015.

Kvalitet i forsking

Det europeiske forskingsrådet (ERC) er ein finansieringsarena med stor konkurranse og vekt på framifrå vitskapeleg kvalitet. Det er eit teikn på høg kvalitet på norsk forsking når mange forskarar får finansiering frå ERC eller frå Marie Skłodowska-Curie Actions (MSCA). Norske universitet og høgskular fekk 1,4 pst. av det tildelte beløpet i ERC i programmet Horisont 2020 (2014–2020) og har så langt i Horisont Europa (2021–2027) fått tildelt 2,3 pst. I MSCA har prosentdelen auka frå 1,7 pst. til 2,6 pst. mellom dei to programma. Halvvegs inn i Horisont Europa har fleire norske forskarar fått tildelt ERC-stipend enn i heile Horisont 2020.

Tabell 4.25 Pst. av midlane i ERC og MSCA tildelt norske universitet og høgskular i rammeprogramma Horisont 2020 og Horisont Europa, etter søknadsår

ERC

MSCA

2014

1,0

0,8

2015

0,6

0,7

2016

1,2

1,5

2017

1,6

2,9

2018

1,7

1,3

2019

1,6

2,4

2020

2,2

2,0

2021

2,0

2,4

2022

2,5

3,1

2023

2,5

3,5

2024

1,8

Noregs forskingsråd har evaluert fagområda matematikk, IKT og teknologi (EVALMIT) og norsk medisinsk og helsefagleg forsking (EVALMEDHELSE). Rapportane vart lagde fram våren 2025.

Rapporten frå EVALMIT viste at forskinga innanfor matematikk, IKT og teknologi samla sett er solid, at ho har ein tendens til å vere spesialisert i nasjonalt viktige område der det er eit sterkt samspel med industrien og der kvaliteten på forskinga generelt er høg. Dei sterkaste forskingsgruppene i rein matematikk og statistikk er ved dei tradisjonelle universiteta, medan forskingsinstitutta er viktige for å drive utvikling innanfor anvendt matematikk. SINTEF og NTNU har ofte leiande roller innanfor IKT-forsking, men det er òg sterke grupper ved høgskulane og ved dei nye universiteta. Andre tradisjonelle universitet fokuserer meir på naturvitskap enn på teknologi, men har likevel nokre sterke IKT-grupper. Teknologifeltet omfattar ei rekke underområde, ofte med høg relevans for viktige industrigreiner som marint, energi, olje/gass og bygg, og har gitt fleire moglegheiter for nyare universitet og høgskular. Komiteen tilrådde å gjere forskinga betre i stand til å reagere på endringar i teknologi og behov, og særskilt å styrke forskingskapasiteten på kunstig intelligens (KI). Komiteen meinte òg at det er nødvendig med eit større volum av grunnleggande forsking, ikkje minst innanfor dei matematiske vitskapane, for å oppretthalde kompetanse og kapasitet til innovasjon.

Rapporten frå EVALMEDHELSE viste at norske forskingsmiljø jamt over held god kvalitet, men at det er stor variasjon i både kvalitet og ambisjonsnivå. Noreg skil seg ut internasjonalt ved at offentleg grunnfinansiering på dette feltet utgjer heile 64 pst. av finansieringa. At internasjonal finansiering og industrifinansieringa er låg, bidreg ifølge rapporten til låg deltaking på den internasjonale forskingsarenaen og reduserte samfunnseffektar. Rapporten viser òg til at kommunikasjonen med industrien er tilfeldig og uorganisert. Det same gjeld for finansieringsinitiativ for oppstartbedrifter, og at det er mykje å hente på å styrke prosessen frå forsking til kunnskapsoverføring og implementering. Rapporten tilrår betre koordinering av forskingsfinansieringa for å auke konkurranseevna til medisinsk og helsefagleg forsking i Noreg. Rapporten trekker særleg fram verdien av dei norske helseregistera for forskinga, og at desse utgjer eit unikt potensial for forsking i eit internasjonalt perspektiv.

Deltaking i internasjonale samarbeid

Aukande studentutveksling over tid

Tilstandsrapport for høgare utdanning 2025 viser at talet på studentar som reiser på utveksling frå Noreg, var nokså stabilt i 2024 samanlikna med året før, med berre ein liten nedgang på 80 studentar. Om lag 7 800 studentar reiste på utveksling frå Noreg, det nest høgaste talet nokon gong. Om ein ser bort frå pandemiåra (2020–2021), har auken i studentutvekslinga frå Noreg vore nokså jamn det siste tiåret. Talet på studentar på utveksling til Noreg i 2024 var over 11 000, som er rekordhøgt – 44 pst. høgare enn for ti år sidan. Utveksling har høg politisk prioritet, og det er eit langsiktig mål at 50 pst. av studentane i høgare utdanning skal ha eit utanlandsopphald i løpet av studietida. Det kortsiktige målet er 20 pst. I 2024 hadde 17 pst. av dei uteksaminerte studentane hatt eit utvekslingsopphald. I tillegg kjem alle dei norske gradsstudentane i utlandet.

Ifølge Tilstandsrapport for høgare utdanning 2025 var det om lag 13 500 gradsstudentar i utlandet i 2024 – om lag 300 færre enn året før. Sidan 2016 har talet på nordmenn som tek ei grad i utlandet gått ned kvart år, med ein samla nedgang på 22. pst. Ei vesentleg årsak til endringa er at færre nordmenn studerer i Storbritannia. Det var 8 200 internasjonale heilgradsstudentar i Noreg i 2024. Det er ein nedgang på 8 pst. sidan 2023 og 28 pst. sidan 2022. 54 pst. av dei internasjonale gradsstudentane var i 2024 frå land utanfor EØS og Sveits.

Vitskapeleg publisering

Dei siste ti åra har stadig fleire av dei vitskapelege publikasjonane av forskarar ved universitet og høgskular i Noreg blitt publiserte i samarbeid med internasjonale forfattarar. Prosentdelen internasjonale sampublikasjonar har auka jamt frå 51 pst. i 2016 til 60,2 pst. i 2024.

EU-programma Horisont Europa og Erasmus+

Norske universitet og høgskular har oppnådd svært gode resultat i rammeprogrammet Horisont Europa. Resultat per april 2025 viser at norske aktørar er tildelt totalt 1,5 mrd. euro. Av dette har 32 pst. gått til norske universitet og høgskular, noko som utgjer 463 mill. euro sidan oppstarten i 2021. Totalt i perioden har universiteta og høgskulane delteke i 4 196 søknader, og av desse blei 848 innstilte til finansiering, noko som gir ein suksessrate på 20 pst.

Norske aktørar deltek òg aktivt i dei sentraliserte prestisjetiltaka under Erasmus+-programmet, der universiteta og høgskulane står for hovudvekta av den norske deltakinga. Noreg er sterkt representert i initiativet Europeiske universitet, og med deltaking i tolv universitetsalliansar per 2025 har Noreg allereie nådd måltala i Erasmus+-strategien. Målet med tiltaket er å styrke kvaliteten, attraktiviteten, nyskapinga, samfunnsansvaret og konkurranseevna i høgare utdanning i Europa. Norske institusjonar har òg vore aktive i satsinga Europeiske lærarakademi og deltek med åtte norske lærestadar. Lærarakademia skal bygge nettverk mellom tilbydarar av lærarutdanning i Europa og bidra til å heve kvaliteten på lærarutdanningane og lærarprofesjonen.

Forsking og utdanning for velferd, verdiskaping og omstilling

Innovasjon, verdiskaping og samspel med omverda

I Studiebarometeret 2024 svarer over halvparten av studentane at dei i nokon eller stor grad får god informasjon om korleis kompetansen deira kan nyttast i arbeidslivet, og kva bransjar som er relevante for utdanningane dei tek. 46 pst. av studentane svarer det same på spørsmål om representantar frå arbeidslivet bidreg i undervisninga, og 36 pst. svarer det same på spørsmål om det er mogleg å jobbe med prosjekt i samarbeid med arbeidslivet. Samla viser resultata at studentane er litt meir nøgde med tilknytinga til arbeidslivet enn i 2023.

Etter fleire år med vekst i prosentdelen artiklar som er opne tilgjengelege, ser det no ut til at denne delen er i ferd med å flate ut på i overkant av 80 pst.

Universiteta og høgskulane leverte 130 patentsøknader i 2024, som er 34 færre enn året før. Dei har også inngått 54 lisensavtalar til å bruke patenterte oppfinningar i 2024.

Anna bidrags- og oppdragsfinansiert verksemd kan vere ein indikator på kor godt institusjonane samarbeider med samfunnet omkring, både offentlege aktørar, næringsliv og organisasjonslivet. Av dei totale inntektene til universitet og høgskular kom 9 pst. frå slik verksemd i 2024, likt som året før, og høgare enn 7 pst. i 2014. Nesten to tredelar av dette kom frå offentlege kjelder i 2024, medan 13 pst. kom frå næringslivet, som er ein nedgang frå 22 pst. i 2014.

Universitetsmusea

Fem universitet har eit særskilt ansvar for å ta hand om vitskapelege samlingar og drive museum med publikumsutstillingar. Universitetsmusea hadde 67 000 fleire besøkande i 2024 enn i 2023. Besøkstala for dei botaniske hagane er haldne utanfor, på grunn av problem med å registrere besøkande i 2023 og 2024. Skuleklassar og barnefamiliar er viktige målgrupper for formidlinga ved universitetsmusea. Vikingskipshuset ved Kulturhistorisk museum i Oslo er stengt på grunn av nybygging. Kulturhistorisk bygg ved Universitetsmuseet i Bergen er stengt for rehabilitering med særskild vekt på brannsikring. Nokre av utstillingane blir viste i naturhistorisk bygg i mellomtida.

Forsking er grunnlaget for formidling og utstillingar ved universitetsmusea. Den vitskapelege publiseringa per fagleg tilsett har auka frå 2023 til 2024 ved dei fleste universitetsmusea, medan ho har gått litt ned ved universiteta elles.

Lærarutdanningane og helse- og sosialfagutdanningane

I 2024 blei det uteksaminert 6 926 kandidatar frå lærarutdanningane retta mot barnehage eller skule. Dette er ein nedgang på 2,3 pst. frå 2023. Dette kan kome av ein nedgang i talet på studentar som møtte til studiestart, og lågare gjennomføring. Sjå omtale under programkategori 07.20, kap. 226 om arbeidet regjeringa gjer med å rekruttere, utdanne og behalde fleire lærarar.

Frå helse- og sosialfaglege utdanningar blei det i 2024 uteksaminert totalt 9 400 kandidatar. Det er ein nedgang på 824 frå 2023, som utgjer 8 pst. Det største fallet kom i sjukepleiarutdanninga, der talet på uteksaminerte gjekk ned med 546. Det siste året har fråfallet auka, og gjennomføring på normert tid har gått noko ned i helseutdanningane.

Effektiv, mangfaldig og solid høgare utdanningssektor og forskingssystem

I perioden 2015–2024 har det blitt 40 000 fleire studentar i høgare utdanning, tilsvarande ein vekst på 15,4 pst. Samstundes har det blitt 7 000 fleire tilsette målt i talet på årsverk, tilsvarande ein vekst på 20 pst. Forholdstalet mellom faglege stillingar og administrative stillingar har auka frå 2,44 til 2,46. Det har dermed over tid vore ein større vekst i tilsette enn i studentar ved dei høgare utdanningsinstitusjonane, og det same gjeld delen faglege årsverk samanlikna med administrative årsverk.

Tabell 4.26 Indikatorar for aktiviteten ved universitet og høgskular. 2015–2024

60-studiepoengeiningar

Studentar

Publiseringspoeng

Totale årsverk

Faglege årsverk

2015

177 500

261 803

22 100

35 300

21 400

2020

201 100

291 900

29 400

40 400

25 300

2021

206 700

304 100

31 700

42 100

26 400

2022

202 200

295 400

29 600

43 100

27 100

2023

199 900

295 700

29 700

43 300

27 000

2024

201 900

300 500

28 300

42 200

26 200

Tala er avrunda til næraste hundre og gjeld institusjonar med tildeling frå Kunnskapsdepartementet. Talet for studentar er eigen- og eksternfinansierte studentar i haustsemesteret. Faglege årsverk inkluderer fagleg-administrative leiarstillingar.

Kjelde: Database for statistikk om høgare utdanning

Effektiv drift og forvaltning av universitet og høgskular

Universitet og statlege høgskular hadde 56,9 mrd. kroner i driftsinntekter i 2024. Løyvinga over kap. 260, post 50 utgjorde 76 pst. av dette, med 43,1 mrd. kroner.

Avsetningar ved statlege universitet og høgskular

Frå 2021 til 2024 er dei samla avsetningane av løyvingar frå Kunnskapsdepartementet reduserte med 498,5 mill. kroner. Ved utgangen av 2024 var dei på 3,8 mrd. kroner, ein auke på 390,1 mill. kroner samanlikna med året før. 5,6 pst. var avsetningar til investeringar og 3,2 pst. avsetningar til andre formål. Ingen institusjonar hadde avsetningar til andre formål over grensa på 5 pst. Samla avsetningar utgjorde 8,9 pst. av løyvinga frå Kunnskapsdepartementet for institusjonane sett under eitt, men det er ein variasjon mellom institusjonane frå –5,0 til 36,7 pst., sjå tabell 4.15 i vedlegg 4.

Det er vesentleg å skilje mellom avsetningar og kapitalbehaldninga i Noregs Bank for statlege universitet og høgskular. For universiteta og høgskulane er store delar av bankinnskotet bunde opp i kortsiktige betalingsforpliktingar som leverandørgjeld, skuldig skattetrekk, feriepengar og mottekne forskot på oppdrag. Kunnskapsdepartementet vurderer derfor også likviditetsgraden til dei statlege universiteta og høgskulane. For 2024 viser rekneskapen at éin institusjon hadde låg likviditetsgrad, 14 institusjonar hadde middels likviditet, og seks hadde god likviditet. Departementet følger med på utviklinga.

Private høgskular

15 private høgskular fekk tilskot på til saman 2,3 mrd. kroner over Kunnskapsdepartementets budsjett i 2024. Dei hadde driftsinntekter på i overkant av 5,4 mrd. kroner, ein auke på 4,9 pst. frå 2023. Det samla årsresultatet for desse institusjonane var 221,5 mill. kroner i 2024, som er 149 mill. kroner mindre enn i 2023. Rekneskapane frå 2024 viser at fleirtalet av dei private institusjonane har god eller middels god økonomi. Tre av dei 15 private institusjonane har svak likviditet, og departementet vil følge med på utviklinga hos desse.

Studiepoeng per fagleg årsverk

Talet på studiepoeng per fagleg årsverk auka frå 449,6 poeng i 2023 til 468,4 poeng i 2024, trass i ein svakt fallande trend i perioden 2015–2023. Til samanlikning blei det avlagt 504 studiepoeng per fagleg tilsett i 2015. Auken i 2024 må sjåast i samanheng med at talet på faglege årsverk i sektoren gjekk ned, medan talet på studentar og dermed også talet på studiepoeng var høgare enn i 2023.

Rekruttering, kompetanse og karriere for tilsette ved universitet og høgskular

77,6 pst. av årsverka i undervisnings- og forskarstillingar i 2024 var i stillingar som krev doktorgrad eller tilsvarande kompetanse (førstestillingskompetanse). Dette er ein auke frå 76,6 pst. i 2023. Totalt var det 42 200 årsverk i sektoren, og av desse var 26 200 faglege årsverk og 10 600 administrative årsverk.

Frå 2023 til 2024 er delen mellombels tilsette i undervisnings- og forskarstillingar redusert frå 11,1 pst. til 9,6 pst. Dette er den lågaste delen mellombels tilsette dei siste åtte åra. Åremålsstillingar inngår ikkje i utrekninga. I andre stillingstypar er fleire fast tilsette, og prosentdelen mellombels tilsette var 8,9 pst. i 2023 når ein også inkluderer administrative stillingar og støttestillingar.

Budsjettforslag for 2026

Regjeringa foreslår å løyve til saman 48,2 mrd. kroner til universiteta og høgskulane over kap. 260. Av dette går 45,9 mrd. kroner til statlege universitet og høgskular over post 50, og 2,3 mrd. kroner går til private høgskular over post 70. Det ligg til grunn ei prisjustering på 3,6 pst., tilsvarande som for andre 50- og 70-postar. Utover prisjusteringa er løyvinga på om lag same nivå som i saldert budsjett 2025. Det er ein realauke på 57,6 mill. kroner frå 2025, tilsvarande 0,1 pst.

Forslaget omfattar ein reduksjon på 346,2 mill. kroner for å frigjere midlar til omprioriteringar, fordelt med 312,2 mill. kroner over post 50 og 34,0 mill. kroner over post 70. Reduksjonen er i hovudsak fordelt mellom institusjonane i høve til storleiken på løyvinga, men det er gjort nokre mindre justeringar slik at dei med gode resultat på nokre indikatorar for kvalitet og relevans får ein mindre reduksjon. Det gjeld institusjonar med mange sentrale profesjonsutdanningar og utdanningar i realfag og teknologi, mange søkarar, høge EU-inntekter og høg tilslagsrate på søknader til Forskingsrådet. Over noko tid har ein større del av løyvinga gått til utdanningar ved private høgskular med skulepengar. Mange av dei private høgskulane har òg utdanningar som overlappar med kvarandre og med tilboda ved dei statlege institusjonane, mellom anna innanfor religionsutdanning og økonomisk-administrative fag. For å skjerme gratisutdanningane og fagområde som er høgare prioriterte, er kuttet justert noko opp for private høgskular med ein slik profil.

Forskingssatsing på framveksande teknologiar

Departementet foreslår å løyve 25 mill. kroner kvar til Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet (NTNU) og Universitetet i Oslo (UiO) til ei forskingssatsing på framveksande teknologiar. Løyvinga vil bli trappa opp til 50 mill. kroner kvar frå og med 2027. Sjå nærare omtale i kategoriinnleiinga i 07.60.

Kapasitet i høgare utdanning og forsking

Departementet foreslår å løyve til saman 20,1 mill. kroner til nye studieplassar i 2026.

Departementet foreslår 50 nye studieplassar kvar til NTNU og UiO innanfor kvanteteknologi. Midlane blir trappa opp over to år.

Departementet foreslår 30 nye studieplassar kvar til Universitetet i Stavanger og Universitetet i Agder til profesjonsutdanning i psykologi.

Departementet foreslår 155 nye studieplassar i sjukepleie, fordelt med 75 plassar til Lovisenberg diakonale høgskole, 50 plassar til OsloMet – storbyuniversitetet og 30 plassar til VID vitenskapelige høgskole.

Det er ønskeleg at Universitetet i Bergen (UiB) gjennom sin desentraliserte studiemodell i medisin (Vestlandslegen) tek i bruk alle helseføretaka i regionen (Bergen, Fonna, Førde og Stavanger). Departementet foreslår 20 nye studieplassar i medisin til UiB ved Helse Fonna i Haugesund.

Departementet foreslår 10 mill. kroner for å utvide kapasiteten i audiografutdanninga ved NTNU. Studieplassane skal desentraliserast i samarbeid med helseregionane for å bidra til rekruttering av audiografar i heile landet. Midlane er ein del av regjeringa si satsing for å betre høyrselsomsorga. Sjå nærare omtale av dette under eldresatsinga i Prop. 1 S (2025–2026) for Helse- og omsorgsdepartementet.

Departementet foreslår 11,5 mill. kroner til arbeidsplassbasert barnehagelærarutdanning, tilsvarande 225 studieplassar. Midlane er flytta frå kap. 231, post 21 og vil utgjere 46 mill. kroner fullt opptrappa i 2029.

Departementet foreslår å auke løyvinga til Universitetet i Tromsø – Noregs arktiske universitet (UiT) med 6 mill. kroner til fleksibel og desentralisert utdanning, med særleg vekt på Aust-Finnmark.

Departementet foreslår å trappe opp tildelingane med til saman 174,3 mill. kroner for å vidareføre nye studieplassar tildelte i budsjetta for 2022–2025. Av dette er 169,3 mill. kroner over post 50 og 5,0 mill. kroner over post 70.

Løyvinga til universiteta og høgskulane blir redusert med 414 mill. kroner som følge av utfasing av mellombelse midlar til studieplassar frå Utdanningsløftet 2020. Løyvinga blir også redusert med 15,6 mill. kroner fordi dei mellombels studieplassane som følge av krigen i Ukraina skal fasast ut.

I 2022 utvida regjeringa kapasiteten i sjukepleiarutdanninga med 500 studieplassar. I tillegg var 450 av plassane frå Utdanningsløftet i 2020 innanfor sjukepleie. Nokre av institusjonane har ikkje hatt søkargrunnlag for ei slik utviding, og nedgangen i søkartala har gjort at det er færre studentar i sjukepleiarutdanningar enn før dei fekk midlar til å utvide. For å utnytte midlane betre foreslår departementet derfor å redusere løyvinga til nokre institusjonar som har mange plassar som ikkje er fylte, for å frigjere midlar til andre satsingar ved universiteta og høgskulane i 2026. Departementet foreslår å redusere løyvinga tilsvarande 100 studieplassar ved Nord universitet, UiT og Høgskolen i Molde, vitskapleg høgskole i logistikk. Institusjonane skal ikkje redusere ambisjonane innanfor sjukepleiarutdanning. Dersom opptaka framover viser at plassane kan bli fylte, vil departementet vurdere å tilbakeføre midlane. For å ta høgd for dette foreslår departementet at halvparten av reduksjonen på 40 mill. kroner blir fasa inn i 2026.

Universitetet i Søraust-Noreg fekk i 2023 midlar til å etablere ein bachelor i folkedans med ti studieplassar. Det har ikkje vore nok søkarar til at studiet kunne etablerast. Løyvinga blir derfor redusert med 3,5 mill. kroner.

Departementet tildelte i 2023 midlar til 20 nye studieplassar kvar til Universitetet i Oslo og Noregs miljø- og biovitskaplege universitet (NMBU) innanfor nukleære fag. Det har vore klart fleire søkarar til tilboda ved UiO. Frå 2027 vil departementet derfor foreslå at all den gjenståande opptrappinga av midlane blir tildelt UiO. Det inneber at NMBU frå 2026 av har finansiering tilsvarande 14 studieplassar i ei femårig utdanning.

Resultatbasert utteljing

Forslaget omfattar resultatbasert utteljing på 167,2 mill. kroner som følge av betre resultat på indikatorane i finansieringssystemet. Av dette er 161,4 mill. kroner over post 50 og 5,9 mill. kroner over post 70.

Tannteknikk

Universitetet i Oslo vil overta ansvaret for tannteknikarutdanninga frå OsloMet – storbyuniversitetet i 2026. Utdanninga vil då vere plassert saman med andre fagmiljø i tannhelse, noko som vil styrke kvaliteten i utdanninga og betre rekrutteringa. Løyvinga til OsloMet vil bli redusert med til saman 12,9 mill. kroner, med halvårseffekt i 2026. Det svarer til studieplassmidlane i løyvinga til OsloMet som kjem frå etableringa av tannteknikarutdanninga i 1999. Løyvinga til UiO blir auka med 12,6 mill. kroner i 2026 for å overta ansvaret for utdanninga, styrke fagmiljøet og sikre framtidig utdanning av tannteknikarar i tråd med samfunnsbehova. Tildelinga vil bli trappa opp til 19 mill. kroner i 2027. Vidare foreslår departementet ei eingongsløyving på 25 mill. kroner til UiO i 2026 til etableringskostnader.

Nasjonalt kompetansesenter om fornorskingspolitikk og urett

Regjeringa vil greie ut organisering av eit nasjonalt kompetansesenter om fornorskingspolitikk og urett. I 2026 blir 7 mill. kroner tildelt UiT, som vil få i oppdrag å gjennomføre utgreiinga i tett dialog med samiske, kvenske/norskfinske og skogfinske miljø, og i tråd med føresetnadane frå Stortinget om å bygge på eksisterande fagmiljø. Sjå også del I, kap. 3 for omtale av oppmodingsvedtak nr. 16, 12. november 2024.

Nasjonalt senter for realfagsrekruttering

Nasjonalt senter for realfagsrekruttering ved NTNU driftar ENT3R, eit rekrutteringstiltak for å motivere elevar til å velje realfag. Teknologi- og realfagsstudentar er mentorar for elevar på 10. trinn og i vidaregåande skule og arrangerer opplegg med mellom anna leksehjelp i matematikk på campus. Undersøkingar blant elevane viser at ordninga bidreg til å styrke kunnskapen innanfor realfaga og stimulerer til studieval innanfor MNT. Departementet foreslår å auke løyvinga til NTNU med 5 mill. kroner til ENT3R-prosjektet ved Nasjonalt senter for realfagsrekruttering.

Bygg for undervisning og forsking

Løyvingar til byggeprosjekt blir foreslått på Digitaliserings- og forvaltningsdepartementets budsjett. For ei nærare forklaring av løyving per kapittel og post for byggeprosjekta, sjå Prop. 1 S (2025–2026) for Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet.

Livsvitskap ved UiO

Livsvitskapsbygget fekk startløyving i 2018 og byggeprosjektet skal vere ferdig innan utgangen av 2026. Regjeringa foreslår 1,8 mrd. kroner til byggeprosjektet og 700 mill. kroner til utstyrsprosjektet i 2026. UiO skal ta i bruk dei nye lokala trinnvis gjennom 2026. I samband med statsbudsjettet for 2022 slutta Stortinget seg til at UiO skal få ein årleg kompensasjon for kapitalelementet i husleiga for Livsvitskapsbygget opp til opphavleg fastsett kostnadsramme for prosjektet, justert for pris- og valutakursendringar. Departementet foreslår derfor å auke løyvinga til UiO med 259,8 mill. kroner. Fullt opptrappa i 2027 utgjer kompensasjonen 389,7 mill. kroner. Departementet foreslår i tillegg å auke løyvinga til UiO med 78 mill. kroner for å styrke rammevilkåra til UiO si satsing på livsvitskap.

Noregs arktiske universitetsmuseum

Departementet foreslår å løyve 65 mill. kroner i 2026 til forprosjekt for Noregs arktiske universitetsmuseum ved UiT. Konseptet som regjeringa har valt for prosjektet, inneber at universitetsmuseet skal samlast i nye bygg i Kulturkvartalet i Tromsø sentrum. Når forprosjektet er ferdig og kvalitetssikra eksternt, vil regjeringa kome tilbake til eventuelt forslag om løyving for å starte opp prosjektet. 45 mill. kroner går til prosjektering av byggeprosjektet som Statsbygg er ansvarleg for, og 20 mill. kroner går til UiT for prosjektering av brukarutstyrsprosjektet.

Griegakademiet

I revidert budsjett for 2025 gav Stortinget startløyving for bygging av nytt Griegakademi ved UiB, jf. Innst. 540 S (2024–2025). Griegakademiet vil dermed bli samlokalisert med resten av fakultetet for kunst, musikk og design i Møllendal. Regjeringa foreslår 300 mill. kroner til byggeprosjektet over Digitaliserings- og forvaltningsdepartementets budsjett og 20 mill. kroner til utstyrsprosjektet ved UiB i 2026.

Campussamling ved NTNU

Campussamlingsprosjektet ved NTNU fekk startløyving i 2024. Planen er at fagmiljøa som i dag held til på Dragvoll, blir samla sentralt på Gløshaugen seinast i 2030. Regjeringa foreslår 1,2 mrd. kroner til byggeprosjektet og 12 mill. kroner til utstyrsprosjektet i 2026.

St. Olavs hospital HF har i samarbeid med NTNU planlagt Senter for psykisk helse i Trondheim. Senteret skal bli ein del av St. Olavs hospital og er siste senter som står igjen for at St. Olavs hospital skal bli eit samla og integrert universitetssjukehus. Senter for psykisk helse er også ein viktig del av NTNUs campussamling. Kunnskapsdepartementet vil i samråd med Helse- og omsorgsdepartementet kome tilbake til saka på eigna tidspunkt.

Vikingtidsmuseet

Prosjektet for å bygge nytt vikingtidsmuseum fekk startløyving i 2020 og skal vere ferdig sommaren 2027. Regjeringa foreslår 350 mill. kroner til byggeprosjektet og 150 mill. kroner til utstyrsprosjektet i 2026. Osebergskipet blei flytta til nybygget i september 2025. Resterande skip og sledar blir flytta i perioden fram mot våren 2026.

Blått bygg

Blått bygg ved Nord universitet fekk startløyving i 2022. Nybygget var ferdig våren 2024, og utstyrsprosjektet blei avslutta i 2025. Departementet foreslår derfor å fase ut løyvinga til utstyrsprosjektet ved Nord universitet på 12,7 mill. kroner i 2026. Rehabiliteringa av lokala til det helsefaglege miljøet blei starta hausten 2024 og skal vere ferdig hausten 2025.

Blæstad

Universitetet i Innlandet brukar i dag vederlagsfritt Innlandet fylkeskommune sin eigedom på Blæstad til jordbruksutdanning og -forsking. Fylkeskommunen vil no oppgradere eigedomen, mellom anna med eit nytt undervisningsbygg. Dette vil føre til at universitetet på sikt må betale husleige, og Kunnskapsdepartementet vil kome tilbake til saka når oppgraderinga nærmar seg ferdigstilling.

Flytting av midlar til bu- og reisestønad

Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir) har sidan 2022 forvalta ei søknadsbasert ordning for universitet og høgskular om bu- og reisestønad for studentar i helse- og sosialfagutdanningane som har praksis langt frå studiestaden. Bruk av praksisplassar i distrikta og kommunale praksisstadar er viktig for kapasiteten og kvaliteten i praksisundervisninga, og det er også positivt for rekruttering av desse kandidatane til arbeid i kommunane. Kunnskapsdepartementet vil avvikle ordninga med at universiteta og høgskulane må søke HK-dir om midlane til bu- og reisestønad til studentar, og i staden legge midlane inn i rammeløyvinga til institusjonane. Departementet foreslår å flytte 31,9 mill. kroner frå kap. 272, post 72 til dette formålet.

Flytting av tilskotsmidlar til rammeløyvinga

I 2024 blei det flytta midlar frå kap. 272 og kap. 275 til rammeløyvinga til universitet og høgskular, som følge av avvikling av fleire søknadsbaserte ordningar i HK-dir. Departementet varsla at ytterlegare midlar vil bli flytta etter som pågåande prosjekt blir avslutta. Oppdaterte tal viser at midlane i 2026 er bundne opp i allereie inngåtte forpliktingar, men det vil bli frigjort midlar i seinare år som departementet tek sikte på å flytte til rammeløyvinga til universitet og høgskular i perioden 2027–2028.

Andre saker

Departementet foreslår at løyvinga til miljøovervakingssystemet COAT på 20 mill. kroner til UiT blir ført vidare i 2026 og framover.

Departementet foreslår å flytte 6,2 mill. kroner frå kap. 260, post 50 til Helse- og omsorgsdepartementets budsjett kap. 732, post 70 som følge av at Universitetet i Bergen og Helse Bergen HF har inngått avtale om verksemdsoverdraging av den rettsmedisinske tenesta frå universitetet til helseføretaket.

Departementet foreslår å flytte 4,1 mill. kroner til Digitaliserings- og forvaltningsdepartementets kap. 1605, post 01 for å styrke arbeidet med nye felles innkjøpsavtalar for staten. Sjå omtale av tiltaket under programkategori 07.10.

Departementet foreslår å flytte 800 000 kroner til kap. 260, post 50 som Høgskulen på Vestlandet har fått frå Utdanningsdirektoratet over kap. 226, post 21 til forvaltning og utvikling av Svømmedyktig.no.

Departementet foreslår å flytte 794 000 kroner til Finansdepartementets budsjett kap. 1605, post 01 som følge av at Universitetet i Stavanger og Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo har inngått avtale med Direktoratet for forvaltning og økonomistyring om levering av lønns- og personaltenester.

Løyvingane til UiT og Samisk høgskole er redusert med høvesvis 4,5 og 1,1 mill. kroner som følge av at tiltakspakka for kompetanseutvikling og studietilbod i Aust-Finnmark som blei vedteke i revidert budsjett for 2023, gjaldt for perioden 2023–2026. Løyvinga blir heilt fasa ut i 2027.

Departementet foreslår å redusere løyvinga til Noregs musikkhøgskole med 32 000 kroner som oppfølging av regjeringa sitt arbeid med avtalar om leige av meir effektive kontorareal i statlege verksemder.

Kap. 270 Studentvelferd

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

74

Tilskot til velferdsarbeid o.a.

89 705

90 867

94 138

75

Tilskot til bygging av studentbustadar

672 141

806 570

863 443

Sum kap. 270

761 846

897 437

957 581

Post 74 Tilskot til velferdsarbeid o.a.

Posten omfattar tilskot til det generelle velferdsarbeidet til studentsamskipnadene og tilskot til landsomfattande interesseorganisasjonar for studentar. Tilskota blir forvalta av Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse på vegner av Kunnskapsdepartementet. Tilskot til interesseorganisasjonar for studentar omfattar dei landsomfattande organisasjonane, ikkje studentorganisasjonar for særskilde interessegrupper eller fagområde.

Mål for 2026

Målet for tilskotet er god studentvelferd og studentorganisasjonar som er dyktige til å fremje studentane sine interesser.

Resultat i 2024

Studentsamskipnadene har bidrege til studiekvaliteten gjennom tilbod og tenester som kan betre studiekvardagen. I 2024 hadde dei 14 studentsamskipnadene til saman om lag 280 000 medlemmer, og dei fekk eit samla tilskot på 69,4 mill. kroner til det generelle velferdsarbeidet. Å kunne tilby rimelege studentbustadar er det mest omfattande tenestetilbodet, men tilskotet har òg gått til velferdstilbod som kantine, trening, helsetenester, barnehage, rådgiving og sosiale, faglege og kulturelle tiltak.

Dei landsomfattande interesseorganisasjonane for studentar, Association of Norwegian Students Abroad, Norsk studentorganisasjon, Organisasjon for Norske Fagskolestudenter og Stipendiatorganisasjonene i Norge, fekk tilskot på til saman 17,9 mill. kroner. Tilskota har bidrege til drift av organisasjonane og til å fremje interessene til studentane mellom anna innanfor tema som utdanningskvalitet, studentøkonomi, bustadar, inkludering og karriererettleiing.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 94,1 mill. kroner på posten.

Av løyvinga er 74,3 mill. kroner tilskot til velferdsarbeidet til studentsamskipnadene.

I tillegg kjem 0,6 mill. kroner som eit særskilt tilskot til Noregs arktiske studentsamskipnad for å dekke meirutgifter samskipnaden har ved framleis å måtte drifte brakker som ligg i det rasutsette området i Nybyen på Svalbard. Desse brakkene kan ikkje lenger brukast som studentbustadar, og regjeringa har sett i gang ein planprosess for å avgjere om dei kan sanerast eller brukast til andre formål. Det er ein føresetnad at brakkene skal overdragast vederlagsfritt til ein statleg aktør dersom dei ikkje kan sanerast.

19,2 mill. kroner er tilskot til landsomfattande studentorganisasjonar. Departementet foreslår følgande øyremerkte tilskot:

Association of Norwegian Students Abroad: 11,5 mill. kroner

Norsk studentorganisasjon: 4,3 mill. kroner

Organisasjon for Norske Fagskolestudenter: 2,9 mill. kroner

Stipendiatorganisasjonene i Norge: 0,5 mill. kroner

Post 75 Tilskot til bygging av studentbustadar, kan overførast

Posten omfattar midlar til studentsamskipnadene, og i særskilde tilfelle studentbustadstiftingar, til kjøp, ombygging, oppføring og rehabilitering av studentbustadar. Studentbustadane skal vere eit supplement til den private bustadmarknaden. Husbanken forvaltar tilskotsordninga for bygging av studentbustadar på vegner av Kunnskapsdepartementet.

Mål for 2026

Målet for tilskotet er rimelege og tilgjengelege bustadar for studentar.

Resultat i 2024

I 2024 gav Kunnskapsdepartementet tilsegn om tilskot til studentsamskipnader for å bygge 1 884 nye hybeleiningar. Det er i gjennomsnitt bygd i underkant av 1 400 nye studenthyblar årleg frå 2014, og samla sett 13 858 nye hyblar i perioden 2014–2024. I 2024 blei det ferdigstilt 662 nye hybeleiningar, og 80 blei oppgraderte.

I 2024 var det til saman 45 296 hybeleiningar, og dekningsgraden for landet sett under eitt var 16,1 pst., ifølge tal frå Database for statistikk om høgare utdanning. Dekningsgraden varierer mellom studiestadane. Til dømes er dekningsgraden 14,4 pst. i Oslo og Akershus og 28,7 pst. ved Noregs arktiske studentsamskipnad. Det er ikkje eit mål å ha like stor dekningsgrad alle stadar, sidan behovet vil variere avhengig av tilbodet på den private leigemarknaden. Bygging av studentbustadar skal gi rimelege og gode bustadar for studentar. Gjennomsnittleg husleige for ei enkelt hybeleining i 2024 var 5 107 kroner per månad, men prisane varierer frå dyrast i Oslo med 7 704 kroner per månad til rimelegast i Volda med 4 750 kroner per månad.

Budsjettforslag for 2026

Nivået på tilsegn om tilskot til studentbustadar er 3 050 nye tilsegn årleg. På grunn av høg byggeaktivitet av studentbustadar og utfordring med tilgang på tomter i dei store byane er det ikkje kapasitet til å bygge så mange som 3 050 nye studentbustadar i 2026. Regjeringa foreslår derfor 2 000 nye tilsegner om tilskot til studentbustadar i 2026, i tråd med dei innmelde behova frå studentsamskipnadene. Dette er eit eittårig tiltak i 2026 i påvente av at byggetakten skal auke. Løyvinga på 863,4 mill. kroner skal gå til å dekke forventa utbetaling til studentbustadar som allereie er under bygging, og til nye tilsegner i 2026. Husbanken betaler som hovudregel ut midlane til eit studentbustadprosjekt over tre år.

I 2026 vil prisjustert tilskotssats per hybeleining vere 651 150 kroner, og kostnadsramma er på 1 627 870 kroner.

Departementet foreslår i 2026 å endre kriteria for tildeling av tilsegner for å prioritere pressområde med låg dekningsgrad. Departementet foreslår også å endre utbetalingtakta frå 20–60–20 pst. over tre år til 20–70–10 pst. over tre år.

I låneramma til Husbanken skal det årleg setjast ei eiga delramme for lån til å bygge studentbustadar, og Kunnskapsdepartementet foreslår ei delramme på 2,1 mrd. kroner i 2026. Dersom etterspurnaden etter lån til studentbustadar ikkje er tilstrekkeleg, kan midlane gå til andre låneformål i fjerde kvartal. Sjå òg Prop. 1 S (2025–2026) for Kommunal- og distriktsdepartementet, kap. 2412.

Departementet foreslår ei tilsegnsfullmakt på 1,5 mrd. kroner knytt til posten, jf. forslag til vedtak IV nr. 1.

Kap. 271 Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Driftsutgifter

120 467

135 052

154 284

21

Særskilde driftsutgifter

8 250

4 478

4 639

Sum kap. 271

128 717

139 530

158 923

Post 01 Driftsutgifter

Posten omfattar driftsutgifter for Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga (NOKUT), eit statleg forvaltningsorgan under Kunnskapsdepartementet. NOKUT er fagleg uavhengig på fleire område, som akkreditering og tilsyn med kvaliteten i høgare utdanning og høgare yrkesfagleg utdanning. I tillegg har NOKUT forvaltningsoppgåver på vegner av departementet.

Mål for 2026

Følgande mål gjeld for NOKUTs løyvingar på kap. 271, post 01 og 21:

Norsk høgare utdanning og høgare yrkesfagleg utdanning har god kvalitet.

NOKUTs verkemiddel for ekstern kvalitetssikring er treffsikre og bidreg til utvikling.

Samfunnet er godt informert om kvaliteten i norsk høgare utdanning og høgare yrkesfagleg utdanning.

Resultat i 2024

NOKUT fekk i 2024 inn fleire søknader om akkreditering enn dei klarte å behandle, og dette bidrog til at restansane auka i løpet av året. NOKUT avlyste også søknadsfristen for fagskule-, bachelor- og masterutdanningar våren 2024 for å handsame søknader som kom inn i 2022 og 2023.

NOKUT gjorde 15 vedtak om fagområdeakkreditering for fagskular i 2024.

NOKUT akkrediterte i 2024 tre mastergradsutdanningar, tre doktorgradsutdanningar og to institusjonar: Bergen Arkitekthøgskule blei akkreditert som høgskule; Høgskulen i Innlandet fekk universitetsakkreditering og blei etablert som Universitetet i Innlandet.

NOKUT gjennomførte i 2024 tilsyn med institusjonane som stod igjen i den tredje runden med periodisk oppfølging av kvalitetsarbeidet ved dei høgare utdanningsinstitusjonane. NOKUT har i 2024 også arbeidd med å førebu den fjerde runden med periodisk oppfølging, etter ny forskrift og med fornya metodikk. Dei har i 2024 også fullført ei evaluering av grunnskulelærarutdanningane. Jamlege tilsyn med kvalitetsarbeidet ved institusjonane er viktig for å sikre tillit til kvalitetssystema og at norsk høgare utdanning har god kvalitet.

I 2024 gjennomførte NOKUT økonomisk tilsyn ved éin privat fagskule og meir avgrensa økonomiske tilsyn med tre andre private fagskular. NOKUT starta òg nytt tilsyn av ein fagskule som hadde mista retten til å søke om akkreditering av nye yrkesfaglege utdanningar. Erfaringa generelt er at fagskulane har eit større behov for rettleiing, erfaringsdeling og oppfølging av regelverket for kvalitetsarbeidet enn universiteta og høgskulane.

NOKUT gjennomførte i 2024 rekneskapskontrollar av dei private fagskulane som fekk offentleg tilskot, i tillegg til alle studentsamskipnadane.

NOKUT har vidare kontrollert oppfølginga av arbeidet med samfunnstryggleik og beredskap ved dei statlege universiteta og høgskulane, Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir), Kunnskapssektorens tenesteleverandør (Sikt), Noregs forskingsråd, Dei nasjonale forskingsetiske komiteane, Norsk utanrikspolitisk institutt, Universitetssenteret på Svalbard og Simula. Verksemdene som blei valde ut til særskild kontroll, viste generelt ei betring i etterlevinga av krava. Det var framleis fleire manglar i arbeidet med kontinuitetsplanar, i oppfølgingsplanar etter krise- og beredskapsøvingar, og i oppfølginga av tiltaksplanar for risiko- og sårbarheitsanalysar. Frå og med 2025 er oppgåva med å føre kontroll med arbeidet med samfunnstryggleik og beredskap overført til HK-dir.

2024 var også det siste året NOKUT gjennomførte Studiebarometer-undersøkingane i høgare utdanning og høgare yrkesfagleg utdanning. Undersøkingane gir departementet, institusjonane, studentane og andre nyttig informasjon om kvaliteten i sektoren. Frå og med 2025 blir desse undersøkingane og undervisarundersøkinga for høgare utdanning gjennomførte av HK-dir.

NOKUT har i 2024 levert fleire innspel til departementet sitt arbeid med endringar i regelverket for høgare utdanning, særleg i regelverket for institusjonsakkreditering av fagskular.

Budsjettforslag for 2026

Kunnskapsdepartementet foreslår å løyve 154,3 mill. kroner på posten. Det omfattar ein auke på 15 mill. kroner til arbeidet med tilsyn og akkreditering i høgare yrkesfagleg utdanning, som del av satsinga til regjeringa på nye studieplassar i høgare yrkesfagleg utdanning, jf. omtale i programkategori 07.40 Høgare yrkesfagleg utdanning. Løyvinga på posten inkluderer ein reduksjon på 94 000 kroner som oppfølging av regjeringa sitt arbeid med meir effektive kontorleigeavtalar for statlege verksemder.

Departementet foreslår at løyvinga på post 01 kan overskridast mot tilsvarande meirinntekter under kap. 3271, post 02. Sjå forslag til vedtak II nr. 1.

Post 21 Særskilde driftsutgifter

Løyvinga over post 21 skal dekke særskilde driftsutgifter og utgifter til oppdragsverksemd og prosjektarbeid.

Resultat i 2024

Det blei i 2024 ført ei meirutgift på kap. 271, post 21 på 3,8 mill. kroner, som blir dekt av meirinntekta på kap. 3271, post 01, jf. meirinntektsfullmakta.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 4,6 mill. kroner på posten, og dette kan overskridast mot tilsvarande meirinntekt på kap. 3271, post 01, jf. forslag til vedtak II nr. 2.

Kap. 3271 Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Inntekter frå oppdrag

8 112

4 464

4 625

02

Salsinntekter o.a.

269

400

414

Sum kap. 3271

8 381

4 864

5 039

Løyvingane gjeld inntekter NOKUT får frå prosjektverksemd, kurs og konferansar.

Resultat i 2024

NOKUT hadde meirinntekter på 3,8 mill. kroner på post 01 og mindreinntekter på 0,4 mill. kroner på post 02 samanlikna med inntektsløyvinga.

Budsjettforslag for 2026

Kunnskapsdepartementet foreslår ei inntekstløyving på 5 mill. kroner.

Kap. 272 Tiltak for internasjonalisering og høgare utdanning

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

51

Tiltak for internasjonalisering, kan overførast

107 730

52

Tiltak for høgare utdanning, kan overførast

166 518

71

Tilskot til tiltak for internasjonalisering, kan overførast

1 628

172 829

225 626

72

Tilskot til tiltak for høgare utdanning, kan overførast

62 464

156 808

80 478

Sum kap. 272

338 340

329 637

306 104

Post 51 Tiltak for internasjonalisering, kan overførast, kan nyttast under post 71

Posten er avvikla frå og med 2025, og løyvinga til tiltaka er samla på post 71. Sjå mål og budsjettforslag der.

Resultat i 2024

UTFORSK-programmet er eit sentralt verkemiddel for å styrke samarbeidet med samarbeidslanda regjeringa prioriterer i Panorama-strategien (2021–2027). I 2024 tildelte Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir) midlar til 50 nye prosjekt. Prosjekta bidreg til å bygge gode fagmiljø ved norske universitet og høgskular gjennom samarbeid med framifrå fagmiljø i partnarlanda, og til å utdanne kandidatar med kompetanse på globale problemstillingar og kunnskap om land som er viktige for Noreg. Delar av løyvinga gjekk i 2024 også til partnarskapsprogrammet for globalt akademisk samarbeid (NORPART), som støttar langsiktig akademisk samarbeid og gjensidig studentutveksling mellom høgare utdanningsinstitusjonar i Noreg og utvalde partnarland i det globale sør. I utlysinga for 2024 vart det tildelt støtte til sju nye prosjekt. Program for auka studentmobilitet støtta 29 prosjekt i 2024, fordelte på elleve høgare utdanningsinstitusjonar som utviklar tiltak for å auke internasjonal studentmobilitet i profesjonsutdanningar. Stortinget vedtok å fase ut ordninga frå og med 2024.

Delar av løyvinga har i 2024 vore nytta til ordningar for mobilitet i grunnopplæringa og vidaregåande opplæring. Ordningane bidreg til å støtte opp under Noregs samarbeid med prioriterte samarbeidsland som Frankrike og Tyskland på utdanningsfeltet, og til å styrke kvaliteten i språkopplæringa. Løyvinga famnar tilskotsordningar for studieopphald i utlandet, blant anna Trollstipend til fransklærarar og franskklassar. Løyvinga finansierer også individuelle stipendordningar for vidaregåande opplæring i utlandet.

I 2024 gjekk også delar av løyvinga til The U.S.–Norway Fulbright Foundation for Educational Exchange. Fulbright-programmet er eit stipendprogram som støttar særleg kvalifiserte søkarar til studium på mastergrads- og doktorgradsnivå i USA og tilsvarande studentar frå USA som vil studere i Noreg. I tillegg blir det gitt stipend til forskarar frå Noreg og USA. Til saman 27 nordmenn fekk stipend over dette programmet. Samstundes fekk 28 amerikanske stipendmottakarar finansiert opphald i Noreg.

Dei nordiske landa har ein avtale om å gi innbyggarane sine gjensidig tilgang til høgare utdanning, med ei kompensasjonsordning mellom landa. I 2024 betalte Noreg 54,7 mill. kroner i samband med avtalen. Avtalen sikrar at norske søkarar til høgare utdanning i andre nordiske land blir behandla likt med nasjonale søkarar ved opptak. Det same gjeld andre nordiske statsborgarar som søker opptak til høgare utdanning i Noreg. I 2024 var det 2 467 norske heilgradsstudentar i andre nordiske land og 1 175 nordiske studentar i Noreg.

Post 52 Tiltak for høgare utdanning, kan overførast, kan nyttast under post 72

Posten er avvikla frå og med 2025 og løyvinga til tiltaka er samla på post 72. Sjå mål og budsjettforslag der.

Resultat i 2024

Stortinget vedtok å fase ut ein del søknadsbaserte ordningar i HK-dir frå og med 2024. Det gjeld ordningar som har vore retta mot kvalitetsarbeidet i høgare utdanning, særskilde fagområde og fleksibel og desentralisert utdanning. I tillegg blei det flytta tilskot og utviklingsmidlar frå Kunnskapsdepartementets kap. 275 til rammeløyvinga til institusjonane på kap. 260. Bakgrunnen var at summen av særskilde tilskot og program over tid hadde blitt svært omfattande, og det var eit ønske om å avbyråkratisere, gjere midlane meir føreseielege for institusjonane og overføre ansvaret til institusjonane. Til saman blei 339 mill. kroner lagde i rammeløyvinga til institusjonane i 2024.

Nokre ordningar blir gradvis flytta fordi tidlegare tildelingar har prosjektperiode over fleire år. Ved utgangen av 2024 var det framleis 23 aktive prosjekt med støtte frå Program for studentaktiv læring. I dette programmet og i programmet Tiltak for auka arbeidsrelevans i høgare utdanning vil det ikkje bli fleire utlysingar, men prosjekta blir følgde opp og finansierte ut prosjektperioden. Program for fleksibel og desentralisert utdanning hadde ingen nye tildelingar i 2024, og om lag halvparten av prosjekta er avslutta. Totalt 167 tiltak for meir tilgjengeleg utdanning har fått midlar gjennom programmet.

Ti senter for framifrå høgare utdanning (SFU) var framleis aktive i 2024, men det blei ikkje tildelt midlar til nye senter. Sentera skal utfasast i løpet av 2027. NIFU har på oppdrag frå HK-dir laga rapporten NIFU 2024: 5 Lærdommer fra ordningen Sentre for fremragende utdanning (SFU). Stipendiatprogrammet i kunstnarleg utviklingsarbeid, som blei oppretta i 2003, uteksaminerte sin siste stipendiat i 2024. Programmet har tilført dei utøvande og skapande kunstfaga kandidatar med god kompetanse i kunstnarleg utviklingsarbeid. Stipendiatprogrammet er ført vidare som ein nasjonal forskarskule. 29 stipendiatar starta i forskarskulen og 20 disputerte i 2024.

HK-dir tildelte i 2024 om lag 50 mill. kroner i driftstilskot til 31 studiesenter over heile landet. Tilboda på studiesentera inkluderer høgare utdanning og høgare yrkesfagleg utdanning, både grunnutdanning og etter- og vidareutdanningstilbod. Ordninga blei i 2025 overført frå Kunnskapsdepartementet til Kommunal- og distriktsdepartementet.

HK-dir lyste ut 51,9 mill. kroner for 2024 i den søknadsbaserte ordninga for bu- og reisestønad til helse- og sosialfagstudentar. 20 mill. kroner av dette var frå revidert budsjett i 2023. Institusjonane søkte om til saman 74,6 mill. kroner, og den store oversøkinga innebar at HK-dir i tråd med utlysinga måtte prioritere søknader som gjaldt praksisutgifter i kommunar med sentralitetsindeks 6, 5 og 4. Til saman ti universitet og høgskular fekk innvilga søknadene, og om lag 4 400 studentar fekk dermed dekt bu- og reiseutgifter i 2024 for praksis langt unna campus. Trass i oversøking hadde fleire institusjonar ubrukte midlar etter at prosjekta deira var avslutta, og det måtte dei betale tilbake.

Lærebokordninga for høgare utdanning skal stimulere til utgiving av norsk- og samiskspråklege lærebøker som det er fagleg behov for på bachelor- eller mastergradsnivået, men som det ikkje er tilstrekkeleg kommersielt grunnlag for å gi ut. I 2024 gav HK-dir støtte til 69 bøker som elles ikkje ville ha kome ut. 13 av desse var på nynorsk, og for første gong blei det gitt støtte til to utgivingar på samisk.

Ordninga Norskspråklege opne tidsskrift innanfor humaniora og samfunnsvitskap skal støtte opp om gratis og fri tilgang til resultat frå offentleg finansiert forsking, som hovudsakleg blir publisert på norsk eller andre skandinaviske språk. Støtta er treårig og 42 tidsskrift har støtte frå 2024 til 2026. Tidsskrifta får tildelt 12 mill. kroner årleg frå HK-dir.

HK-dir deler ut utdanningskvalitetsprisen for høgare utdanning, som i 2024 gjekk til prosjektet læring i vurdering ved Høgskolen Kristiania.

Post 71 Tilskot til tiltak for internasjonalisering, kan overførast

Posten blir forvalta av Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse.

Mål for 2026

Målet for løyvinga er at

deltakinga til norske opplæringsaktørar i internasjonalt samarbeid bidreg til å oppfylle kvalitetsmål i grunnopplæringa

norske elevar og studentar tek del i eit internasjonalt læringsmiljø

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår ei samla løyving for post 71 på 225,6 mill. kroner. Av det er 51,1 mill. kroner flytting frå post 72 til 71 for å sikre riktig løyving mellom dei to postane i 2026.

Løyvinga går til følgande program og tiltak for internasjonalisering i utdanning:

programmet UTFORSK (oppfølging av Panorama-strategien)

den nordiske avtalen om gjensidig tilgang til høgare utdanning

tilskot til The U.S.–Norway Fulbright Foundation for Educational Exchange med 10 mill. kroner

ordninga Noregskunnskap i utlandet

prosjektetableringsstøtte Erasmus+

tilskot til internasjonalt samarbeid og utveksling i grunnskulen og den vidaregåande skulen

tilskot til United World College Norge med 7,1 mill. kroner

Det europeiske ungdomsparlamentet

Den norske UNESCO-kommisjonens tilskotsordning for UNESCO-formål

forplikta utbetalingar i ordningar og program som blei avvikla i 2024 og 2025

Departementet foreslår å fase ut ordninga Noregskunnskap i utlandet gradvis over to år. Forslaget inneber at ordninga blir redusert med 4,5 mill. kroner i 2026. Ordninga blir avvikla heilt frå og med 2027.

Post 72 Tilskot til tiltak for høgare utdanning, kan overførast

Posten blir forvalta av Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse.

Mål for 2026

Målet for løyvinga er at dei uteksaminerte kandidatane frå høgare utdanning er svært kompetente og dekker kompetansebehova i arbeidslivet og samfunnet.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår ei samla løyving for post 72 på 80,5 mill. kroner.

51,1 mill. kroner er flytta frå post 72 til 71 for å sikre riktig løyving mellom dei to postane i 2025.

Løyvinga går til følgande program og tiltak retta mot høgare utdanning:

lærebokordninga for høgare utdanning

støtteordninga for opne norskspråklege tidsskrift innanfor humaniora og samfunnsvitskap

utdanningskvalitetsprisen for høgare utdanning

tilskot til International Council for Open and Distance Education (ICDE) med 1,5 mill. kroner

tilskot til Aust-Finnmark kunnskapssenter med 2,5 mill. kroner i samband med tiltakspakke for Aust-Finnmark i perioden 2023–2026

forplikta utbetalingar i ordningar og program som blei avvikla i 2024

Departementet foreslår å fase ut tilskotet til ICDE gradvis over to år. Forslaget inneber at tilskotet blir redusert med 1,5 mill. kroner i 2026. Tilskotet blir avvikla heilt frå og med 2027.

Kunnskapsdepartementet foreslår å auke løyvinga på kap. 272, post 72 med 2,5 mill. kroner, mot en tilsvarande reduksjon på Kultur- og likestillingsdepartementets kap. 352, post 71. Midlane skal dekke utgifter knytte til tilskotsordninga for universell utforming i høgare utdanning som HK-dir forvaltar.

Ordninga med bu- og reisestøtte blir lagd inn i rammeløyvinga til universiteta og høgskulane under kap. 260, post 50 og 70, men midlane skal framleis nyttast til same formål.

Kap. 273 Kunnskapssektorens tenesteleverandør – Sikt

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

50

Verksemdskostnader

425 635

442 769

225 839

70

Infrastruktur for tungrekning, kan overførast

160 720

Sum kap. 273

425 635

442 769

386 559

Post 50 Verksemdskostnader

Posten omfattar løyvinga til Kunnskapssektorens tenesteleverandør (Sikt), som er eit forvaltningsorgan med særskilde fullmakter under Kunnskapsdepartementet. Sikt har ansvar for felles digitale tenesteleveransar til kunnskapssektoren, legg til rette for deling og ombruk av data og arbeider for god informasjonstryggleik og personvern i kunnskapssektoren.

Mål for 2026

Følgande mål gjeld for løyvinga til Sikt på kap. 273:

Kunnskapssektoren har god tilgang på infrastruktur og fellestenester av høg kvalitet.

Kunnskapssektoren deler og bruker data for auka kunnskapsutvikling, innovasjon og verdiskaping.

God informasjonstryggleik og godt personvern i kunnskapssektoren.

Resultat i 2024

Sikt leverer fellestenester, data og digital infrastruktur til ei stor gruppe institusjonar og brukarar i kunnskapssektoren. Sikt inngår fellesavtalar og forvaltar produkt og tenester mellom anna innanfor studieadministrasjon, undervisningsstøtte, infrastruktur, forskingsdata, bibliotek, datadeling, tryggleik og personvern. Om lag 75 pst. av inntektene til Sikt kjem frå brukarbetaling.

Fellestenester til universitets- og høgskulesektoren utgjorde hovudtyngda av verksemda i Sikt i 2024, men talet på brukarar utanfor denne sektoren er òg aukande. Sikt og Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir) har i 2024 halde fram arbeidet med å modernisere det samordna opptakssystemet til grunnutdanningar ved universitet og høgskular. Det er planlagt at den nye løysinga blir teken i bruk i 2027, jf. Prop. 146 S (2024–2025) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2025. Den nye løysinga skal òg kunne brukast til andre opptak i høgare utdanning og høgare yrkesfagleg utdanning. Sikt starta i 2024 opp arbeidet med å oppgradere det nasjonale forskingsnettet. Nettet blir brukt av meir enn 150 organisasjonar. Arbeidet held fram i 2025.

Sikt driftar Cybertryggleikssenteret for forsking og utdanning, som er ei fellesteneste for betre å avdekke, analysere og handtere truslar mot informasjonstryggleik og personvern i høgare utdanning og forsking. Kapasiteten og aktiviteten til senteret vaks i 2024. Cybertryggleikssenteret har òg ansvaret for oppgåva som sektorvist responsmiljø (SRM) som skal dekke alle dei underliggande verksemdene til Kunnskapsdepartementet i høgare utdannings- og forskingssektoren, og Utdanningsdirektoratet og Statped.

Sikt har vidare forvalta statens eigarskap i Sigma2 AS, som har ansvar for investeringar og drift av dei største nasjonale superdatamaskinane.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 225,8 mill. kroner på posten.

Sikt fekk midlar i både 2024 og 2025 til å oppgradere det nasjonale forskingsnettet. I 2026 er løyvinga redusert med 150,6 mill. kroner i tråd med at denne investeringsløyvinga var toårig.

I det samla løyvingsforslaget på posten inngår midlar til investering i eit nytt IT-system for Samordna opptak. I 2026 blir løyvinga til dette formålet redusert med 61,6 mill. kroner samanlikna med 2025, som er i tråd med investeringsplanen for prosjektet.

Departementet foreslår å flytte 20,7 mill. kroner til kap. 273, post 70. Midlane er øyremerkte Sigma2 AS for å finansiere reknekraft til trening av norske og samiske språkmodellar, og blir flytta til ein ny post 70 for løyving til infrastruktur for tungrekning.

Post 70 Infrastruktur for tungrekning, kan overførast

Kunnskapsdepartementet foreslår at midlar til Sigma2 AS blir løyvd på ein ny post 70.

Mål for 2026

Målet for løyvinga er å starte arbeidet med etablering av ein sikker, fleksibel og berekraftig infrastruktur for tungrekning som mogleggjer forsking i verdsklasse. I lys av erfaringane med prosjektet vil regjeringa seinare vurdere å utvide innsatsen mot offentleg sektor.

Resultat i 2024

Tungrekning inneber bruk av kraftige datamaskinar og system for å utføre komplekse berekningar og analysar. Nye moglegheiter innanfor kunstig intelligens aukar etterspurnaden etter tungrekning både til forsking og til utvikling av gode offentlege tenester.

I Prop. 1 S (2024–2025) for Kunnskapsdepartementet varsla regjeringa at ho ville setje i gang ei utgreiing av ein nasjonal infrastruktur for tungrekning til forsking, offentleg forvaltning og kunstig intelligens (KI). Utgreiinga og kvalitetssikringa vart gjennomførte i tråd med krava i statens prosjektmodell. Utgreiinga vart utført av Noregs forskingsråd på oppdrag frå Kunnskapsdepartementet. Det innebar at det vart gjort ei konseptvalutgreiing og eit forprosjekt for valt konsept, og at begge har vore gjennom ekstern kvalitetssikring.

Det stadig aukande volumet og mangfaldet av data kombinert med nye og meir avanserte algoritmar gir store moglegheiter for forskings- og innovasjonsmiljø til å utvikle ny kunnskap, produkt og tenester. Moglegheitene for kva som kan modellerast, har auka enormt, men det krev mykje reknekapasitet for å vidareutvikle og halde oppe forsking i verdsklasse og ikkje minst auka kapasitet for å lykkast med å flytte forskingsfronten.

Tilgang til tungrekning er vidare avgjerande for at offentleg forvaltning skal kunne levere sam-funnkritiske tenester som til dømes vurdering av ras- og flaumfare og prediksjon av ekstrem- og romvêr, og nye avanserte behandlingsformer basert på persontilpassa medisin. Dette er tenester som bidreg til å halda oppe dei grunnleggande funksjonane i samfunnet og verne innbyggarane.

Tilgang på reknekraft og grunnmodellar for KI er også viktig for at Noreg skal lykkast med forsking, innovasjon og verdiskaping med KI. Alle som vil utvikle, tilpasse og drifte store språkmodellar eller som vil bygge nye generative KI-tenester på toppen av desse, t.d. språkbaserte KI-verktøy for meir effektive tenester og produksjon, treng tilgang på reknekraft.

Forskingsrådet har i utgreiingane konkludert med at tungrekningskapasiteten for forsking og utvikling (FoU) ikkje er dekkande for dagens kjende framtidige behov. Å halde investeringane på same nivå som i dag, tilseier at gapet mellom behov og kapasitet vil halde fram å vekse. Det er nødvendig at investeringane i tungrekning for forsking og utvikling blir auka i åra framover for å halde oppe forsking av høg kvalitet, sikre samfunnskritiske tenester, bygge kompetanse og ekspertise, og styrke norsk konkurranseevne og teknologisk suverenitet.

Den eksterne kvalitetssikringa (KS2) av forprosjektet støttar Forskingsrådet si vurdering av at det er eit stort og veksande behov for prosesseringskapasitet innanfor tungrekning og utvikling av KI innanfor FoU og offentleg forvaltning i Noreg. På grunn av uvisse knytt til fleire delar av tiltaket, tilrår kvalitetssikrar at investeringsavgjerda i første omgang blir avgrensa til ein toårsperiode (2026–2027), som omfattar Steg 1 av tiltaket, framfor ein femårsperiode (2026–2030) som har vore analyseperioden i utgreiingane og kvalitetssikringane.

Budsjettforslag for 2026

Regjeringa foreslår å starte arbeidet med etablering av ein nasjonal infrastruktur for tungrekning med utgangspunkt i vidareutvikling av Sigma2 AS. Infrastrukturen skal byggast opp stegvis. For ei første fase (2026–2027), foreslår regjeringa ei løyving på totalt 380 mill. kroner. Av desse blir 90 mill. kroner foreslått løyvde i 2026. Denne løyvinga vil bli foreslått vidareført i 2027-budsjettet. I tillegg blir 200 mill. kroner foreslått dekka innanfor tilsegnsramma for 2026-budsjettet på kap. 285, post 71, der INFRASTRUKTUR-ordninga blir finansiert. Forslaget om 380 mill. kroner for Steg 1 kjem i tillegg til vidareføring av løyvingar frå tidlegare år, jf. 50 mill. kroner årleg i basisløyving til Sigma2 og 20,7 mill. kroner årleg til språkmodellar omtala under.

For 2026 foreslår departementet å løyve 160,7 mill. kroner på posten. Midlane blir foreslått tildelt til Sigma2 AS, i tråd med tilrådinga frå Forskingsrådet og ekstern kvalitetssikrar som vurderer Sigma2 som eit godt utgangspunkt på vegen mot etablering av ein nasjonal infrastruktur for tungrekning. Løyvingsforslaget på posten inkluderer ei flytting av 50 mill. kroner frå kap. 285, post 71. Midlane er tidlegare tildelt gjennom Noregs forskingsråd og øyremerkte som basisløyving til Sigma2. Løyvinga på posten inkluderer også ei flytting av 20,7 mill. kroner frå kap. 273, post 50 som skal nyttast til å vidareføre kapasitet for tungtrekning til Nasjonalbiblioteket sitt arbeid med utvikling av norske og samiske språkmodellar.

Midlane for den nasjonale infrastrukturen skal i første omgang rettast mot forskingssektoren. I lys av erfaringane, vil regjeringa seinare vurdere å utvide innsatsen mot offentleg sektor. Andre fase av prosjektet vil bli vurdert i samband med statsbudsjettet for 2028.

Kap. 274 Universitetssenteret på Svalbard

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

70

Tilskot til Universitetssenteret på Svalbard

178 386

184 099

190 727

Sum kap. 274

178 386

184 099

190 727

Post 70 Tilskot til Universitetssenteret på Svalbard

Posten omfattar tilskot til Universitetssenteret på Svalbard AS (UNIS), som er eit statleg aksjeselskap underlagt Kunnskapsdepartementet. UNIS blei etablert i 1993 som ein høgare utdannings- og forskingsinstitusjon for å gi utdanning på universitetsnivå i arktiske studium og bidra til å utvikle Svalbard som internasjonal forskingsplattform.

Mål for 2026

Målet for tilskotet er høg kvalitet i utdanning og forsking knytt til Svalbards plassering i eit høgarktisk område.

Resultat i 2024

UNIS har studietilbod på universitetsnivå som eit supplement til den undervisninga som blir gitt ved institusjonane på fastlandet. Den geografiske plasseringa gir spesielle fortrinn gjennom bruk av naturen som laboratorium og arena for observasjonar, innsamling og analyse av data. UNIS tilbyr enkeltemne på bachelor-, master- og doktorgradsnivå, og tek imot studentar frå heile verda. I 2024 hadde 554 studentar frå til saman 41 ulike nasjonar kortare eller lengre studieopphald ved UNIS, ein nedgang på over 60 studentar frå året før. 44 pst. av studentane kom frå studieprogram ved norske universitet. Til saman blei det utført 204 studentårsverk ved senteret. Det er sju fleire enn i 2023. UNIS hadde 19 stipendiatar og to postdoktorar i 2024.

UNIS etablerte eit nytt studietilbod innanfor fornybar energi i 2024. Forskarar tilknytte UNIS har i 2024 bidrege i over 150 vitskapelege artiklar, dei har starta opp tre nye forskingsprosjekt leidde av UNIS med støtte frå Noregs forskingsråd, og er partnarar i ytterlegare to prosjekt. Stipendiatar og studentar på masternivå har fått innvilga 26 Arctic Field Grant-søknader i 2024. UNIS har også inngått samarbeid om forsking, utdanning og rekruttering med fastlandsuniversiteta for å få fleire norske studentar og forskarar til senteret. UNIS fekk i 2024 positive tilbakemeldingar i Forskingsrådets Evaluering av naturvitenskap 2022–2024 (EVALNAT).

I revidert budsjett for 2024 fekk UNIS ei tilleggsløyving på 10 mill. kroner som følge av høge kostnader ved å drive høgare utdanning og forsking på Svalbard. Det auka tilskotet blei vidareført i 2025.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 190,7 mill. kroner på posten.

Kap. 275 Tiltak for høgare utdanning og forsking

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

21

Særskilde driftsutgifter, kan overførast, kan nyttast under post 70

52 176

49 565

54 086

70

Tilskot, kan nyttast under post 21

71 318

79 493

72 987

96

Aksjekapital

3 039

Sum kap. 275

126 533

129 058

127 073

Post 21 Særskilde driftsutgifter, kan overførast, kan nyttast under post 70

Løyvinga til ulike tiltak og prosjekt innanfor høgare utdanning og forsking kan nyttast under kap. 275, post 21 når midlane er til statlege aktørar, og under kap. 275, post 70 for tilskot til ikkje-statlege aktørar.

Delar av løyvinga kan nyttast til lønn og andre utgifter for tilsette i Kunnskapsdepartementet.

Mål for 2026

Målet for løyvinga er høg kvalitet og samordning innanfor høgare utdanning og forsking.

Resultat i 2024

Kunnskapsdepartementet tildelte midlar til Fagleg råd for Lærarutdanning 2025 for at dei skulle greie ut eit utvida praksisomgrep. Utvida praksisomgrep betyr i denne samanhengen læringsformer og -arenaer som gjerne går utover dei undervisningspraksisane og læringsaktivitetane som tradisjonelt har vore brukte i lærarutdanningane. Rådet leverte ein rapport med tilrådingar i januar 2025. Ei ekspertgruppe sett ned av departementet leverte ein rapport om meir overordna styring av lærarutdanningane i juni 2024.

I styringssystemet RETHOS blir det utvikla nasjonale retningslinjer for helse- og sosialfagutdanningane. Retningslinjene blir utarbeidde av programgrupper som departementet nemner opp. I juli 2024 vart sekretariatet for RETHOS flytta frå Kunnskapsdepartementet til HK-dir med tilhøyrande finansiering. Det har vore 35 aktive programgrupper som alle tidlegare har utvikla retningslinjer for utdanningar på bachelor- og masternivå, og som har eit ansvar for å følge med på om retningslinjene må reviderast. I 2024 har det vore arbeidd med både revidering av eksisterande retningslinjer og utvikling av ei ny retningslinje.

Kunnskapsdepartementet tildelte midlar over posten til HK-dir, som med det fekk kartlagt etterlevinga av krava til arbeidet med tryggleik og beredskap i høgare utdanning og forsking, og har gitt råd om forbetringar til den enkelte verksemda. Kartlegginga viser at det er ein auke på 10 pst. i talet på registrerte informasjonstryggleikshendingar i 2024. Sikt fekk midlar for arbeidet med sektorvist responsmiljø som har ansvar for å handtere IKT-tryggleikshendingar i høgare utdannings- og forskingssektoren.

Den årlege tildelinga til Norsk utanrikspolitisk institutt (NUPI) over posten skal bidra til meir innsikt i og spreiing av informasjon om internasjonale forhold, særleg til barn og unge. NUPI har nådd måla og levert gode faglege resultat i 2024. Instituttet har òg arbeidd målretta med kommunikasjon og formidling til den breie offentlegheita gjennom ulike aktivitetar.

KS, kommunesektorens organisasjon, fekk midlar over statsbudsjettet for 2024 til etablering av Kommunane sin samarbeidsarena for forsking (KSF). KS har nytta midlane til å etablere og drifte denne arenaen. KSF skal bidra til ein landsdekkande struktur som samordnar og prioriterer kunnskapsbehovet i kommunane, og til betre spreiing og bruk av kunnskap og innovasjons- og forskingsresultat i kommunane. KSF skal i første fase tematisk rettast inn mot utvikling av berekraftige kommunale helse- og omsorgstenester.

Kunnskapsdepartementet har tildelt 3,5 mill. kroner til tre fylkeskommunar for å dekke kostnadene deira ved avviklinga av regionale forskingsfond. Grunnen er at desse fylkeskommunane har brukt heile løyvinga til forskingsformål i 2024, og hadde ikkje disponible midlar til nødvendig oppfølging av prosjekta i åra etter.

Departementet tildelte midlar til fleire evalueringar og utgreiingsoppdrag som har bidrege til eit betre grunnlag for å nå måla for posten, mellom anna den europeiske studentundersøkinga Eurostudent VIII, evaluering av Erasmus+, evaluering av RETHOS og stortingsmelding om profesjonsutdanning.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 54,1 mill. kroner på posten.

Midlane over kap. 275, post 21 skal gå til mellom anna følgande formål:

Nasjonal infrastruktur for sensitive persondata for å bidra til sikker bruk av og betre tilgang til helsedata for forskarar og utviklarar, styrkt helseberedskap og kunnskap i kriser, og nasjonal kontroll over tilgang til data: 10,4 mill. kroner, inkludert midlar overførte frå HOD, sjå omtale nedanfor

Norsk utanrikspolitisk institutt (NUPI), for å spreie forskingsbasert informasjon om internasjonale tilhøve, særleg til barn og unge: 6,4 mill. kroner

NOU om KI i høgare utdanning: 5 mill. kroner

Kommunane sin samarbeidsarena for forsking (KSF): 5 mill. kroner

I tillegg foreslår departementet midlar over kap. 275, post 21 til mellom anna den europeiske studentundersøkinga Eurostudent IX, samfunnsøkonomisk analyse av Erasmus+ og Horisont Europa, arbeidet med forskingsprisar og andre mindre tiltak.

Kunnskapsdepartementet foreslår å auke løyvinga på posten med 5,2 mill. kroner mot ein tilsvarande reduksjon på kap. 745, post 21 under Helse- og omsorgsdepartementet. Midlane skal gå til arbeidet med å utvikle ein nasjonal infrastruktur for sensitive persondata. Infrastrukturen er nærare omtala i innleiinga til programkategori 07.60.

Departementet foreslår ein reduksjon i løyvinga på 1,4 mill. kroner for å finansiere andre tiltak.

Departementet foreslår å flytte 1 mill. kroner frå posten knytt til oppfølginga av Nasjonale retningslinjer for helse- og sosialfagutdanningane (RETHOS) i Kunnskapsdepartementet til kap. 200, post 01 som følge av at oppgåva ikkje lenger er eit prosjekt, men fast drift.

Post 70 Tilskot, kan nyttast under post 21

Mål for 2026

Målet for løyvinga er høg kvalitet og samordning innanfor høgare utdanning og forsking.

Resultat i 2024

Universitets- og høgskolerådet (UHR) fekk tilskot til drift av verksemda, Komité for kjønnsbalanse og mangfald i forsking (Kif-komiteen), Det nasjonale publiseringsutvalet og Nasjonalt råd for lærarutdanning. I 2024 har UHR mellom anna gitt innspel om aktuelle saker frå regjeringa og arrangert fleire konferansar og seminar for sektoren. Publiseringsutvalet har på oppdrag frå departementet greidd ut om publiseringsstatistikken og registeret over vitskapelege publiseringar. Kif-komiteen har mellom anna gitt råd til fleire institusjonar om EU-krav til handlingsplanar og mangfaldstiltak, leia ein arbeidspakke i prosjektet GENDERACTIONplus og formidla aktuell forsking og informasjon om kjønn og mangfald i akademia via kifinfo.no. GENDERACTIONplus er eit samarbeid mellom 26 organisasjonar frå 21 land, og det er finansiert gjennom Horisont Europa. Målet er å bidra til kjønnslikestilling i heile det europeiske forskingsområdet, ERA.

Midlane til Det Norske Videnskaps-Akademi, Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab, Akademiet for yngre forskarar, Senter for grunnforsking og Forskningsinstituttenes fellesarena har bidrege til drift og arbeid for å fremje og formidle vitskap, mellom anna ved å organisere møte og symposium og gjennom vitskapeleg publisering.

Løyvinga på posten har òg finansiert tiltak som Space Education 2.0 ved Andøya Space. Dette var siste året av ei treårig løyving til prosjektet.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 73 mill. kroner på posten.

Departementet foreslår følgande tilskot:

Senter for grunnforsking (CAS), inkludert Young CAS Fellow: 28,4 mill. kroner

Universitets- og høgskolerådet, inkludert Det nasjonale publiseringsutvalet: 16,4 mill. kroner

Det Norske Videnskaps-Akademi: 11,4 mill. kroner

Høgskolesenteret i Kristiansund: 4,9 mill. kroner

Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab: 4 mill. kroner

Akademiet for yngre forskarar, inkludert konkurransen Unge forskarar: 3,5 mill. kroner

UHR-lærarutdanning: 2 mill. kroner

Noregs vitskapsakademi for polarforsking (NVP): 1 mill. kroner

Forskningsinstituttenes fellesarena: 0,7 mill. kroner

Departementet foreslår å tildele 1 mill. kroner til Noregs vitskapsakademi for polarforsking (NVP). NVP er ei stifting som blei etablert i 2008 med formål å fremje polarforsking for ei berekraftig utvikling i polarområda og arbeide særskilt med koplinga mellom samfunn og miljø i Arktis. Sekretariatet ligg ved Universitetssenteret på Svalbard (UNIS) i Longyearbyen.

For å gi rom for andre prioriteringar foreslår departementet å gjere reduksjonen frå 2025 på 3 mill. kroner i tildelinga til UHR permanent.

I revidert budsjett for 2025 blei sekretariatsfunksjonen for Komité for kjønnsbalanse og mangfald i forsking (Kif-komiteen) overført frå UHR til HK-dir, jf. Prop. 146 S (2024–2025). Departementet foreslår derfor å flytte 6,4 mill. kroner frå posten til på kap. 256, post 01.

Departementet foreslår å flytte 0,8 mill. kroner til posten frå kap. 285, post 72 for å flytte midlane til konkurransen Unge forskarar frå Noregs forskingsråd til Akademiet for yngre forskarar.

Departementet foreslår ein reduksjon i løyvinga på 4,8 mill. kroner for å finansiere andre tiltak.

Post 96 Aksjekapital

Resultat i 2024

Løyvinga gjeld aksjekapital for EISCAT AB. Selskapet blei etablert hausten 2024 for å overta drifta av forskingsinfrastrukturen EISCAT, som tidlegare låg i den svenske foreininga EISCAT Scientific Association. Sjå meir omtale i Prop. 104 S (2023–2024) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2024.

Kap. 3275 Tiltak for høgare utdanning og forsking

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Inntekter frå oppdrag

10

10

Sum kap. 3275

10

10

Kap. 284 Dei nasjonale forskingsetiske komiteane

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Driftsutgifter

21 432

21 739

22 408

Sum kap. 284

21 432

21 739

22 408

Post 01 Driftsutgifter

Dei nasjonale forskingsetiske komiteane (FEK) er eit forvaltningsorgan under Kunnskapsdepartementet. Løyvinga dekker arbeidet i administrasjonen, granskingsutvalet, nasjonalt utval for vurdering av forsking på menneskelege levningar (skjelettutvalet) og dei tre nasjonale forskingsetiske komiteane for høvesvis medisin og helsefag, samfunnsvitskap og humaniora, og naturvitskap og teknologi. Oppgåvene er fastsette i forskingsetikklova, som også slår fast at komiteane og utvala er fagleg uavhengige organ.

Mål for 2026

Målet for løyvinga til FEK er:

Forskarar og forskingsinstitusjonar fremjar etisk god og ansvarleg forsking.

Andre aktørar tek omsyn til forskingsetikk i arbeidet sitt.

Samfunnet har tillit til forsking.

Resultat i 2024

Kunnskapsdepartementet vurderer at FEKs innsats bidreg til auka merksemd om forskingsetiske spørsmål ved universitet og høgskular. Samstundes deltek FEK aktivt i relevante møteplassar og arenaer og synleggjer på den måten forskingsetiske problemstillingar for eit breiare spekter av aktørar. Gjennom dette arbeidet bidreg FEK til å fremje bevisstgjering om og ansvar for forskingsetiske normer og prinsipp, også i andre delar av offentleg sektor og i næringslivet.

Utviklinga i samfunnet understrekar betydninga av at alle aktørar i forskingssystemet vernar om og fremjar dei grunnleggande prinsippa og normene i forskinga, og dermed også behovet for dei oppgåvene FEK ivaretek no og framover.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 22,4 mill. kroner på posten.

Kap. 285 Noregs forskingsråd

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Driftsutgifter

804 120

766 513

21

Særskilde driftsutgifter

47 214

105 450

51

Strategiske forskingsprioriteringar

3 013 973

52

Langsiktig, grunnleggande forsking

1 769 145

55

Verksemdskostnader

624 387

71

Strategiske forskingsprioriteringar, kan overførast

2 950 898

3 408 800

72

Langsiktig, grunnleggande forsking, kan overførast

1 663 129

1 876 800

73

Grunnløyving til samfunnsvitskapelege forskingsinstitutt

253 626

262 757

75

Avsetning til usikker framdrift

500 000

500 000

Sum kap. 285

5 407 505

6 218 987

6 920 320

Noregs forskingsråd er ein sentral aktør i det norske forskings- og innovasjonssystemet, og forvaltar viktige verkemiddel for å nå dei forskingspolitiske måla til regjeringa.

I tråd med sektorprinsippet for statleg forskingsfinansiering, som inneber at kvart departement har ansvar for å finansiere forsking innanfor sine ansvarsområde, bidreg løyvingar frå mange departement til å nå dei måla regjeringa har sett for forskingspolitikken. Ei oversikt over tildelingane til Forskingsrådet frå departementa er lagd fram i del III, kap. 5.

Kunnskapsdepartementet har ansvaret for etatsstyringa av Forskingsrådet og for at rådet når måla som er sette for verksemda. Eit felles styringssystem samordnar styringssignala frå dei ulike departementa til Forskingsrådet. Frå og med 2025 er Forskingsrådet bruttobudsjettert, og løyvingar til driftsutgifter og særskilde driftsutgifter blir foreslåtte på Kunnskapsdepartementets kap. 285, høvesvis post 01 og post 21. Løyvingar til utlysingar og tilskot gjennom Forskingsrådet til forskingsformål blir foreslåtte på 70-postar for alle departementa som tildeler midlar gjennom Forskingsrådet. For Kunnskapsdepartementet gjeld det midlar til forsking over følgande postar:

kap. 201, post 70 Forsking på utdanning og forsking

kap. 226, post 71 Noregs forskingsråd – tilskot til vitensenter

kap. 285, post 71 Strategiske forskingsprioriteringar

kap. 285, post 72 Langsiktig, grunnleggande forsking

kap. 285, post 73 Grunnløyving til samfunnsvitskapelege forskingsinstitutt

kap. 285, post 75 Avsetning til usikker framdrift

For nærare omtale av den nye modellen for budsjetteringa av Noregs forskingsråd, sjå kap. 10 i Prop. 1 S (2024–2025) for Kunnskapsdepartementet.

Det er eit hovudprinsipp at prosjekt som får støtte gjennom det næringsretta verkemiddelapparatet, skal ha ein plass på vegen mot Noregs forpliktingar under Parisavtalen og lågutsleppssamfunnet i 2050. Prinsippet omfattar også Kunnskapsdepartementets næringsretta tildelingar til Forskingsrådet. Vidare femnar prinsippet både prosjekt med nøytral effekt og prosjekt med positiv effekt på grøn omstilling og er til dømes ikkje til hinder for å støtte gode prosjekt i petroleumsnæringa.

Post 01 Driftsutgifter

Posten omfattar midlar til drift av Forskingsrådet, det vil seie løyvingar som ikkje går til FoU. Utgifter til å lyse ut forskingsmidlar, evaluere søknader, utvikle porteføljeplanar og liknande blir i hovudsak finansierte over denne posten. Det same gjeld utgifter til Forskingsrådets arbeid med rådgiving, møteplassfunksjon og særskild tenesteyting for alle departementa som tildeler forskingsmidlar gjennom Forskingsrådet.

Sjå omtale under kap. 285, post 55 for resultatrapportering for 2024.

Mål for 2026

Følgande mål gjeld for Forskingsrådets løyvingar på kap. 285, post 01 og 21:

auka vitskapeleg kvalitet

auka verdiskaping i næringslivet

handtere store samfunnsutfordringar

eit velfungerande forskingssystem

god rådgiving

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 766,5 mill. kroner på posten. Budsjettforslaget på posten inkluderer utgifter tilsvarande anslag for relevante inntekter til drift.

I revidert budsjett for 2025 blei driftsløyvinga justert for å ta høgde for at Forskingsrådet frå og med 2025 inngår i nettoføringsordninga for budsjettering og rekneskapsføring av meirverdiavgift i statsforvaltninga. For å gjere justeringa permanent foreslår departementet å redusere løyvinga med 49,5 mill. kroner.

Noregs forskingsråd har oppgåver med nasjonale fagevalueringar og allmennretta og særskild formidling av forsking. Dette er permanente driftsoppgåver, og løyvingar til dette blei derfor flytta til post 01 i revidert budsjett for 2025. For å gjere flyttinga varig foreslår Kunnskapsdepartementet å auke løyvinga på posten med 22,3 mill. kroner mot ein tilsvarande reduksjon på kap. 285, post 72.

Ved etableringa av ny poststruktur for driftsutgifter i 2025 blei midlar til nye oppdrag budsjetterte på post 21. Etter innspel frå Forskingsrådet blei midlar til alle slike oppdrag flytta til post 21 i revidert budsjett for 2025. For å sikre at denne måten å dele inn ulike typar driftsutgifter på skal halde fram, foreslår departementet å redusere løyvinga knytt til desse oppdraga på post 01 med 32,2 mill. kroner mot ein tilsvarande auke på post 21.

I 2022 fekk Noregs forskingsråd støtte frå medfinansieringsordninga for digitaliseringsprosjekt til eit nytt system for behandling av søknader frå næringslivet. Støtte gjennom ordninga inneber at delar av nettogevinstane ved prosjekta skal realiserast gjennom reduksjon i driftsløyvingane til støttemottakaren. På denne bakgrunnen foreslår Kunnskapsdepartementet å redusere løyvinga med 3,4 mill. kroner.

Departementet foreslår at løyvinga på post 01 kan overskridast mot tilsvarande meirinntekter under kap. 3285, post 02. Sjå forslag til vedtak II nr. 1.

Post 21 Særskilde driftsutgifter

Posten omfattar særskilde driftsutgifter og utgifter til oppdragsverksemd.

Sjå omtale under kap. 285, post 55 for resultatrapportering for 2024.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 105,5 mill. kroner på posten. Av dette er det sett av om lag 13,8 mill. kroner til Teknologirådet.

I revidert budsjett for 2025 blei driftsløyvinga justert for å ta høgde for at Forskingsrådet frå og med 2025 inngår i nettoføringsordninga for budsjettering og rekneskapsføring av meirverdiavgift i statsforvaltninga. For å gjere justeringa permanent foreslår departementet å redusere løyvinga med 2,6 mill. kroner.

Ved etableringa av ny poststruktur for driftsutgifter i 2025 blei midlar til nye oppdrag budsjetterte på denne posten. Etter innspel frå Forskingsrådet blei midlar til alle slike oppdrag flytta til post 21 i revidert budsjett for 2025. For å sikre at denne måten å dele inn ulike typar driftsutgifter på skal halde fram, foreslår departementet å auke løyvinga knytt til desse oppdraga på post 21 med 32,2 mill. kroner mot ein tilsvarande reduksjon på post 01.

Forskingsrådet fekk i 2025 oppdrag frå Forsvarsdepartementet som skal støtte koplingar mellom FoU på sivil og militær side. Desse oppdraga skal utvikle kunnskapsgrunnlaget for nye FoU-satsingar i langtidsplanen for forsvarssektoren og gi betre innsikt i relevant FoU for forsvar i porteføljen. Arbeidet skal halde fram, og Kunnskapsdepartementet foreslår å flytte 2,2 mill. kroner frå kap. 1760, post 45 under Forsvarsdepartementet til kap. 285, post 21. Vidare er det i budsjettforslaget lagt inn 10 mill. kroner til infrastruktur som er nødvendig for å støtte opp under eit felles forskingssystem for open, skjermingsverdig og gradert forsking og utvikling (FoU). Auken på post 21 gir ein tilsvarande reduksjon under kap. 1760, post 45 under Forsvarsdepartementet.

I revidert budsjett for 2025 blei midlar til utvikling av HelseOmsorg21-monitoren flytta frå budsjettet til Helse- og omsorgsdepartementet. For å vidareføre denne flyttinga foreslår departementet å auke løyvinga på kap. 285, post 21 med 2,6 mill. kroner mot ein tilsvarande reduksjon på kap. 780, post 70.

Vidare blei det i 2025 også flytta midlar til Forskingsrådets driftsbudsjett til oppfølginga av norsk deltaking i Programmet for eit digitalt Europa (DIGITAL). For å føre dette arbeidet vidare foreslår Kunnskapsdepartementet å auke kap. 285, post 21 med 1 mill. kroner mot ein tilsvarande reduksjon på kap. 1541, post 22 under Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet.

I samband med samfunnsoppdraget om inkludering av barn og unge blir det etablert ei innsatsgruppe med Forskingsrådet som vertskap. For å finansiere drifta av gruppa foreslår departementet å auke løyvinga på kap. 285, post 21 med 3,5 mill. kroner mot tilsvarande reduksjonar på 0,7 mill. kroner kvar under andre postar hos Kunnskapsdepartementet, Barne- og familiedepartementet, Helse- og omsorgsdepartementet, Arbeids- og inkluderingsdepartementet og Kultur- og likestillingsdepartementet.

Noregs forskingsråd blir vertskap for innsatsgruppa som har det daglege operative ansvaret for samfunnsoppdraget for sirkulær økonomi. Kunnskapsdepartmentet foreslår derfor å auke løyvinga med 4,6 mill. kroner mot ein tilsvarande reduksjon på kap. 1400, post 21 under Klima- og miljødepartementet.

Frå 2024 har Noregs forskingsråd teke over forvaltninga av talentsentera ved seks av vitensentera i Vitensenterprogrammet. I revidert budsjett for 2025 blei løyvinga på post 21 auka med 0,3 mill. kroner til dette. Departementet foreslår å vidareføre denne løyvinga på 0,3 mill. kroner i 2026.

I revidert budsjett for 2025 vart det løyvd 0,7 mill. kroner på post 21 for å arrangere Svalbardkonferansen, mot ein tilsvarande reduksjon på post 72. Svalbardkonferansen blir arrangert annakvart år og samlar norske og internasjonale forskarar i ulike fasar av karrieren, forskingsleiarar og andre interesserte. Målet er å styrke samarbeid på tvers av fagområde og landegrenser. Departementet foreslår å vidareføre denne løyvinga.

Regjeringa tek initiativ til eit arbeid for å fremje produktivitetsutviklinga i byggenæringa. Auka produktivitet vil vere til gunst både for næringa og for å få til ei effektiv bygging. Departementet foreslår å løyve 2 mill. kroner til Forskingsrådet i 2026 for å kartlegge status for produktivitetsutviklinga i næringa, og utarbeide eit grunnlag for vidare innretting på arbeidet. Arbeidet er eit oppdrag frå Kommunal- og distriktsdepartementet. Sjå òg nærare omtale i Prop. 1 S (2025–2026) for Kommunal- og distriktsdepartementet.

Løyvinga på post 21 kan overskridast mot tilsvarande meirinntekter, jf. forslag til vedtak II nr. 2.

Post 51 Strategiske forskingsprioriteringar

Posten er avvikla frå og med 2025, og løyvinga til tiltak blir foreslått på kap. 285, post 71. Sjå mål og budsjettforslag der.

Resultat i 2024

Stimuleringsordningar for auka deltaking i EUs rammeprogram for forsking og innovasjon, mellom anna Retur-EU, er døme på strategiske forskingssatsingar som treffer breitt. Ordningane legg til rette for at norske deltakarar har henta heim 3,18 pst. av dei konkurranseutsette midlane i forskings- og innovasjonsprogrammet Horisont Europa, godt over ambisjonsnivået på 2,8 pst. for heile programperioden. Dette utgjer om lag 15,7 mrd. kroner.

Løyvinga har sørgd for at norsk forsking og næringsliv har tilgang til relevant og oppdatert infrastruktur som støttar opp om forsking av høg kvalitet, og bidreg til å møte kunnskapsutfordringar i samfunnet. Løyvinga har òg lagt til rette for norsk deltaking i felleseuropeiske forskingsinfrastrukturar og datainfrastrukturar. Forskingsrådet oppdaterer vegkartet sitt for forskingsinfrastruktur i 2025 med innspel frå fagmiljøa. Ordninga Nasjonal satsing på forskingsinfrastruktur (INFRA) lyser ut midlar annakvart år. I 2025 er det planlagt ei utlysing der tilgjengelege midlar truleg blir om lag 1,4 mrd. kroner. Sjå del III, kap. 5 for omtale av oppfølging av langtidsplanen for forsking og høgare utdanning.

Post 52 Langsiktig, grunnleggande forsking

Posten er avvikla frå og med 2025, og løyving til tiltak blir foreslått på kap. 285, post 72. Sjå mål og budsjettforslag der.

Resultat i 2024

Satsinga på langsiktig, grunnleggande forsking har bidrege til at forskingssystemet har prioritert banebrytande forsking, og til at dei beste forskarane har fått høve til å drive framifrå forsking og utvikle forskarkarrieren sin. Norsk forsking hevdar seg betre i Europa enn tidlegare, men det er framleis potensial for fleire norske prosjekt frå Det europeiske forskingsrådet (ERC), ikkje minst i livsvitskap, naturvitskap og teknologi. Norsk artikkelproduksjon er generelt høg og held eit høgt siteringsnivå.

I 2024 har det vore gjennomført dialog med forskingsmiljøa om tilrådingane i dei nye fagevalueringane innanfor biovitskap og naturvitskap. Kvaliteten på forskinga er jamt over god, men det er nødvendig med kvalitetsforbetrande tiltak innanfor fleire fagområde, mellom anna kjemi. Det er også behov for nasjonalt samarbeid og meir koordinering og arbeidsdeling mellom institusjonar og sektorar.

Forskingsrådet la om frå årleg søknadsfrist til løpande søknadsmottak og -behandling hausten 2023 og innførte karantene for middels gode og svake søknader på FRIPRO. Dette har ført til ein sterk vekst i suksessraten på tildelingar frå FRIPRO. I 2024 vart 21 pst. av søknadene innvilga, ein auke frå 5 pst. i 2022. I 2024 har Forskingsrådet òg utvikla eit eige verkemiddel for radikale forskingsidear, som skal implementerast i 2025.

Sentera for framifrå forsking (SFF) gir dei fremste vitskapelege miljøa i Noreg moglegheiter til å nå ambisiøse mål og bidreg til å styrke kvaliteten i norsk forsking. SFF-IV (2017–2027) blei tildelt ti prosjekt, medan SFF-V (2023–2033) gjekk til ni prosjekt. SFF-VI er lyst ut hausten 2025 med frist i november.

Post 55 Verksemdskostnader

Posten er avvikla frå og med 2025, og løyvinga til drift blir foreslått på kap. 285, post 01 og post 21. Sjå mål og budsjettforslag der.

Resultat i 2024

I 2024 har Forskingsrådet bidrege til å løfte kvaliteten og volumet i norsk forsking og innovasjon, styrkt innsatsen på prioriterte samfunnsområde og bidrege til norsk konkurransekraft. Forskingsrådet sitt arbeid er òg viktig for dei gode norske resultata i Horisont Europa.

Nye porteføljestyre starta opp og har arbeidd med portefølje- og investeringsplanar som skal legge til rette for strategiske og føreseielege investeringar i alle delar av forskingssystemet. Forskingsrådet har ei omfattande rådgivingsverksemd og har i 2024 levert innspel til stortingsmeldinga om forskingssystemet, tilrådingar om eit heilskapleg forskingssystem for open, skjerma og gradert forsking, og råd om investeringar innanfor tungreknekraft. Forskingsrådet har også omfattande rådgiving retta mot sektordepartementa, til dømes i samband med samfunnsoppdraga berekraftig fôr og utsette barn og unge.

I den nye strategien som Forskingsrådet vedtok våren 2024, peikar dei ut ei tydeleg retning for korleis Noreg kan skape gode koplingar og samvirke godt på tvers av samfunnssektorar, forskingssystem og faggrenser, og bidra til at forsking kjem i bruk i heile landet. Utlysingsprosessen for forskingssatsinga på digitalisering og kunstig intelligens har resultert i at over 600 aktørar frå heile landet har funne saman i utarbeiding av 50 søknader om å bli nasjonale forskingssenter for kunstig intelligens.

I 2024 var det ein auke i bruken av konsulenttenester samla sett, mellom anna for å digitalisere tilskotssystemet og arkivet, og i arbeidet med overgangen til bruttobudsjettering. Det er framleis nedgang i bruken av konsulenttenester til organisasjonsutvikling, rekruttering og kommunikasjon.

Frå og med 1. januar 2025 er budsjetterings- og rekneskapsmodellen for Forskingsrådet endra frå netto- til bruttobudsjettering med tilsegnsfullmakter. Arbeidet med overgangen starta allereie i 2024 og er deretter gjennomført med god dialog mellom Noregs forskingsråd og departementa.

Post 71 Strategiske forskingsprioriteringar, kan overførast

Posten blei oppretta i 2025. Sjå omtale under kap. 285, post 51 for resultatrapportering for 2024.

Løyvinga skal støtte forsking med høg relevans og kvalitet på område som regjeringa prioriterer, og bidra til å oppnå måla og prioriteringane i langtidsplanen for forsking og høgare utdanning. Inkludert i dette er forskings- og datainfrastruktur av nasjonal strategisk interesse og støtte til internasjonalt forskingssamarbeid. Midlar på posten kan òg verke saman med midlar frå andre departement i ein startfase for å skape koordinerte endringar i forskinga for prioriterte samfunnssektorar. Samfinansiering skal vurderast jamleg for å følge opp forskingsprioriteringane til regjeringa.

Mål for 2026

Målet med tilskotet er forsking med høg relevans og kvalitet som følger opp prioriteringane i Langtidsplan for forsking og høgare utdanning 2023–2032.

Budsjettforslag for 2026

Post 71 blir budsjettert med ei årleg løyving og ei tilsegnsramme, med tilhøyrande tilsegnsfullmakt. Tilsegnsramma set ramma for nye forpliktingar som Noregs forskingsråd kan inngå i 2026. Det er tilsegnsramma som definerer kor mykje ny aktivitet som kan setjast i gang i budsjettåret, ikkje løyvinga. Løyvinga skal dekke forventa utbetalingar av tilsegner i det gjeldande budsjettåret som Forskingsrådet har gitt i tidlegare år, og nye tilsegner som kjem til utbetaling i budsjettåret. Posten blir budsjettert med ei tilsegnsfullmakt fordi Forskingsrådet finansierer fleirårige forskingsprosjekt og treng fullmakt frå Stortinget for å kunne forplikte staten utover gjeldande budsjettår. Tilsegnsfullmakta viser dei uteståande forpliktingane på posten, det vil seie den delen av gitte tilsegner som enno ikkje er utbetalte, ved utgangen av budsjettåret.

Departementet foreslår ei tilsegnsramme på 4,9 mrd. kroner på posten. Tilsegnsramma inkluderer mellom anna ein auke på 1,05 mrd. kroner som følge av at regjeringa i 2026 vil bruke avsetningane på posten som blei tilbakebetalt til statskassa i slutten av 2024 ved overgangen til den nye budsjettmodellen, jf. omtale i Prop. 36 S (2024–2025) Ny saldering av statsbudsjettet 2024.

Tilsegnsramma inkluderer òg ein eittårig auke på 130 mill. kroner som følge av avviklinga av eigedomsfondet i Forskingsrådet, jf. omtale under kap. 3285, post 50 og forslag til vedtak X. Det er lagt opp til at utgifter tilsvarande inntektene frå avviklinga av fondet over tid blir stilte til disposisjon for Forskingsrådet. Forslag til løyving og tilsegnsfullmakt i 2026 tek høgde for dette, og vil i åra framover bli foreslått justert i tråd med forpliktingar og utbetalingar innanfor rammene av inntektene frå avviklinga.

750 mill. kroner av tilsegnsramma skal brukast til satsinga Polhavet 2050. Utbetalingane skal fordelast over ein periode på ti år. I tillegg skal Forskingsrådet i løpet av tiårsperioden utlyse midlar knytt til satsinga som summerer seg opp til 250 mill. kroner, slik at satsinga over tiårsperioden får ei samla ramme på 1 mrd. kroner.

150 mill. kroner av tilsegnsramma skal brukast årleg til forskingssatsinga på kvanteteknologi. Satsinga skal gå over fem år, og kjem i tillegg til den pågåande satsinga på 70 mill. kroner årleg frå statsbudsjettet for 2025. Det blir lagt til grunn krav om medfinansiering, sidan midlane skal utløyse privat finansiering frå søkarane.

75 mill. kroner av tilsegnsramma skal gå til forskingssatsinga på forsvarsevne, tryggleik og beredskap. I tillegg bidreg Forsvarsdepartementet med 57 mill. kroner til satsinga over sitt budsjett, slik at den totale ramma for satsinga blir på totalt 132 mill. kroner årleg. Satsinga skal gå over fem år, med moglegheit for tre års forlenging. Sjå innleiinga til programkategori 07.60 og del III, kap. 5 for meir omtale av dei tre forskingssatsingane nemnt over.

200 mill. kroner av tilsegnsramma skal gå til Sigma2 AS, som en del av arbeidet med tiltaket om ein nasjonal infrastruktur for tungrekning. Sjå nærare omtale under kap. 273, post 70.

300 mill. kroner av tilsegnsramma skal over tre år brukast til ei ordning i Forskingsrådet som skal styrke rekruttering av etablerte internasjonale forskarar til norske fagmiljø.

Departementet foreslår å løyve 3,4 mrd. kroner på post 71. Av dette er 240 mill. kroner til nye tilsegner som venteleg kjem til utbetaling i 2026, og 3,2 mrd. kroner til å dekke tilsegner som er gitt tidlegare år, men som venteleg kjem til utbetaling i 2026.

Midlane på posten skal vidare gå til satsingar som følger opp prioriteringane i langtidsplanen for forsking og høgare utdanning, og som medverkar til sektoroverskridande forsking av strategisk interesse. Løyvinga vil òg gå til Retur-EU, ei ordning for å støtte opp om dei norske institutta som deltek i EUs rammeprogram for forsking og innovasjon, Horisont Europa.

Midlane på posten skal òg gå til å finansiere Forskingsrådets ordning Nasjonal satsing på forskingsinfrastruktur. I tillegg skal løyvinga finansiere det norske bidraget til dei internasjonale infrastrukturprosjekta CESSDA ERIC, ECCSEL ERIC, Svalbard Integrated Arctic Earth Observing System (SIOS), European Spallation Source og EISCAT.

Departementet foreslår å flytte 50 mill. kroner frå posten til kap. 273, post 70. Midlane er øyremerkte til Sigma2 AS, og blir foreslått løyvde på ny post for infrastruktur for tungrekning.

Departementet foreslår å overføre 10 mill. kroner frå posten til kap. 400, post 73 under Justis- og beredskapsdepartementet. Midlane går til senter for forsking på høgreekstremisme og relaterte fagfelt.

Departementet foreslår ei tilsegnsfullmakt på 11,6 mrd. kroner knytt til posten, jf. forslag til vedtak IV nr. 1.

Post 72 Langsiktig, grunnleggande forsking, kan overførast

Posten blei oppretta i 2025. Sjå omtale under kap. 285, post 52 for resultatrapportering for 2024.

Kunnskapsdepartementet har eit særskilt ansvar for å finansiere forsking som ikkje er øyremerkt særskilde tema eller formål. Løyvinga over kap. 285, post 72 skal finansiere langsiktig, grunnleggande forsking, bidra til å betre den vitskapelege kvaliteten i forskingsmiljø eller på enkelte forskingsområde og bidra til å utvikle fagmiljø av framifrå kvalitet.

Mål for 2026

Målet med løyvinga er langsiktig, grunnleggande forsking av høg kvalitet, uavhengig av fagområde.

Budsjettforslag for 2026

Post 72 blir budsjettert med ei årleg løyving og ei tilsegnsramme, med tilhøyrande tilsegnsfullmakt. Tilsegnsramma set ramma for nye forpliktingar som Noregs forskingsråd kan inngå i 2026. Det er tilsegnsramma som definerer kor mykje ny aktivitet som kan setjast i gang i budsjettåret, ikkje løyvinga. Løyvinga skal dekke forventa utbetalingar av tilsegner i det gjeldande budsjettåret som Forskingsrådet har gitt i tidlegare år, og nye tilsegner som kjem til utbetaling i budsjettåret. Posten blir budsjettert med ei tilsegnsfullmakt fordi Forskingsrådet finansierer fleirårige forskingsprosjekt og treng fullmakt frå Stortinget for å kunne forplikte staten utover gjeldande budsjettår. Tilsegnsfullmakta viser dei uteståande forpliktingane på posten, det vil seie den delen av gitte tilsegner som enno ikkje er utbetalte, ved utgangen av budsjettåret.

Departementet foreslår ei tilsegnsramme på 1,8 mrd. kroner på posten. Midlane til langsiktig, grunnleggande forsking skal medverke til at dei beste forskarane får høve til å drive framifrå forsking. Midlane på posten må sjåast saman med midlane på kap. 285, post 71 Strategiske forskingsprioriteringar. Midlane på desse to postane skal nyttast til å setje i gang breie, tematiske forskingssatsingar som er nødvendige for å handtere store samfunnsutfordringar, og til å sørge for at forskingssystemet har tilstrekkeleg med forskarinitiert forsking av høgaste kvalitet.

Departementet foreslår å løyve 1,9 mrd. kroner på posten. Av dette er 218,3 mill. kroner til nye tilsegner som venteleg kjem til utbetaling i 2026, og 1,7 mrd. kroner til å dekke tilsegner som er gitt tidlegare år, men som venteleg kjem til utbetaling i 2026.

Departementet foreslår å redusere løyvinga på posten med 0,8 mill. kroner mot ein tilsvarande auke på kap. 275, post 70 for å flytte midlane til konkurransen Unge forskarar frå Noregs forskingsråd til Akademiet for yngre forskarar.

Forskingsrådet bidreg i gjennomføringa av den årlege Svalbardkonferansen. I revidert budsjett 2025 vart midlar til gjennomføringa av konferansen flytta frå denne posten til posten for særskilde driftsutgifter. Departementet vil gjere denne flyttinga permanent frå 2026 og foreslår derfor å redusere løyvinga på posten med 0,7 mill. kroner mot ein tilsvarande auke på kap. 285, post 21.

Departementet foreslår å redusere løyvinga på posten med 22,3 mill. kroner mot ein tilsvarande auke på kap. 285, post 01 for å flytte midlar knytte til nasjonale fagevalueringar og allmennretta og særskild forskingsformidling. Flyttinga vart gjort i revidert budsjett 2025, og departementet foreslår no å gjere henne permanent frå 2026.

Departementet foreslår ei tilsegnsfullmakt på 5,9 mrd. kroner knytt til posten, jf. forslag til vedtak IV nr. 1.

Simula Research Laboratory AS

Simula Research Laboratory AS (Simula) er eit heileigd aksjeselskap under Kunnskapsdepartementet. Selskapet driv grunnleggande og anvendt forsking på utvalde område innanfor informasjons- og kommunikasjonsteknologi og bidreg gjennom dette til innovasjon i samfunnet. Kunnskapsdepartementet foreslår at 86,6 mill. kroner av løyvinga på posten går til å vidareføre det øyremerkte tilskotet til Simula.

Post 73 Grunnløyving til samfunnsvitskapelege forskingsinstitutt

Posten blei oppretta i 2025. Sjå omtale under kap. 287, post 70 for resultatrapportering for 2024.

Kunnskapsdepartementet har det overordna ansvaret for politikken for forskingsinstitutta. Klima- og miljødepartementet, Kunnskapsdepartementet, Landbruks- og matdepartementet og Nærings- og fiskeridepartementet har i tråd med sektorprinsippet for forsking ansvaret for grunnløyvinga til dei 34 forskingsinstitutta som mottek statleg grunnløyving. Kunnskapsdepartementet står for grunnløyvinga til dei 17 samfunnsvitskapelege forskingsinstitutta. Dei driv i hovudsak forsking på felta arbeidsliv, velferd, energi og miljø, globale utviklingsutfordringar, helse, migrasjon, offentleg økonomi, regional utvikling, sosialpolitikk, utanriks- og tryggingspolitikk, utdanning og innovasjon. Alle institutta har ein tverrfagleg profil.

Mål for 2026

Målet med den statlege grunnløyvinga er at Noreg skal ha ein sterk samfunnsvitskapeleg instituttsektor som

tilbyr næringsliv og offentleg sektor relevant kompetanse og forskingstenester av høg internasjonal kvalitet

bidreg til berekraftig utvikling og omstilling i nærings- og samfunnsliv, til liks med andre institutt som får statleg grunnløyving

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 262,8 mill. kroner på posten. I tillegg kjem grunnløyvinga til Chr. Michelsens Institutt på 22,7 mill. kroner over kap. 161, post 71 på budsjettet til Utanriksdepartementet. 5,8 mill. kroner av løyvinga på posten gjeld Norsk senter for berekraftig klimatilpassing (Nordapt) ved Vestlandsforsking i Sogndal.

10 pst. av grunnløyvinga til dei samfunnsvitskapelege institutta skal fordelast mellom institutta etter oppnådde resultat på dei indikatorane som Kunnskapsdepartementet har fastsett i retningslinjene for statleg grunnløyving til forskingsinstitutt og forskingskonsern. Institutta skal nytte grunnløyvinga til langsiktig kunnskaps- og kompetanseoppbygging i samsvar med formålet til instituttet. Løyvinga skal mellom anna stimulere den vitskapelege kvaliteten til institutta, publisering, internasjonalisering og samarbeid. Innanfor desse rammene avgjer institutta sjølve bruken av grunnløyvinga, og i årsrapportane sine skal dei gjere greie for korleis midlane er nytta.

Post 75 Avsetning til usikker framdrift

Posten blei oppretta i 2025 i samband med overgangen til ny budsjettmodell for Forskingsrådet.

Løyvinga på posten skal dekke uventa meirutgifter som overstig løyvinga i budsjettåret på tilskotspostar til forsking under alle dei aktuelle departementa, utanom tilskotspostar for gjennomstrøymingsmidlar til forsking.

Mål for 2026

Målet med løyvinga er å sikre at Forskingsrådet har tilstrekkelege midlar til å utbetale inngåtte forpliktingar gjennom året.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 500 mill. kroner på posten.

Departementet foreslår at løyvinga på posten kan omdisponerast til å dekke eventuelle meirutgifter på tilskotspostar til forsking under alle dei aktuelle departementa. Sjå forslag til vedtak III.

Kap. 3285 Noregs forskingsråd

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Inntekter frå oppdrag

12 100

12 536

02

Inntekter frå refusjonar o.a.

11 900

12 328

50

Avvikling av Forskingsrådets eigedomsfond

130 000

Sum kap. 3285

24 000

154 864

Post 01 Inntekter frå oppdrag og post 02 Inntekter frå refusjonar o.a.

Løyvinga på post 01 gjeld inntekter Noregs forskingsråd får frå oppdragsverksemd og på post 02 gjeld inntekter frå refusjonar o.a.

Resultat i 2024

Forskingsrådet var nettobudsjettert og hadde ikkje inntektsløyving i 2024.

Budsjettforslag for 2026

Kunnskapsdepartementet foreslår ei inntektsløyving til Noregs forskingsråd på 24,9 mill. kroner i 2026.

Post 50 Avvikling av Forskingsrådets eigedomsfond

Løyvinga på posten gjeld inntekter frå avviklinga av eigedomsfondet i Noregs forskingsråd. Forskingsrådet forvaltar eigedommar i Gaustadbekkdalen i Oslo. Dette er tomter som er festa bort på langvarige avtalar, og inntektene har gått inn i eit eigedomsfond. Forvaltning av eigedom er ikkje ei kjerneoppgåve for Forskingsrådet. Kunnskapsdepartementet foreslår derfor at ansvaret for forvaltninga av eigedommane vert overført til Statsbygg, og at eigedomsfondet vert avvikla.

Budsjettforslag for 2026

Kunnskapsdepartementet foreslår å løyve 130 mill. kroner over posten, som er berekna inntekter ved avviklinga av eigedomsfondet i Forskingsrådet. Samstundes er det lagt opp til at utgifter tilsvarande desse inntektene over tid blir stilte til disposisjon for Forskingsrådet gjennom løyvinga, tilsegnsramma og tilsegnsfullmakta for kap. 285, post 71 Strategiske forskingsprioriteringar. Sjå også forslag til vedtak X.

Kap. 287 Grunnløyving til samfunnsvitskapelege forskingsinstitutt

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

70

Grunnløyving til samfunnsvitskapelege forskingsinstitutt

245 303

Sum kap. 287

245 303

Post 70 Grunnløyving til samfunnsvitskapelege forskingsinstitutt

Kapittelet og posten er avvikla frå og med 2024, og løyvinga blir foreslått på kap. 285, post 73. Sjå mål og budsjettforslag der.

Resultat i 2024

Driftsinntektene til dei samfunnsvitskapelege institutta var litt under 1,8 mrd. kroner i 2024, om lag det same som i 2023. Halvparten av driftsinntektene kom frå Forskingsrådet.

Grunnløyvinga til desse institutta utgjorde 16 pst. av driftsinntektene deira, mot 17 pst. i 2023. 10 pst. av grunnløyvinga blei fordelt mellom institutta etter oppnådde resultat på dei indikatorane som Kunnskapsdepartementet har fastsett i retningslinjene for statleg grunnløyving til forskingsinstitutt og forskingskonsern.

Talet på forskarårsverk gjekk opp frå 816 årsverk i 2023 til 823 i 2024. Kvinner stod for 56 pst. av forskarårsverka i 2024, noko som er ein liten auke frå 2023. Målt i talet på institutt er den samfunnsvitskapelege instituttgruppa størst, men denne gruppa hadde samla sett minst driftsinntekter samanlikna med dei tre andre i instituttgruppene med statleg grunnløyving. Dei samfunnsvitskapelege institutta hadde også i 2024 høgast vitskapeleg publisering per forskarårsverk og lågast del nasjonale oppdragsinntekter per forskarårsverk.

Tabell 4.27 Grunnløyvinga til dei samfunnsvitskapelege institutta

(i mill. kroner)

Grunnløyving 2024¹

Pst. endring frå 2023 (nominell)

Chr. Michelsens Institutt (CMI)

20,5

1,5

Forskningsstiftelsen Fafo

24,9

–0,3

Fridtjof Nansens Institutt (FNI)

8,9

–0,2

Institutt for fredsforskning (PRIO)

25,3

3,5

Institutt for samfunnsforskning (ISF)

14,5

1,1

Møreforsking AS

8,8

1,8

NORCE Norwegian Research Centre AS, samfunnsvitskapeleg aktivitet

35,6

0,5

Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU)

19,1

2,3

Nordlandsforskning AS

6,8

6,1

Norsk institutt for bærekraftsforskning AS (NORSUS)

6,7

3,2

Norsk utanrikspolitisk institutt (NUPI)

17,7

1,5

NTNU Samfunnsforskning AS

15,3

4,3

Samfunns- og næringslivsforskning AS (SNF)

8,7

1,0

Stiftelsen Frischsenteret for samfunnsøkonomisk forskning

4,7

4,8

Stiftelsen SINTEF, samfunnsvitskapeleg arena

29,4

2,7

Telemarksforsking

8,5

6,5

Vestlandsforsking

5,6

6,4

Totalsum

261,0

2,1

¹ I tillegg kom 32,8 mill. kroner i Retur-EU-midlar. Forskingsrådet tildeler midlane til dei institutta som nådde opp i konkurransen om prosjektmidlar frå EU. Institutta skal bruke midlane til langsiktig kunnskaps- og kompetanseoppbygging i tråd med Retningslinjer for statlig grunnbevilgning til forskningsinstitutter og forskningskonsern.

Kjelde: Noregs forskingsråd

Kap. 288 Internasjonale samarbeidstiltak

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

21

Særskilde driftsutgifter

11 996

14 121

13 487

72

Internasjonale grunnforskingsorganisasjonar

382 660

426 307

463 081

73

EUs rammeprogram for forsking og innovasjon

4 790 713

3 450 703

3 902 355

74

EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett

1 542 306

1 211 287

1 293 080

75

UNESCO-kontingent

24 302

24 365

24 933

76

UNESCO-formål

4 778

700

5 000

Sum kap. 288

6 756 755

5 127 483

5 701 936

Post 21 Særskilde driftsutgifter

Løyvinga går til internasjonalt samarbeid for å heve kvaliteten nasjonalt innanfor ansvarsområda til departementet, inkludert bilateralt samarbeid med prioriterte land. Løyvinga dekker mellom anna kontingenten til Senter for utdanningsforsking (CERI) og Global Science Forum under OECD. Mindre delar vil òg kunne nyttast til Noregs hus i Cité Internationale Universitaire de Paris (CIUP) og prosjekt i regi av Europarådet og UNESCO.

Mål for 2026

Målet med løyvinga er at Noreg deltek aktivt i internasjonalt samarbeid innanfor utdanning og forsking, og at det er gode koplingar mellom forsking og høgare utdanning i arbeidet.

Resultat i 2024

I 2024 har løyvinga gått til ulike tiltak som bidreg til at Noreg deltek aktivt i internasjonalt samarbeid innanfor utdanning og forsking. Løyvinga har støtta opp under arbeidet med å kartlegge sensitive fagområde og strategisk viktige teknologiar, som inngår i departementets arbeid med å legge til rette for ansvarleg internasjonalt samarbeid innanfor høgare utdanning og forsking.

Delar av løyvinga gjekk til å finansiere teknologi- og kunnskapsutsendingar ved Innovasjon Noregs kontor i New Delhi, Rio de Janeiro og Tokyo. Ein del av løyvinga har i 2024 gått til Europarådets prosjekt The European Qualifications Passport for Refugees (EQPR), og støtte blei også gitt til UNESCOs prosjekt Qualifications Passport for Refugees and Vulnerable Migrants (UQP). Det blei òg gitt ei løyving til UNESCOs mellomstatlege havforskingskommisjon (IOC). Løyvinga er støtte til havforskingskommisjonens koordinering av FNs havforskingstiår (2021–2030). Tiåret bidreg til auka havkompetanse både nasjonalt og internasjonalt, og norske forskingsmiljø deltek aktivt.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår ei samla løyving på posten på 13,5 mill. kroner for 2026. I 2026 vil midlane på posten mellom anna gå til arbeidet med å utvikle eit meir heilskapleg kunnskapsgrunnlag om ansvarleg internasjonalt samarbeid og forskingstryggleik, jf. oppfølginga av Meld. St. 14 (2024–2025) Sikker kunnskap i en usikker verden. Delar av løyvinga vil gå til å gjennomføre ein midtvegsevaluering av Panoramastrategien (2021–2027) for høgare utdannings- og forskingssamarbeid med prioriterte samarbeidsland utanfor EU. Løyvinga dekker i tillegg kontingentane til dei internasjonale organisasjonane CERI, CIMPA, EQAR, og Global Science Forum. Løyvinga på posten går også til å finansiere teknologi- og kunnskapsutsendingar ved Innovasjon Noregs kontor i New Delhi, Rio de Janeiro og Tokyo. Delar av løyvinga vil gå til UNESCOs Intergovernmental Oceanographic Commission. Det kan òg bli gitt støtte til særskilde prosjekt i internasjonale organisasjonar som er særleg retta mot å nå Noregs mål for internasjonalt forskings- og utdanningssamarbeid.

Departementet foreslår å overføre 1,7 mill. kroner frå kap. 288, post 21 til Utanriksdepartementets kap. 100, post 01 for å dekke utgifter til samfinansieringa av ei ministerrådsstilling ved Noregs delegasjon til UNESCO. Stillinga blir oppretta med atterhald om at Noreg blir valt inn i UNESCOs styre for perioden 2025–2029.

Departementet foreslår å flytte 0,2 mill. kroner frå kap. 288, post 21 til Utanriksdepartementets kap. 118, post 73. Midlane skal gå til sekretariatet for Høgnivåpanelet for ein berekraftig havøkonomi (Havpanelet).

Departementet foreslår å flytte 0,7 mill. kroner frå kap. 288, post 76 til posten for å samle tiltak som støttar opp under internasjonalt samarbeid. Midlane skal gå til FN-sambandet for den nasjonale koordineringa av UNESCOs skulenettverk ASPnet.

Post 72 Internasjonale grunnforskingsorganisasjonar

Løyvinga dekker norsk deltaking i Den europeiske organisasjonen for kjerneforsking (CERN), Det europeiske molekylærbiologiske laboratoriet (EMBL), Den europeiske konferansen for molekylærbiologi (EMBC), Det europeiske synkrotronstråleanlegget (ESRF) og Den internasjonale kreftforskingsorganisasjonen (IARC).

Mål for 2026

Medlemskapen i internasjonale grunnforskingsorganisasjonar skal medverke til global kunnskapsutvikling og til å nå overordna forskingspolitiske mål om høg kvalitet og internasjonalisering.

Resultat i 2024

Alle dei internasjonale grunnforskingsorganisasjonane Noreg deltek i, medverkar til global kunnskapsutvikling og driv verdsleiande forsking innanfor fagfelta sine. Medlemskapen i organisasjonane gjer det mogleg for norske forskarar å delta på linje med forskarar frå andre medlemsland og bidra til forsking av høg kvalitet.

Forskarane får kjennskap til ny teknologi og tilgang til ei rekke infrastrukturtenester, og dei held seg oppdaterte og bidreg i forskingsfronten. Gjennom kurs, opplæring og forskingsopphald ved grunnforskingsorganisasjonane hentar norske forskarar heim kunnskap til nytte for det norske forskingsmiljøet. Medlemskap i desse organisasjonane bidreg òg til å utvikle det felleseuropeiske forskingsområdet. Noreg har delegatar som sit i dei styrande organa til organisasjonane.

I 2024 fekk CERN mellom anna resultat som opnar for ny kunnskap om kvantefysikk og om korleis universet oppstod. Large Hadron Collider (LHC) skal byggast om, og norske forskarar har saman med institutt og bedrifter laga instrument og detektorar for den nye LHC. 500 norske skuleelevar med lærarar besøkte CERN i 2024 – eit viktig tiltak for rekruttering til realfaga. I 2024 var 156 forskarar knytte til norske institusjonar involverte i CERN-relatert forsking. Det er om lag 100 norske leverandørar som regelmessig leverer tilbod til CERN. Statnett og CERN skreiv i 2024 under ein samarbeidsavtale om energiteknologiar knytte til det grøne skiftet.

EMBLs bioinformatikkinstitutt European Bioinformatics Institute (EMBL-EBI) har saman med den europeiske livsvitskapsinfrastrukturen ELIXIR utvikla og lansert Federated European Genome-phenome Archive – eit system som gjer det mogleg å dele tilgang til det europeiske arkivet for genom- og fenotypedata på ein trygg måte. No kan også personsensitive data brukast i dette systemet. Forskarar frå Google DeepMind fekk i 2024 nobelprisen i kjemi for den kunstige intelligensen AlphaFold2 som kan føreseie korleis protein faldar seg. EBI samarbeidde med Google DeepMind om å gjere predikasjonane frå AlphaFold2 tilgjengelege for forskarar over heile verda. EMBL held fram med å vere leiande innanfor strukturbiologi. Dei har utvikla ei ny plattform som gjer det lettare å førebu prøver til kryoelektronmikroskopi. Dette gjer at fleire forskarar kan bruke teknologien, med betre kvalitet og meir pålitelege resultat.

ESRF er i full drift etter oppgraderinga av den nye maskinen som gir meir enn 100 gongar betre kvalitet på synkrotronstrålen enn tidlegare. ESRF verkar som eit supermikroskop som kan beskrive og filme plasseringa av og rørslene til atom i alle typar materiale innanfor mange fagfelt, som kjemi, materialfysikk, arkeologi og kulturarv, biologi, medisin og miljøvitskap. Kvart år mottek ESRF 9 000 vitskapelege besøk, og det blir publisert 2 000 vitskapelege artiklar baserte på resultata frå ESRF. Norsk bruk av ESRF i perioden 2022–2024 var stor i historisk samanheng.

IARC bidreg til global kreftkontroll gjennom ei rekke aktivitetar og forskingssamarbeid. Studiar frå IARC viser mellom anna at 1 av 20 kvinner globalt vil få brystkreft i løpet av livet, og innan 2050 er det venta 3,2 mill. nye brystkrefttilfelle og 1,1 mill. dødsfall årleg. Modelleringsstudiar har vist at forbod mot sal av tobakk til personar fødde mellom 2006 og 2010 kan forhindre 1,2 mill. lungekreftdødsfall globalt innan 2095. Forsking ved IARC har vidare stadfesta at éin enkelt dose HPV-vaksine gir langvarig vern, like effektivt som fleire dosar.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 463,1 mill. kroner på posten. Kontingentane for dei enkelte medlemslanda blir fastsette ut frå ein avtalefesta utrekningsnøkkel der bruttonasjonalproduktet eller liknande er ein hovudfaktor. Kontingentkrava for 2026 er enno ikkje fastsette for alle organisasjonane. Budsjettforslaget for 2026 tek for nokre av organisasjonane derfor utgangspunkt i dei kontingentane som blei vedtekne for 2025.

Tabell 4.28 Norske kontingentbidrag til internasjonale grunnforskingsorganisasjonar i 2026

Organisasjon

Kontingent i lokal valuta (i 1 000)

(i 1 000 kr)

CHF

Euro

CERN

30 792

379 623

EMBC

653

7 519

EMBL

4 481

51 578

ESRF

1 363

15 686

IARC

754

8 674

Forslag til løyving på kap. 288, post 72

463 081

Post 73 EUs rammeprogram for forsking og innovasjon

Løyvinga dekker Noregs kontingent til deltaking i EUs rammeprogram for forsking og innovasjon, Horisont Europa (2021–2027), og midlar til EUs tiltakspakke for gjenoppbygging etter covid-19-pandemien, Next Generation EU, som blir kanaliserte gjennom Horisont Europa. I tillegg dekker posten etterbetalingar for Horisont 2020 (2014–2020).

Mål for 2026

Måla med løyvinga er å

fremje høg kvalitet i norsk forsking og fleire framifrå og innovative miljø, auke verdiskaping, styrke konkurranse- og innovasjonsevne og fremje omstilling, slik at Noreg kan handtere store samfunnsutfordringar betre og bidra til å nå berekraftsmåla og til ei berekraftig samfunnsutvikling

utvikle forskings- og innovasjonspolitikken og etablere nye samarbeidsmønster på tvers av landegrenser, sektorar og fag

Resultat i 2024

Norske forskings- og innovasjonsmiljø, næringsliv, offentlege verksemder og helseføretak har per april 2025 totalt henta heim 3,18 pst. av dei konkurranseutsette midlane i Horisont Europa, godt over ambisjonsnivået på 2,8 pst. for heile programperioden. Omrekna til norske kroner utgjer det om lag 15,7 mrd. kroner. Samla sett gir dette norske prosjektdeltakarar tilgang til prosjektmidlar til ein total verdi av 96 mrd. kroner. Heile 22,1 pst. av alle søknadene med norsk deltaking er innstilte til finansiering i Horisont Europa. Denne suksessraten ligg 5,8 prosenteiningar over snittet for alle søknadene til Horisont Europa og viser høg kvalitet på søknader med norsk deltaking. Noreg har fått aller mest midlar i klynge 5 Klima, energi og mobilitet, medan den høgaste returdelen er oppnådd i klynge 1 Helse. Det er institutta og universiteta og høgskulane som har innhenta mest midlar så langt.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 3,9 mrd. kroner på posten. Løyvingsbehovet for Noregs bidrag i 2026 er basert på Europakommisjonens budsjett for 2026. Endra kontingentbehov gjer at løyvingsbehovet er høgare enn i 2025.

Post 74 EUs utdannings-, opplærings-, ungdoms- og idrettsprogram

Løyvinga på posten dekker kontingenten for norsk deltaking i EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett, Erasmus+ (2021–2027), kontingenten til Europeisk senter for utvikling av yrkesretta opplæring (Cedefop) og midlar til nasjonale ekspertar i Europakommisjonen.

Mål for 2026

Måla med løyvinga er å

heve kvaliteten, relevansen og attraktiviteten i det norske utdanningssystemet

auke kompetansen hos den enkelte deltakaren

handtere store samfunnsutfordringar

forbetre samarbeidet mellom utdanning, opplæring og arbeids- og samfunnsliv

auke deltakinga i internasjonale læringsmiljø

utvikle politikk og rammevilkår

Resultat i 2024

Erasmus+ skal bidra til å løyse viktige samfunnsutfordringar som berekraftig utvikling, inkludering og digital omstilling. Dette er tverrgåande prioriteringar i programmet. Norske aktørar deltek aktivt i dei ulike tiltaka i Erasmus+. Det er større interesse og eit jamt tilsig av institusjonar som er nye i programmet. Dette er i tråd med målet i Erasmus+-strategien om at programmet skal nå breitt ut til dei ulike målgruppene. Samla tildelte Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse i 2024 nær 472 mill. norske kroner til internasjonalt samarbeid gjennom Erasmus+.

Ei viktig prioritering for grunnopplæringa i 2024 har vore satsing på kompetanseutvikling og arbeid opp mot kommunar og fylkeskommunar for å sikre at programmet også når regionale og lokale mål på utdanningsfeltet.

Det er god søking til Erasmus+ i høgare utdanning, og talet på studentmobilitetar i 2024 er tilsvarande tala for 2023. I 2024 har ein sett at fleire og fleire nyttar seg av tilbodet om korttidsmobilitet i Erasmus+. Talet på innreisande studentar gjennom Erasmus+ steig litt i 2024 samanlikna med førre år, frå 8 436 til 8 670.

I 2024 blei ytterlegare to norske institusjonar med i prestisjetiltaket Europeiske universitetsalliansar. Dermed deltek norske institusjonar i tolv alliansar, og dei institusjonane som er med, omfattar, om lag to tredelar av studentmassen.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 1,3 mrd. kroner på posten. Løyvingsbehovet for Noregs bidrag i 2025 er basert på Europakommisjonens budsjett for 2026. Endra kontingentbehov gjer at løyvingsbehovet er høgare enn i 2025.

Post 75 UNESCO-kontingent

Løyvinga dekker den norske kontingenten til UNESCO, FNs organisasjon for utdanning, vitskap, kultur og kommunikasjon. UNESCO har i hovudoppgåve å medverke til fred og tryggleik ved å fremje internasjonalt samarbeid på fagområda til organisasjonen.

Mål for 2026

Målet med norsk deltaking i UNESCO er å

sikre god gjennomføring og leiarrolle i koordineringa av FNs berekraftsmål nr. 4 om utdanning

forbetre kunnskapsgrunnlaget for hav og klima, inkludert ved å ha ei leiande rolle i gjennomføringa av FNs havforskingstiår (2021–2030)

fremje vern og utvikling av verdas kultur- og naturarv

fremje presse- og ytringsfridom

arbeide for meir open tilgang til forskingsresultat

betre resultatrapporteringa i dei styrande organa til UNESCO

forbetre samarbeidet med andre relevante FN-organisasjonar

konsentrere innsatsen der UNESCO har dei største fortrinna

Resultat i 2024

Berekraftsmåla (SDG-ane) og Agenda 2030 er førande for arbeidet til UNESCO, og organisasjonen har hovudansvaret for SDG 4 – utdanningsmålet – blant FNs berekraftsmål. UNESCO arbeider kontinuerleg med tiltak knytte til berekraftsmål nr. 4: å sikre inkluderande, rettferdig og god utdanning og fremje høve til livslang læring for alle.

I 2024 heldt UNESCO fram med å arbeide aktivt og systematisk med å støtte opp under implementeringa av den globale konvensjonen om godkjenning av kvalifikasjonar innanfor høgare utdanning, som Noreg var den første staten til å ratifisere.

Den mellomstatlege havforskingskommisjonen (IOC) leiar arbeidet med gjennomføring av FNs tiår for havforsking, der norske forskingsmiljø òg gir viktige bidrag. IOC har vidare gitt viktig kunnskap om samanhengen mellom tilstanden i hava og klimaendringar og kva havet har å seie for dei andre berekraftsmåla.

Noreg er ei aktiv og tydeleg stemme for å verne om og fremje verdas kultur- og naturarv. Noreg følger òg opp UNESCOs arbeid og mandat for presse- og ytringsfridom. Saman med dei andre nordiske landa arbeider Noreg kontinuerleg med å gjere UNESCO meir effektiv og resultatorientert, og med å få innført eit meir kjønnsnøytralt språk og meir straumlinjeforma vedtaksstrukturar i organisasjonen.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 24,9 mill. kroner til medlemskontingenten i UNESCO i 2026.

Post 76 UNESCO-formål

Løyvinga går til Noregs geologiske undersøking (NGU), som har det nasjonale koordineringsansvaret for dei fem norske UNESCO-geoparkane.

Mål for 2026

Målet med løyvinga er å sikre god drift av Noregs geoparkar i tråd med UNESCOs retningslinjer for programmet.

Resultat i 2024

Hovuddelen av løyvinga har i 2024 vore nytta til tilskotsordninga til Den norske UNESCO-kommisjonen. 34 ulike prosjekt fekk støtte frå tilskotsordninga i 2024.

Prosjekta låg innanfor satsingsområda til Den norske UNESCO-kommisjonen: presse- og ytringsfridom, berekraftig utvikling, immateriell kulturarv, verdsarv, dokumentarv og demokratiutvikling. Prosjekta er spreidde ut i Noreg, og ordninga har dermed medverka til å gjere ansvarsområda til UNESCO meir kjende i fleire delar av landet.

Ein del av løyvinga gjekk i 2024 til å sikre vidare støtte til UNESCOs skulenettverk, Associated School Program Network (ASPnet). ASPnet er eit globalt nettverk av utdanningsinstitusjonar som arbeider for å fremje verdiane og måla til UNESCO, mellom anna delmål 4.7 i Agenda 2030 om utdanning for å fremje berekraftig utvikling. Det er over 60 medlemsskular i Noreg. FN-sambandet er nasjonal koordinator for ASPnet i Noreg.

Budsjettforslag for 2026

Løyvinga på post 76 gjeld frå 2026 tilskot til UNESCO-geoparkane i Noreg, der kvar geopark er tildelt 1 mill. kroner. Tilskotet blei reintrodusert på budsjettet til Nærings- og fiskeridepartementet i samband med budsjettforliket om revidert budsjett for 2025. Det blir foreslått at tilskotsansvaret frå og med 2026 blir overført til Kunnskapsdepartementet som koordinerande departement. Ein femte geopark fekk status som UNESCO-geopark frå april 2025, slik at den samla årlege ramma for tilskotet no er 5 mill. kroner. Midlane blir forvalta av Noregs geologiske undersøking (NGU), som har det nasjonale koordineringsansvaret for geoparkane.

Departementet foreslår å redusere løyvinga på posten med 0,7 mill. kroner mot ein tilsvarande auke på kap. 288, post 21 for å samle tiltak som støttar opp under internasjonalt samarbeid. Midlane skal gå til FN-sambandet for den nasjonale koordineringa av UNESCOs skulenettverk ASPnet.

Kap. 3288 Internasjonale samarbeidstiltak

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

04

Refusjon av ODA-godkjende utgifter

18 969

19 025

19 383

Sum kap. 3288

18 969

19 025

19 383

Departementet foreslår å løyve 19,4 mill. kroner på posten. Løyvinga på post 04 gjeld refusjon av utgifter til UNESCO-kontingenten og kontingenten til FNs samarbeidsorganisasjon mot kreft (IARC), som etter statistikkdirektiva til OECD delvis blir definert som offentleg utviklingshjelp.

Kap. 289 Vitskapelege prisar

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

51

Holbergprisen

18 633

19 341

21 537

71

Abelprisen

18 093

18 781

20 957

72

Kavliprisen

12 375

12 845

16 307

Sum kap. 289

49 101

50 967

58 801

Dei internasjonale forskingsprisane til regjeringa blir delte ut for å anerkjenne framifrå vitskapeleg arbeid og auke merksemda kring forsking i samfunnet.

Post 51 Holbergprisen

Mål for 2026

Formålet med Holbergprisen er å verdsetje banebrytande forsking innanfor humaniora, samfunnsvitskap, jus og teologi. Prisen skal skape merksemd i samfunnet om fagfelta og føre til interesse for dei blant barn og unge.

Resultat i 2024

I 2024 blei Holbergprisen tildelt professor Achille Mbembe ved Wits Institute for Social and Economic Research, University of the Witwatersrand, for framifrå forsking og bidrag på feltet det postkoloniale Afrika og hans rolle i å utvikle tenkinga om rasisme. Holbergprisen blir delt ut årleg av Universitetet i Bergen. Prisbeløpet er på 6 mill. kroner.

I samband med Holbergprisen blir også Nils Klim-prisen delt ut. Nils Klim-prisen er ein pris til framifrå yngre forskarar i eller frå Norden innanfor dei same fagfelta som Holbergprisen omfattar. I 2024 gjekk prisen til Siddharth Sareen, professor i miljø og energi ved Institutt for medie- og samfunnsfag, Universitetet i Stavanger, for hans tverrfaglege og kreative forsking der samfunnsvitskap og humaniora møter teknologi og klimavitskap. Prisbeløpet er på 500 000 kroner.

I tillegg til å dekke prisbeløpet til vinnarane blir løyvinga nytta til ulike arrangement i samband med priskomitéarbeidet og prisutdelinga og til aktivitetar som skal auke interessa for fagfelta blant barn og unge og i samfunnet elles. Holbergprisen i skulen er ein nasjonal forskarkonkurranse for elevar i vidaregåande skule innanfor humanistiske og samfunnsvitskapelege fag. Kvart år deltek 20 skular med omkring 1 000 elevar frå heile landet. I 2024 var det Erika Lind-Larsen frå Vestby vidaregåande skule som vann Holbergprisen i skulen.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å auke tilskotet med 1,5 mill. kroner og løyve 21,5 mill. kroner på posten.

Post 71 Abelprisen

Mål for 2026

Formålet med Abelprisen er å verdsetje banebrytande forsking innanfor matematikk. Prisen skal skape merksemd i samfunnet og auke interessa for matematikk blant barn og unge.

Resultat i 2024

I 2024 blei Abelprisen delt ut til Michel Talagrand ved Centre national de la recherche scientifique i Paris for banebrytande bidrag til sannsynsteori og funksjonalanalyse med framifrå bruk i matematisk fysikk og statistikk. Abelprisen blir delt ut årleg av Det Norske Videnskaps-Akademi (DNVA) og er på 7,5 mill. kroner. Løyvinga dekker prisbeløpet og fleire arrangement i samband med prisutdelinga og priskomitéarbeidet.

Gjennom Abelprisen finansierer DNVA ei rekke tiltak som skal stimulere interessa for matematikk blant barn og unge. I 2024 nådde DNVA ei brei målgruppe, frå grunnskule til vidaregåande skule og lærarar, gjennom støtte til mellom anna Matematikksenteret, Kengurukonkurransen frå 4. til 10. trinn, Matematikk.org, Vektorprogrammet og Landslaget for matematikk i skolen. I tillegg støttar DNVA mellom anna Abelkonkurransen for elevar i vidaregåande skule, Unge Abel lagkonkurranse for ungdomstrinnet, og Holmboeprisen, som årleg blir delt ut til éin eller fleire matematikklærarar.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å auke tilskotet med 1,5 mill. kroner og løyve 21 mill. kroner på posten.

Post 72 Kavliprisen

Mål for 2026

Formålet med Kavliprisen er å anerkjenne banebrytande forsking innanfor astrofysikk, nanovitskap og nevrovitskap. Prisen skal skape merksemd i samfunnet om fagfelta og føre til internasjonalt samarbeid mellom forskarar.

Resultat i 2024

Kavliprisen er eit samarbeid mellom Det Norske Videnskaps-Akademi (DNVA), The Kavli Foundation og Kunnskapsdepartementet. Kavliprisen blir delt ut annakvart år for framifrå vitskapeleg arbeid innanfor fagfelta astrofysikk, nanovitskap og nevrovitskap.

I 2024 gjekk prisen for astrofysikk til Sara Seager (Canada/USA) og David Charbonneau (Canada/USA) for oppdaginga av eksoplanetar og skildringa av atmosfæren til desse planetane. Forskarane har utvikla metodar for å oppdage ulike atomslag i atmosfærane til planetar og for å måle infraraud varmestråling. Bidraga deira har vore viktige for den enorme framgangen dei siste 20 åra innanfor utforskinga av myriadane av eksoplanetar.

Prisen for nanovitskap gjekk til Robert S. Langer (USA), Armand Paul Alivisatos (USA) og Chad A. Mirkin (USA). Dei har revolusjonert feltet nanomedisin ved å vise korleis nanoteknologi kan bringe biomedisinsk forsking og praksis framover. Oppdagingane deira har lagt grunnlaget for utvikling av behandlingsformer, vaksinar, bioavbilding og diagnostikk.

Prisen for nevrovitskap gjekk til Nancy Kanwisher (USA), Doris Tsao (USA) og Winrich Freiwald (Tyskland). Dei har oppdaga eit spesialisert system i hjernen for attkjenning av ansikt. Oppdagingane deira har gitt oss grunnleggande prinsipp for nevral organisering og danna utgangspunkt for vidare forsking på korleis behandlinga av visuell informasjon er knytt saman med andre kognitive funksjonar.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å auke tilskotet med 3 mill. kroner og løyve 16,3 mill. kroner på posten.

Programkategori 07.80 Utdanningsstøtte

Utgifter under programkategori 07.80 fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

2410

Statens lånekasse for utdanning

60 102 490

64 230 469

67 443 730

5,0

Sum kategori 07.80

60 102 490

64 230 469

67 443 730

5,0

Inntekter under programkategori 07.80 fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Endring i pst.

5310

Statens lånekasse for utdanning

21 117 373

23 519 170

25 270 540

7,4

5617

Renter frå Statens lånekasse for utdanning

13 672 304

13 852 239

15 100 221

9,0

Sum kategori 07.80

34 789 677

37 371 409

40 370 761

8,0

Innleiing

Eit av dei viktigaste velferdsgoda vi har, som skal bidra til at alle har like moglegheiter til utdanning, er utdanningsstøtta gjennom Lånekassen. Utdanningsstøtta er ei universell velferdsordning og skal sørge for at alle har eit godt grunnlag for livsopphald under utdanninga, uavhengig av kvar dei kjem frå, og kva for sosial eller økonomisk bakgrunn dei har. I studieåret 2024–25 fekk 430 000 elevar, lærlingar og studentar utdanningsstøtte. Samstundes betaler 809 000 nordmenn tilbake på studielånet. Til saman er nær 22 pst. av befolkninga kundar i Lånekassen.

Utdanningsstøtta skal òg legge til rette for at elevar og studentar kan arbeide effektivt og med gode resultat, slik at samfunnet og arbeidslivet får tilgang på kompetanse. I dei komande åra møter det norske samfunnet fleire store utfordringar: ei aldrande befolkning, fallande fødselstal, utanforskap, og sentralisering i busetnadsmønsteret. Mangelen på kompetent arbeidskraft vil truleg auke i åra framover. Dette er ei av hovudutfordringane Noreg står overfor. Utdanningsstøtta er eit viktig verkemiddel for at samfunnet skal få tilgang på kompetent arbeidskraft, som er ein nøkkel til omstilling og innovasjon.

Følgande overordna mål for Kunnskapsdepartementet er særleg relevante for løyvingane under programkategori 07.80:

Kunnskap legg grunnlag for demokrati, velferd, omstilling og berekraft

Samfunnet og arbeidslivet har tilgang på relevant kompetanse

Kunnskapssektoren utjamnar sosiale og geografiske skilnader

Kompetanseheving og livslang læring er meir tilgjengeleg for alle over heile landet

Opplæring og utdanning som gir fleire relevant kvalifisering

Hovudprioriteringar for 2026

Teknologiske endringar og det grøne skiftet fører til at innhaldet i nokre jobbar blir endra, og at nokre jobbar forsvinn. Det blir stadig viktigare at arbeidstakarar har tilgang på oppdatert kompetanse, og at arbeidsstyrken er omstillingsdyktig. Demografiske endringar og auka behov for omstilling tilseier gradvis færre unge studentar i heiltidsutdanning og aukande etterspurnad etter kortare og meir fleksible utdanningar. Studentane har allereie høgare gjennomsnittsalder og er ei meir mangfaldig gruppe enn for nokre tiår sidan. Stadig fleire studerer fleksibelt, og fleire kombinerer arbeid og studium og er i jobb nokre år før dei studerer vidare. Samstundes skal utdanningsstøtta framleis vere relevant for unge heiltidsstudentar i si første utdanning.

Utdanningsstøtta gjennom Lånekassen er eit sentralt verkemiddel for å sikre lik rett til utdanning og for å stimulere til at unge menneske vel å studere. For at utdanningsstøtta skal halde fram å vere relevant, må ho treffe ei meir mangfaldig studentgruppe, i ulike livsfasar. Utdanningsstøtta skal også i framtida vere eit velferdspolitisk verkemiddel som treffer studentar og elevar sine behov. Det er lenge sidan førre fullstendige gjennomgang av utdanningsstøtteordningane. Over fleire år har ulike endringar vore innførte for å betre, spisse, og for å stimulere til utdanningsval som treffer behova for arbeidskraft i samfunnet. Dei siste fire åra har utdanningsstøtta auka, og Stortinget har fatta vedtak om at ho i denne stortingsperioden skal knytast til grunnbeløpet i folketrygda. Det er no behov for ein heilskapleg gjennomgang av utdanningsstøtta, og departementet vil setje ned eit offentleg utgreiingsutval (NOU). Utgreiinga skal undersøke korleis verkemiddelbruken kan samsvare betre med samfunnsutfordringane, og slik halde oppe utdanningsstøttesystemet som ei sentral velferdsordning. I samband med utgreiinga av utdanningsstøtta har regjeringa valt å ikkje gå vidare med kompetanselånet – den varsla nye låneordninga for dei som kombinerer arbeid og kortare utdanningstilbod. Dette fordi moglege tilpassingar for arbeidstakarar bør sjåast i samanheng med utgreiingsarbeidet.

Lånekassen vil framover arbeide med modernisering av IT-systema sine slik at verksemda legg til rette for å møte behova elevar, studentar og tilbakebetalarar vil ha i framtida for fleksible og effektive tenester. Dermed vil IT-systema bli betre tilpassa eventuelle behov for auka fleksibilitet og moglege framtidige endringar i utdanningsstøtta.

For å gjere det meir attraktivt å busetje seg og arbeide i mindre sentrale strøk, foreslo regjeringa i budsjettet for 2025 ei ordning for sletting av utdanningsgjeld i distrikta. Regjeringa foreslår i 2026 å målrette ordninga mot kommunane med størst befolkningsutfordringar. Regjeringa foreslår vidare å redusere talet på år ein kan få sletta utdanningsgjeld. Samstundes held regjeringa fram med forslaget om å doble satsen for gjeldsslette frå 30 000 til 60 000 kroner i den eksisterande ordninga i innsatssona, uten noko avgrensing på talet år ein kan få sletta utdanningsgjeld.

Regjeringa foreslår å styrke barnestipendet ved å auke satsen for første barn med 10 pst. utover prisvekstjustering. Om lag 23 100 søkarar fekk barnestipend i studieåret 2024–25. Tiltaket vil også kunne treffe ein del av målgruppa for overgangsstønaden. For nærare omtale av endringane i overgangsstønaden, sjå Prop. 1 S (2025–2026) for Arbeids- og inkluderingsdepartementet.

Lånekassen er ei viktig finansieringskjelde til livsopphald

Like moglegheiter til utdanning

Utdanningsstøtta er ei viktig inntektskjelde for studentar og elevar som treng støtte for å ta opplæring eller høgare utdanning. Tal frå Lånekassen viser at 65 pst. av alle studentar i høgare utdanning mottek studiestøtte. For studentar som tek fagskuleutdanning er delen 50 pst. SSBs undersøking Studenters levekår frå 2021 viser at Lånekassen er hovudinntektskjelda for seks av ti heiltidsstudentar. Utdanningsstøtteordningane fungerer godt for dei fleste elevane og studentane, med eit høgt nivå på både lån og stipend samanlikna med andre land i Europa, i tillegg til fleksible mekanismar for tilbakebetaling og låge tal for misleghald.

Dei siste åra har ulike ordningar i Lånekassen blitt styrkte betydeleg for å sikre at alle har like moglegheiter til å ta utdanning. I denne regjeringsperioden har utstyrsstipendet blitt styrkt med over 90 mill. kroner, medan bortebuarstipendet har blitt styrkt med om lag 275 mill. kroner. For studieåret 2025–26 er basislånet på 166 859 kroner. Det er ein nominell auke på 40 500 kroner sidan studieåret 2021–22. Endringa har gitt studentane over 3 600 kroner meir utbetalt i månaden. Basislånet har auka meir enn grunnbeløpet i folketrygda (G) i løpet av dei siste ti åra. I 2015–16 svarte basislånet til 1,12 G, medan det i 2025–26 er på 1,28 G.

Det har vore ein nedgang i talet på norske studentar som mottek lån og stipend frå Lånekassen til utdanning i utlandet. I studieåret 2024–25 var talet 21 900, som er det lågaste talet dei ti siste åra om ein ser bort frå dei ekstraordinære åra under covid-19-pandemien. Nedgangen kjem hovudsakleg av at færre mottek lån og stipend til gradsgivande utdanning i utlandet. I studieåret 2024–25 var talet 13 200 studentar, medan det i studieåret 2014–15 var 17 500 studentar. Samstundes har det vore ein auke i talet på studentar som mottek lån og stipend til utvekslingsopphald. I studieåret 2024–25 fekk 8 700 studentar lån og stipend til utvekslingsopphald, ein auke på 250 frå året før.

Arbeid ved sida av utdanninga gir studentar viktig arbeidserfaring. Utdanningsstøtteordningane er innretta slik at heiltidsutdanning kan kombinerast med noko arbeid utan at ein får mindre stipend. Heilårsstudentar kan i 2025 tene opptil 224 709 kroner før dei får redusert stipend. Studiebarometeret til Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga (NOKUT) frå 2024 viser at fleirtalet av studentane arbeider ved sida av utdanninga. Same undersøking viser at tid brukt på betalt arbeid blant studentane i 2024 var på same nivå som dei tre føregåande åra, men tidsbruken er på eit høgare nivå enn i åra før covid-19-pandemien. Lånekassens analyse Behovsprøving av studentar i Lånekassen frå 2025 viser at dei fleste studentar som arbeider under studia, ikkje får redusert stipend på grunn av for høg inntekt; meir enn fire av fem stipendkroner i Lånekassen blir verande stipend etter behovsprøvinga. Dei siste åra har det samstundes vore ein oppgang i delen stipendkroner som blir til lån som følge av for høg inntekt. I 2023 er delen 18,2 som er ei auke på 3 prosentpoeng frå 2022.

I undersøkinga Lønner det seg å jobbe ved siden av studiene frå 2024 finn Lånekassen og Nav ein i hovudsak positiv samanheng mellom betalt arbeid ved sida av studia og arbeidsmarknadsutfall, særleg for studentar med studierelevant deltidsjobb. Tid brukt på betalt arbeid var i 2024 på same nivå som i 2023, samstundes som den faglege tidsbruken blei redusert med om lag éin time, jf. Studiebarometeret til NOKUT frå 2024.

Tilbakebetalarane har meir gjeld no enn tidlegare

Kundane i Lånekassen har meir gjeld no enn tidlegare. I 2024 var gjennomsnittleg gjeld etter avslutta utdanning 457 000 kroner. Det er en auke på 17 000 kroner frå 2023. I 2015 var gjennomsnittleg gjeld 391 000 kroner (i 2024-kroner). Gjelda i 2024 er om lag 17 pst. høgare enn i 2015. Ein del av auken kan forklarast med opptrappinga til elleve månader med utdanningsstøtte, auka satsar for basislånet, og høgare låneramme til skulepengar for studentar i utlandet.

Det er få tilbakebetalarar som har problem med å betene gjelda. Dei siste ti åra har det vore ein reduksjon i purringar frå Lånekassen frå om lag 5 til om lag 3 pst av årlege rekningar. I den same perioden er prosentdelen oppsagde lån totalt redusert frå om lag 4 til om lag 3 pst. Ein analyse frå Lånekassen viser at tilbakebetalarar med betalingsproblem ofte ikkje har teke høgare utdanning, men i større grad har fått lån og stipend til grunnskuleopplæring eller vidaregåande opplæring og har relativt låge studielån ved avslutta utdanning. Ein del av desse har ikkje nytta seg av betalingsutsetjingar eller andre sosiale ordningar dei kunne hatt krav på. Departementet har bede Lånekassen arbeide vidare med tiltak som kan førebygge misleghald for desse gruppene.

Stadig fleire avsluttar utdanninga med meir enn 1 mill. kroner i utdanningsgjeld. Dei som har teke privat flygarutdanning kan få utvida lån til skulepengar. Dei har òg meir enn dobbelt så mykje gjeld som andre studentar i Noreg. Snittet på dei med over 1 mill. kroner i utdanningsgjeld omfattar òg det fleirtalet som ikkje fullfører pilotutdanning, og som då ikkje vil kunne bli flygar. Departementet varsla i budsjettet for 2025 ei mogleg avvikling av det utvida lånet for trafikkflygarar. I tråd med vedtak frå komitébehandlinga av forslaget foreslår departementet å vidareføre ordninga som tidlegare.

Utdanningsstøtta skal bidra til kompetanse i heile landet

Utdanning er nøkkelen til utvikling, innovasjon og omstilling. Utdanningssystemet er det fremste verkemiddelet myndigheitene har for å dekke kompetansebehovet i samfunnet. God tilgang på kompetanse er avgjerande for at bedrifter skal kunne skape verdiar, og for at offentlege verksemder skal kunne levere likeverdige tenester av høg kvalitet i heile landet. Det er til dels store forskjellar i utdanningsnivå mellom sentrale strøk og distrikt. Dei som veks opp i distrikta tek mindre utdanning og har svakare gjennomføring. Samstundes har utdanning på høgare nivå fleire sentraliserande verknader. Ungdommane frå distrikta søker seg i større grad til utdanning utanfor heimfylket enn unge frå universitetsbyane. Utdanningsinstitusjonane ligg i hovudsak i dei store byane, og kompetansearbeidsplassar blir ofte etablerte i dei store arbeidsmarknadene.

Regjeringa vil gjere det meir attraktivt å busetje seg og arbeide i distrikta. Dette skal bidra til god tilgang på kompetanse og skape levedyktige lokalsamfunn i heile landet. I 2025-budsjettet foreslo regjeringa ei ny ordning for sletting av utdanningsgjeld i distrikta. Ordninga skulle omfatte alle kommunar i sentralitetssone 5 og 6 i SSBs sentralitetsindeks, med unntak av kommunar alt omfatta av den eksisterande ordninga i innsatssona.

Under høyringa stilte fleire kommunar seg positive. Fleire kommunar var derimot negative, og peika på at ei brei ordning kan svekke effekten av den eksisterande gjeldssletteordninga i innsatssona. Andre kommunar påpeikte utfordringar ved at ordninga vil føre til ulik behandling av kommunar i felles bu- og arbeidsmarknadsregionar. Dette kan skape insentiv for flytting internt i slike regionar og svekke regionale distriktssenter. Det vart òg peika på at ei meir generell ordning kan svekke verknaden av insentiva i ordninga for dei minst sentrale kommunane. Av kommunane i sentralitetssone 5 og 6 er det dessutan fleire som har vekst i både folketal og sysselsetjing. Nokre kommunar viste òg til at ordninga kan slå uheldig ut for kommunar som, før kommunesamanslåing, hadde lågare sentralitetsindeks. Forskarforbundet var kritiske til forslaget, og peika mellom anna på at kunnskapsgrunnlaget er usikkert, og at ordninga bør evaluerast etter ei tid dersom ho vert sett i verk.

Regjeringa tek synspunkta i høyringa på alvor og vil derfor i første omgang foreslå ei meir spissa ordning. Ordninga vert no målretta mot kommunar i sentralitetssone 6, som typisk er kommunar med særlege distriktsutfordringar og som har størst utfordringar med å rekruttere kompetent arbeidskraft. Samstundes blir risikoen for at ordninga trekker arbeidskraft frå mindre regionsenter til ein nabokommune med lågare sentralitetsindeks redusert. Dette vil òg sikre større grad av likebehandling av kommunar i felles bu- og arbeidsmarknadsregionar. Regjeringa held frem forslaget varsla i 2025 om å forbetre den eksisterande gjeldssletteordninga i innsatssona ved å auke satsen for gjeldsslette frå 30 000 til 60 000 kroner.

Regjeringa er i utgangspunktet positiv til å utvide ordninga vidare, men ønsker å evaluere effekten av ordninga før ei eventuell utviding.

Regjeringa foreslår ei tidsavgrensing for antal år det er mogleg å få sletta gjeld, på maksimalt tre år etter oppteningstida på eitt år. Det målrettar i større grad ordninga mot dei første åra i etableringsfasen, når ein truleg har større tilbøyelegheit for flytte og der gjeldsletting kan ha særleg stor innverknad for varig busetjing. Regjeringa foreslår òg at berre utdanningsgjeld som er teke opp i samband med fullførte studiepoeng i høgare utdanning og høgare yrkesfagleg utdanning gir rett til sletting. Dette for å sikre at ordninga verka kompetansehevande. Regjeringa foreslår òg at det i innsatssona skal stillast krav om at berre utdanningsgjeld teke opp i samband med fullførte studiepoeng i høgare utdanning og høgare yrkesfagleg utdanning gir rett til sletting, men vil ikkje avgrense antal år med sletting av gjeld.

Utover dette foreslår regjeringa at dei resterande vilkåra for ordninga skal vere dei same som vart foreslått i budsjettet for 2025, inkludert krav om yrkesaktivitet og oppteningstid med krav om å vere busett i 12 månader for å få sletta gjeld. Den årlege satsen ein kan få sletta vil vere 25 000 kroner. Dei første låntakarane vil ha opptent rett til å få sletta gjeld frå 1. januar 2026, sidan oppteningstida for ordninga starta 1. januar 2025.

Utdanningsstøtta skal bidra til effektive utdanningsløp

Utdanningssystemet skal sørge for at samfunnet og arbeidslivet har tilgang på relevant kompetanse. Då er det viktig at utdanningsstøtta stimulerer til effektive utdanningsløp slik at tida frå første mottekne utdanningsstøtte til studenten er ute i jobb, ikkje blir for lang. I 2025–budsjettet blei gradsomgjeringa av basislånet for studentar i høgare utdanning auka frå 15 pst. til 25 pst., medan omgjering på grunnlag av beståtte studiepoeng blei redusert frå 25 til 15 pst.

Mange folkehøgskuleelevar kjem frå vidaregåande opplæring og går vidare til høgare utdanning. Regjeringa ønsker å stimulere til effektive utdanningsløp. Departementet foreslår å redusere den moglege stipenddelen for folkehøgskuleelevar frå 40 pst. til 15 pst. frå studieåret 2026–27. Forslaget vil likestille den moglege stipenddelen elevar ved folkehøgskular kan få med tilsvarande stipenddel som studentar kan få gjort om etter beståtte studiepoeng i universitets- og høgskuleutdanning. Den foreslåtte endringa vil i større grad gi dei same vilkåra for stipendomgjering i folkehøgskulen som i høgare utdanning. Målet er at flest mogleg skal kome raskt i gang med den høgare utdanninga og ut i arbeid. Endringa påverkar ikkje likviditeten til studentane undervegs i folkehøgskuleopphaldet, men berre delen som blir omgjord til stipend i etterkant.

Kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

01

Driftsutgifter

430 318

476 165

477 394

45

Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast, kan nyttast under post 01

39 982

51 075

72 662

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsløyving

8 898 641

9 545 390

9 662 063

70

Utdanningsstipend, overslagsløyving

4 004 891

4 116 162

4 372 783

71

Andre stipend, overslagsløyving

554 884

576 805

575 428

72

Rentestøtte, overslagsløyving

3 559 199

3 763 095

4 214 138

73

Avskrivingar, overslagsløyving

1 089 330

1 038 667

1 687 732

74

Tap på utlån

272 917

340 500

340 500

90

Auka lån og rentegjeld, overslagsløyving

41 252 328

44 322 610

46 041 030

Sum kap. 2410

60 102 490

64 230 469

67 443 730

Post 01 Driftsutgifter og post 45 Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast, kan nyttast under post 01

Statens lånekasse for utdanning (Lånekassen) er eit statleg forvaltningsorgan som tilbyr lån og stipend til utdanning i Noreg og utlandet. Løyvingane under kap. 2410, post 01 finansierer ordinære driftsoppgåver i verksemda. Løyvingane under post 45 finansierer større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, til dømes IT-utvikling i Lånekassen.

Mål for 2026

Følgande mål gjeld for Lånekassens løyvingar på kap. 2410, post 01 og 45:

Like moglegheiter til utdanning gjennom finansiering av kompetansebehova til den enkelte og samfunnet

Ein enklare kvardag for alle i utdanning og alle med utdanningslån

Resultat i 2024

Lånekassen har sidan etableringa bidrege til at høgare utdanning har vore tilgjengeleg for alle samfunnslag, og er ei velfungerande verksemd med fleire kundar enn nokon gong. Hovuddelen av søknadene om lån og stipend blir behandla maskinelt, noko som mellom anna skal sikre at elevar, studentar og lærlingar får lån og stipend til rett tid.

Lånekassen hadde om lag 1,2 mill. kundar i 2024 og fekk 1,1 mill. søknader om utdanningsstøtte, betalingsutsetjing, sletting av renter og sletting av lån. Fleire tal og fakta om kundar og ordningar i Lånekassen finn ein i rapporten Utdanningsstøtten 2025 frå Lånekassen.

Lånekassen er heilt avhengig av eit velfungerande IT-system. IT-systema til Lånekassen er over ti år gamle. Lånekassen har utarbeidd eit kunnskapsgrunnlag om modernisering av IT-systema for å kunne ivareta behova til kundane i framtida òg. Formålet med arbeidet er å sørge for framleis god driftssikkerheit og auka fleksibilitet i IT-systema. Moderniseringa legg derfor til rette for moglege behov for framtidige endringar og meir fleksibilitet i utdanningsstøtta for å møte behova elevar og studentar vil ha i framtida. Arbeidet skal også sikre ei framleis kostnadseffektiv forvaltning av utdanningsstøtteordningane, og effektive og brukarvennlege tenester til elevar, studentar og tilbakebetalarar. Lånekassen vil framover drive jamleg modernisering av IT-systema som ein del av den ordinære verksemda, noko som inneber ei strategisk oppbemanning av IT-kompetanse i verksemda. På den måten kan drifta i Lånekassen og utviklinga i utdanningsstøtteordningane halde fram, samstundes som IT-systema blir moderniserte. Lånekassen er ei moden digital verksemd og har allereie erfaring med å modernisere delar av IT-systema. I 2025 har Lånekassen starta arbeidet med å handtere det tekniske etterslepet i IT-systema, og arbeidet med moderniseringa vil halde fram i åra som kjem.

Budsjettforslag for 2026

Departementet foreslår å løyve 477,4 mill. kroner på post 01 og 72,7 mill. kroner på post 45.

Departementet foreslår å redusere løyvinga på post 01 med 6 mill. kroner til utvikling av ny ordning for sletting av gjeld i utvalde distriktskommunar, då dette arbeidet i stor grad er ferdigstilt. Endringane i vilkåra for forseinkingsrenter reduserer løyvingsbehovet på post 01 med 1,4 mill. kroner. Departementet foreslår å redusere løyvinga på post 01 med 7 mill. kroner mot ei tilsvarande auke på kap. 258, post 21 for å finansiere eit offentleg utgreiingsutval som skal gjennomgå utdanningstøtteordningane.

Lånekassen deltek i prosjektet Framtidas innkrevjing med fleire andre etatar. På grunn av endra periodisering av prosjektmidlane er løyvinga på post 45 auka med 11,8 mill. kroner for IT-utvikling i samband med prosjektet. Sjå nærare omtale av prosjektet i Prop. 1 S (2025–2026) for Finansdepartementet.

Departementet foreslår å auke løyvinga på post 45 med 8 mill. kroner til nødvendig utvikling og vedlikehald av IT-systema i Lånekassen. Løyvingane skal bidra til at Lånekassen får redusert teknisk etterslep, og aukar graden av jamleg teknisk modernisering for å legge til rette for å kunne nå dei måla som er sette for Lånekassen, og oppfylle samfunnsoppdraget. Jamleg modernisering av IT-systema vil vere ein del av den ordinære drifta i verksemda framover, noko som inneber ei strategisk oppbemanning av IT-kompetanse i Lånekassen.

Kap. 2410, post 50–90, kap. 5310 og kap. 5617

Løyvingane på desse kapitla og postane dekker dei ulike delane av utdanningsstøtteordningane til Lånekassen. Endringar i ordningane gjennom Lånekassen har som regel effekt på fleire budsjettpostar under kap. 2410, kap. 5310 og kap. 5617. Budsjettet for utdanningsstøtte blir derfor omtala samla. I tillegg blir dei enkelte postane omtala kvar for seg.

Mål for 2026

Dei overordna måla for programkategori 07.80 Utdanningsstøtte går fram av kategoriinnleiinga.

Resultat i 2024

Av dei 1,2 mill. kundane i Lånekassen i 2024 var 65 pst. tilbakebetalarar, medan 35 pst. var mottakarar av lån og stipend. Det har vore ein jamn auke i tilbakebetalarar dei siste ti åra.

Den samla tildelinga av utdanningsstøtte for studieåret 2024–25 var på 43,3 mrd. kroner. Av dette blei 5 mrd. kroner betalt ut som stipend. Sjå fordelinga på dei ulike stipendformene i tabell 4.31. Resten blei betalt ut som lån.

I kalenderåret 2024 blei 4,6 mrd. kroner betalt ut som stipend. I tillegg blei 7,9 mrd. kroner gjort om frå lån til stipend under konverteringsordninga. Dei samla stipendutgiftene i 2024 blei dermed 12,5 mrd. kroner.

I tabell 4.29, 4.30, 4.31 og 4.32 er det gitt ei oversikt over utviklingstrekk i hovudtala for mottakarar av lån og stipend og tilbakebetalarar i Lånekassen.

Tabell 4.29 Hovudtal for tildeling til elevar i vidaregåande opplæring med ungdomsrett

2021–22

2022–23

2023–24

2024–25

Tal på elevar/lærlingar i vidaregåande opplæring¹

248 041

249 584

249 912

254 126

Tal på elevar/lærlingar med ungdomsrett

216 525

218 078

219 838

223 324²

Tal på mottakarar av lån og stipend med ungdomsrett

164 888

165 713

169 478

172 261

Sum stipend (i mill. kroner)

2 082

2 085

2 375

2 666

Gjennomsnittsstipend (i kroner)

12 648

12 603

14 044

15 504

Sum lån (i mill. kroner)

172

156

144

126

Gjennomsnittslån (i kroner)

29 997

30 462

32 673

33 075

1 Talet er henta frå SSB og syner alle elevar og lærlingar i vidaregåande opplæring.

2 Frå 2024 blir ungdomsrett i statistikken brukt om personar under 25 år som har rett til vidaregåande opplæring etter opplæringslova § 5-1. Tidlegare var ungdomsrett definert i § 3-1 i den gamle opplæringslova.

Tabell 4.30 Hovudtal for tildeling til høgare utdanning m.m.

2021–22

2022–23

2023–24

2024–25

Talet på studentar i høgare utdanning¹

318 146

309 202

309 241

313 694

Talet på mottakarar av lån og stipend i høgare utdanning

209 815

208 236

206 540

208 428

Talet på andre mottakarar av lån og stipend²

56 494

54 024

50 320

50 697

Sum lån inkl. omgjeringslån (i mill. kroner)

32 810

32 946

34 951

38 175

Gjennomsnittslån (i kroner)

125 453

127 388

137 588

149 053

Utbetalt konverteringsstipend³ (i mill. kroner)

7 698

6 736

5 703⁴

1 866⁴

Sum andre stipend (i mill. kroner)

2 678

2 520

2 212

2 365

¹ Talet på studentar i høgare utdanning kjem frå Database for statistikk om høgare utdanning (DBH) og tal frå Lånekassen på studentar i utlandet.

² Tala gjeld studentar i fagskular, folkehøgskular, bibelskular og korte yrkesretta utdanningar og vaksne elevar og lærlingar i vidaregåande opplæring utan ungdomsrett.

³ Utbetalt stipend etter at behovsprøving mot inntekt og formue er gjennomført. Status per august 2025.

⁴ Omgjering frå lån til stipend skjer samstundes som behovsprøvinga mot inntekt og formue blir gjennomført. Behovsprøvinga for 2024 er i hovudsak gjennomført, og ein stor del av konverteringsstipendet for dette året er derfor utbetalt. For 2025 er det enno ikkje utbetalt konverteringsstipend.

Tabell 4.31 Fordeling av ulike stipendformer i dei to siste studieåra

Talet på stipend

Stipend i mill. kroner

2023–24

2024–25

2023–24

2024–25

Inntektsavhengig stipend

14 921

13 158

453

412

Bortebuarstipend

23 545

23 120

1 227

1 369

Utstyrsstipend

164 468

167 221

425

498

Flyktningstipend¹

6 901

8 508

491

630

Stipend til skulepengar i utlandet

12 924

12 756

307

311

Utvida stipend til skulepengar i utlandet

1 396

1 122

76

62

Valutajustering (netto) av stipend og utvida stipend til skulepengar i utlandet

11 633

12 110

13

9

Stipend til skulepengar ved utanlandske eller internasjonale vidaregåande skular

757

729

69

68

Språkstipend

714

672

18

17

Tilleggsstipend til tilrettelagd utdanning i Frankrike og Tyskland

28

26

1

1

Rekrutteringsstipend utvekslings- og gradsstudentar i visse land

842

1 219

10

26

Reisestipend, Noreg og Norden

8 597

8 552

19

20

Reisestipend, utanfor Norden

20 379

20 314

46

48

Sjukestipend²

805

812

33

37

Foreldrestipend²

2 935

3 191

216

255

Barnestipend¹

24 608

23 178

589

575

Stipend til søkarar med nedsett funksjonsevne¹

14 022

15 608

607

701

Totalt

228 603

231 709

4 600

5 039

¹ Stipendet blir i ettertid behovsprøvd mot inntekt og formue. Ein del av det som opphavleg blei tildelt som stipend, vil derfor på eit seinare tidspunkt kunne bli gjort om til lån.

² Ved sjukdom og fødsel vil lån bli omgjort til stipend i ettertid. Det betyr at det ikkje ligg føre endelege tal for desse tiltaka ved utløpet av studieåret. For studieåret 2023–24 blei det endelege resultatet for omgjering ved sjukdom 91 mill. kroner og for omgjering ved fødsel 273 mill. kroner.

Tabell 4.32 Hovudtal for lån og renter i dei siste fire åra

(i mill. kroner)

2021

2022

2023

2024

Tal på tilbakebetalande låntakarar¹

748 274

772 410

790 000

809 146

Renteberande lån

154 936

167 401

179 573

193 655

Betalte renter

2 234

2 564

5 127

7 679

Avdrag

9 992

10 320

10 246

10 156

Ettergitte lån og renter

844

813

950

1 089

Rentestøtte

824

1 106

2 385

3 559

Uteståande lån

222 787

237 400

253 028

271 194

Uteståande renter

1 872

2 298

3 695

5 782

¹ Ikkje oppgitt i mill. kroner.

Tildeling av lån og stipend

Nytt skilje mellom tildeling av lån og stipend etter alder og fullført vidaregåande opplæring

Utdanningsstøtteordninga i Lånekassen blei endra frå og med skuleåret 2024–25, slik at vaksne som er 21 år eller eldre, og som ikkje har fullført vidaregåande opplæring, får tilgang til den lånebaserte ordninga på same måte som studentar i høgare utdanning. Dette nye skiljet blei innført som ein konsekvens av den nye opplæringslova som tok til å gjelde 1. august 2024. I skuleåret 2024–25 har om lag 1 300 fleire søkarar i den aktuelle aldersgruppa fått støtte etter den lånebaserte ordninga til å ta opplæring på vidaregåande nivå, samanlikna med i skuleåret 2023–24. Det er sannsynleg at det nye skiljet er årsaka til at dei har fått støtte etter den lånebaserte ordninga.

Auka utstyrsstipend

For å få betre samsvar mellom utstyrsstipendet frå Lånekassen og utgiftene som elevar i vidaregåande opplæring har til nødvendig utstyr i opplæringa, blei utstyrsstipendet styrkt med 40 mill. kroner i budsjettet for 2024. Dette inneber ein auke på 9,5 pst. utover forventa prisvekst, for alle utdanningsprogram i vidaregåande opplæring. Den enkelte eleven fekk dermed dekt meir av kostnadene til utstyr i studieåret 2024–25. Om lag 170 000 elevar har fått høgare stipend på bakgrunn av auka satsar.

Auka bortebuarstipend

Formålet med stipendet er å gjere det lettare for unge å delta i opplæring uavhengig av geografi og privatøkonomi. Bortebuarstipendet blir gitt til elevar som må bu borte frå heimen under opplæringa. Stipendet til elevar i vidaregåande opplæring blei styrkt med 60 mill. kroner i budsjettet for 2024. Stipendet blei styrkt med 10 pst. utover forventa prisvekst for 2024, slik at det for den enkelte eleven auka frå 5 848 kroner per månad i studieåret 2023–24 til 6 677 kroner per månad i studieåret 2024–25. Om lag 23 000 elevar har fått høgare stipend som følge av tiltaket.

Tiltak for å fremje gradsutdanning i utlandet

For studentar som får lån og stipend til å ta lengre språkopplæring i utlandet, blei det innført eit krav om å halde fram med utdanning i utlandet etter å ha gjennomført språkopplæringa for å få omgjort lån til stipend. Kravet blei innført som eit tiltak for å få fleire studentar til å ta ein heil grad i utlandet etter gjennomført språkopplæring. Sidan den eventuelle omgjeringa av lån til stipend for språkopplæringa først kan skje om lag eit år etter språkopplæringa, er det for tidleg å talfeste kor mange søkarar dette tiltaket vil gjelde.

I tillegg blei ordninga for rekrutteringsstipend i utvalde, prioriterte samarbeidsland utvida ved at stipendet kan tildelast ikkje berre til utvekslingsopphald i desse landa, men òg til gradsstudium. Samstundes blei stipendet auka betydeleg, frå 2 675 kroner per månad i studieåret 2023–24 til 4 277 kroner per månad i studieåret 2024–25. Tiltaka har gitt ein auke i talet på søkarar som har fått stipendet, frå 840 i studieåret 2023–24 til 1 180 i studieåret 2024–25.

Unntak frå kravet om heiltidsstudium ved utdanning i sørsamisk språk i utlandet

Retten til lån og stipend til utdanning i utlandet gjeld som hovudregel berre utdanningar som er på fulltid. Det har vore få tilbod av utdanning i sørsamisk språk i Noreg dei siste åra, men det finst fleire slike utdanningar på deltid i utlandet. Frå studieåret 2024–25 blei det derfor innført eit unntak frå kravet om at ei utdanning i sørsamisk i utlandet skal vere på fulltid for å gi rett til lån og stipend. Bakgrunnen for dette var at sørsamisk står på UNESCOs liste over trua språk, og at utdanningstilbodet i Noreg for dette språket er lite. Samstundes har det norske samfunnet eit stort behov for personar med kompetanse i sørsamisk, spesielt innanfor barnehage, skule og offentleg tenesteyting. Det var ingen søkarar som nytta seg av dette unntaket for sørsamisk utdanning i utlandet i studieåret 2024–25.

Tilgang til utdanningsstøtte for studentar som er forseinka

Som hovudregel kan søkarar ikkje mangle meir enn 60 studiepoeng frå tidlegare utdanning med støtte frå Lånekassen for å få innvilga ny støtte til utdanning. Frå studieåret 2024–25 blei det innført eit unntak, slik at personar som har nedbetalt heile utdanningsgjelda si til Lånekassen får høve til å få nytt lån og stipend frå Lånekassen sjølv om dei har ei forseinking frå tidlegare utdanning. Om lag 250 søkarar har fått lån og stipend som følge av dette tiltaket i studieåret 2024–25.

Tilbakebetaling

Gjeldssletting for lærarar med studium i samisk og kvensk

Låntakarar som har fullført 60 studiepoeng eller meir i kvensk eller eit samisk språk som ein del av enkelte lærarutdanningar, eller i tillegg til praktisk-pedagogisk utdanning eller barnehagelærarutdanning, kan få sletta opptil 50 000 kroner av gjelda. Frå 2024 blei ordninga utvida, slik at retten til å få sletta gjeld når studiepoenga i kvensk eller eit samisk språk er tekne utanom eller i tillegg til profesjonsutdanninga òg gjeld for dei som tek ei av grunnskulelærarutdanningane, lektorutdanning for 8.–13. trinn, og lærarutdanning i praktiske og estetiske fag for 1.–13. trinn. Tiltaket er meint for å stimulere fleire lærarar til å ta utdanning i samisk og kvensk. Det er ennå for tidleg å talfeste kor mange tiltaket påverkar.

Oppfølgingsomtale av endringar i 2022

Behovsprøving av stipend mot dagpengar

Inntektsgrensa ved behovsprøving av stipend mot dagpengar for studentar som kombinerer dagpengar med høgare utdanning, blei senka i studieåret 2022–23. Den blei endra frå å vere same grensa som gjeld for personinntekt og kapitalinntekt, til den lågare grensa som gjeld for trygdeytingar. I staden for redusert dagpengesats vil ledige og permitterte som tek høgare utdanning med dagpengar, få lågare stipend etter endringa. Det var anslått at tiltaket ville føre til at om lag 300 mottakarar av lån og stipend ville få omgjort 20 pst. av lånet til stipend i staden for 40 pst. Behovsprøvinga av stipend for kalenderåret 2022 som blei utført i 2023, viser at ni studentar fekk ein mindre del av lånet omgjort til stipend som følge av denne endringa. Samla fekk dei om lag 100 000 kroner mindre i stipend. Behovsprøvinga for kalenderåret 2023 viser at sju studentar fekk ein mindre del av lånet omgjort til stipend som følge av denne endringa. Samla fekk dei om lag 68 000 kroner mindre i stipend.

Budsjettforslag for 2026

Ettersom ein del av studieåret 2026–27 ligg utanfor budsjettåret 2026, er det behov for to tilsegnsfullmakter. Sjå forslag til vedtak IV nr. 3 og 4.

Grunnlaget for forslaget til løyvingane på kap. 2410, post 50–90, kap. 5310 og kap. 5617 er:

oppdaterte overslag over talet på mottakarar av lån og stipend i ulike kategoriar og nye overslag over gjennomsnittleg tildeling innanfor kvar enkelt kategori. Regjeringa foreslår midlar til 900 nye studieplassar i fagskulane i statsbudsjettet for 2026, jf. omtale i programkategori 07.40 Høgare yrkesfagleg utdanning. Fleire studieplassar aukar behovet for lån og stipend

prisvekstjustering på 2,1 pst. av alle utdanningsstøttesatsar for studieåret 2026–27. Nytt anslag for prisvekst i 2025 er 0,1 prosenteiningar lågare enn kva utdanningstøttesatsane blei justert for då regjeringa la fram forslaget til statsbudsjett for 2025, medan venta prisvekst for 2026 er 2,2. Regjeringa foreslår dermed å prisjustere utdanningsstøttesatsane for studieåret 2026–27 med 2,1 pst., jf. omtale av endra budsjetteringspraksis for prisjustering av lån og stipend i Prop. 1 S (2023–2024) for Kunnskapsdepartementet.

lønnsvekstjustering på 4,5 pst. av alle inntekts- og formuesgrenser som blir nytta i samband med behovsprøving av stipend og sletting av renter og gjeld

renteprognose på 5 pst. (årleg effektiv rente ekskl. gebyr) for 2026 og oppdaterte overslag over storleiken på den rentefrie og den renteberande delen av utlånsporteføljen til Lånekassen i 2026

berekna effektar av endringar som blei vedtekne i statsbudsjettet for 2025

forslag til regelendringar og nye tiltak i 2026 som vil påverke løyvingsbehovet. Nokre av desse inneber at driftsbudsjettet til Lånekassen må aukast. Sjå oversikt over kva endringar som gir slikt behov, under kap. 2410, post 01 og 45

Redusert omgjering av lån til stipend for folkehøgskuleelevar

Med noverande ordning kan 40 pst. av basislånet gjerast om til stipend ved fullført skulegang på folkehøgskule. Regjeringa foreslår å redusere satsen for omgjering til stipend frå 40 pst. til 15 pst. av basislånet. Departementet foreslår å redusere løyvinga med 97,3 mill. kroner som følge av endringa. Tiltaket har en heilårseffekt som vil redusere løyvinga med 194,6 mill. kroner i 2027.

Ny gjeldsletteordning i distrikta og auka sats for gjeldslette i innsatssonen

Regjeringa foreslår å auke løyvinga med 437 mill. kroner til gjeldsletteordning for kommunar i sentralitetssone 6 og auka sats for gjeldsslette i den eksisterande gjeldsletteordninga i innsatssonen frå 30 000 kroner til 60 000 kroner. Inkludert i auken ligg òg avvikling av prosenttak på sletting av gjeld i innsatssonen som vart foreslått då ordninga vart sendt på høyring i 2025.

Dette er 793,8 mill. kroner lågare enn kostnadsanslag for gjeldsletteordninga slik den var foreslått då ordninga vart sendt på høyring i 2025.

Auka barnestipend for første barn

Regjeringa foreslår å styrke barnestipendet ved å auke satsen for første barn med 10 pst. utover prisvekstjustering, og opprette ein eigen sats for første barn frå studieåret 2026–27. Departementet foreslår å auke løyvinga på posten med 16,7 mill. kroner i 2026 med ein varig heilårseffekt på 19,2 mill. kroner som følge av endringa.

Reversering av utdanningsstøttevilkår for særskilde utdanningar

Departementet foreslo i 2025-budsjettet å avvikle det utvida lånet til skulepengar til trafikkflygarutdanningar ved private flyskular i Noreg. Stortinget har bede departementet om å greie ut saka vidare, og forslaget blir derfor ikkje realisert i 2026-budsjettet.

Verkeleg verdi

For å rekne ut den verkelege verdien av utlånsporteføljen til Lånekassen er det laga ein modell som skil mellom kostnader som er knytt til dei utdanningspolitiske og sosiale tiltaka i utdanningsstøtteordningane, og kostnader knytte til kredittrisiko. I 2024 er det gjort visse endringar i modellen, slik at den reflekterer verkeleg verdi betre. Lånekassen hadde ein portefølje av uteståande lån og renter på 277 mrd. kroner ved utgangen av 2024. Den verkelege verdien av porteføljen er lågare enn den bokførte verdien. Dette kjem av både dei ulike utdanningspolitiske og sosiale ordningane som er knytt til utdanningsstøtteordningane i Lånekassen, og forventa tap som kjem av at kundane ikkje oppfyller betalingspliktene sine.

Tabell 4.33 syner kva for element det er justert for når ein har rekna ut verkeleg verdi av porteføljen. Det er lagt til grunn at låna i gjennomsnitt er rentefrie i noko under tre år. På grunnlag av modellen og ein føresetnad om ei rente på 4 pst. er den verkelege verdien av porteføljen ved utgangen av 2024 rekna ut til 235 mrd. kroner. Differansen mellom bokført verdi og berekna verkeleg verdi er 42 mrd. kroner. Den verkelege verdien er berekna til 85 pst. av dei samla fordringane per 31. desember 2024.

Tabell 4.33 Verkeleg verdi av utlånsporteføljen til Lånekassen

Verdi i mill. kroner per 31. desember 2023

Verdi i mill. kroner per 31. desember 2024

Opphavleg låneportefølje

tilbakebetalarar

183 628

199 437

studentar

73 454

77 540

Sum opphavleg låneportefølje

256 722

276 976

omgjering til stipend

12 581

13 121

Portefølje etter omgjering til stipend

244 141

263 856

Neddiskontert portefølje

157 522

170 242

Neddiskonterte renteinntekter

83 752

90 515

Neddiskontert portefølje inkl. renteinntekter

241 274

260 757

Justeringar

rentestøtte studentar

4 905

5 191

sletting av renter tilbakebetalarar

2 958

3 197

ettergitt gjeld

10 206

11 030

Sum justeringar

18 069

19 418

Justert låneportefølje

223 205

241 340

nedskriving lån og renter

5 072

6 163

over-/underkurs

–318

-167

Verdi

217 184

235 009

Ved å legge til grunn dei same føresetnadene som ved berekning av verkeleg verdi av porteføljen kan ein berekne noverdien av nye utlån i Lånekassen. Tabell 4.34 syner at staten kan vente å få tilbake om lag 63 øre for kvar ny krone som blir lånt ut frå Lånekassen.

Tabell 4.34 Noverdien av 1 krone i nytt utlån i Lånekassen

Verdi i kroner per 31. desember 2023

Verdi i kroner per 31. desember 2024

Opphavleg låneportefølje

tilbakebetalarar

0,000

0,000

studentar

1,000

1,000

Justeringar

forventa omgjering til stipend

0,243

0,241

Portefølje etter omgjering til stipend

0,757

0,759

Neddiskontert låneportefølje etter omgjering

0,489

0,490

Renteinntekter

0,260

0,260

Justeringar

rentestøtte studentar

0,061

0,061

sletting av renter tilbakebetalarar

0,009

0,009

ettergitt gjeld

0,032

0,032

Sum justeringar

0,102

0,102

Justert låneportefølje

0,647

0,648

Nedskriving lån og renter

0,018

0,018

Verdi

0,630

0,630

Post 50 Avsetning til utdanningsstipend, overslagsløyving

Inntil 40 pst. av basislånet til studentar i høgare utdanning med meir kan bli konvertert frå lån til stipend. Løyvinga på post 50 dekker avsetning til eit fond (konverteringsfondet) som Lånekassen trekker midlar frå etter kvart som lån blir gjorde om til stipend.

Det er budsjettert med at det vil bli gitt 13,3 mrd. kroner i omgjeringslån i 2026. Heile dette beløpet kan bli gjort om til utdanningsstipend. Fire faktorar bidreg til at det likevel ikkje er behov for å setje av eit så høgt beløp i konverteringsfondet. For det første blir utdanningsstipendet behovsprøvd mot inntekt og formue, og derfor vil ein del av det som kunne blitt gjort om til stipend, likevel ikkje bli omgjort. For det andre vil ein del av den utdanninga det blir gitt støtte til, ikkje bli bestått og derfor ikkje gi rett til omgjering. For det tredje vil ein del av den høgare utdanninga det blir gitt støtte til, ikkje føre fram til ein fullført grad og dermed ikkje gi rett til omgjering på grunnlag av oppnådd grad. For det fjerde har ein ikkje rett til omgjering dersom ein bur i same hus som foreldra. Samla er det estimert at desse fire faktorane reduserer avsetningsbehovet med 27,2 pst., og forslaget til løyving på posten utgjer 72,8 pst. av anslaget for nye omgjeringslån i 2026. Den samla løyvinga på posten er 9,7 mrd. kroner i 2026.

Post 70 Utdanningsstipend, overslagsløyving

Løyvinga på posten gjeld inntektsavhengig stipend, utstyrsstipend, og bortebuarstipend til elevar og lærlingar i vanleg vidaregåande opplæring, stipend til søkarar i høgare utdanning med meir, med nedsett funksjonsevne eller funksjonshemming, og flyktningstipend, foreldrestipend, sjukestipend og barnestipend for alle grupper. Den samla løyvinga på posten er 4,4 mrd. kroner i 2026.

Post 71 Andre stipend, overslagsløyving

Løyvinga på posten gjeld ulike stipend til dekking av reiseutgifter og skulepengar i innland og utland. Ho gjeld òg stipend til språkkurs, eit tilleggsstipend for spesielt tilrettelagd ingeniør- og økonomiutdanning i Frankrike og Tyskland og eit rekrutteringsstipend ved utvekslingsopphald i dei prioriterte samarbeidslanda til Noreg. Den samla løyvinga på posten er 575,4 mill. kroner i 2026.

Post 72 Rentestøtte, overslagsløyving

Løyvinga på posten dekker kostnaden ved at utdanningslån er rentefrie i utdanningstida, og er eit uttrykk for kor mykje staten subsidierer lånedelen av støtteordningane med. Løyvingsbehovet på posten varierer med rentenivået. Den samla løyvinga på posten er 4,2 mrd. kroner i 2026.

Post 73 Avskrivingar, overslagsløyving

Avskrivingane på posten omfattar mellom anna avskriving på grunn av sjukdom og død. Vidare er det eigne ordningar for avskriving for visse lærarutdanningar og for personar som er busette og arbeider i Finnmark og utvalde kommunar i andre fylke. I tillegg blir restgjeld automatisk avskriven når gjelda er under det som er sett som minimumsbeløpet for innkrevjing.

Oversikta i tabell 4.35 viser dei elementa som utgjer post 73 Avskrivingar:

Tabell 4.35 Avskrivingselement i Lånekassen

(i 1 000 kr)

Element

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Avskriving ved sjukdom

566 707

525 257

587 948

Avskriving ved død

94 569

86 138

92 663

Automatisk avskriving

1 021

798

1 021

Avskriving for lærarutdanning

52 837

118 809

154 677

Avskriving Finnmarks-ordninga

175 444

179 789

348 828

Avskriving kvoteordninga

2 068

2 863

705

Distriktsavskriving

268 000

Sletting av renter

196 684

125 012

233 890

Sum

1 089 330

1 038 667

1 687 732

Av samla avskriving på 1,69 mrd. kroner er det berekna at 1,4 mrd. kroner vil vere avskriving av det opphavlege utdanningslånet. Dei resterande avskrivingane fordeler seg på 98,6 mill. kroner frå renter i 2026 og 191,9 mill. kroner frå renter frå tidlegare år.

Post 74 Tap på utlån

Løyvinga på posten dekker avskriving av grovt eller vedvarande misleghaldne utdanningslån. Låna blir avskrivne i rekneskapane som tap i Lånekassen når dei blir overførte permanent til Statens innkrevjingssentral (SI).

Oversikta i tabell 4.36 viser dei hovudelementa som utgjer post 74 Tap på utlån:

Tabell 4.36 Tapselement i Lånekassen

(i 1 000 kr)

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

SI-permanent

218 338

280 000

280 000

Lån etter gjeldsordning

50 736

55 500

55 500

Andre forhold

3 844

5 000

5 000

Sum

272 917

340 500

340 500

Tap på hovudstolen er berekna til å vere 238,4 mill. kroner, medan tap på renter frå tidlegare periodar er 86,4 mill. kroner i 2026. Årets renter på taps-/kostnadsfordringane er berekna til å vere 15,8 mill. kroner.

Personar som ikkje har betalt etter tredje varsel om betaling, får lånet førebels overført til SI. Dersom arbeidet til SI fører fram og personen kjem à jour med betalingar, blir saka ført tilbake til Lånekassen. Lånekassen eig kravet, men SI handterer gjeldsordningssaker i denne perioden. Det er først når lånet blir permanent overført til SI, normalt når gjelda har vore oppsagd i tre år, at kravet i rekneskapssamanheng blir overført til SI.

Frå 1996 til og med 2024 har om lag 75 600 kundar fått gjelda permanent overført til SI, med eit samla beløp på 9,8 mrd. kroner. Av dette er det fram til i dag kravd inn 5,8 mrd. kroner. Innkrevjingsresultatet i 2024 for permanent overførte utdanningslån var på 250 mill. kroner, medan det i 2023 var 284 mill. kroner. I 2026 er innkrevjingsresultatet berekna til å bli 240 mill. kroner. Det blei overført lån permanent frå Lånekassen til SI på 218,3 mill. kroner i 2024, mot 226 mill. kroner i 2023. Overføringa til SI i 2026 er berekna til 280 mill. kroner. Den samla løyvinga på posten er 340,5 mill. kroner.

Post 90 Auka lån og rentegjeld, overslagsløyving

Løyvinga på posten dekker samla nye utlån frå Lånekassen i 2026 og berekna renter i løpet av året som ikkje er betalte ved utgangen av året.

Nye utlån til kundar og omgjeringar av stipend til lån er berekna til å utgjere 41,9 mrd. kroner, medan nettoutlån til ubetalte renter er berekna til 4,1 mrd. kroner. Den samla løyvinga på posten blir då 46 mrd. kroner i 2026.

Kap. 5310 Statens lånekasse for utdanning

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

04

Refusjon av ODA-godkjende utgifter

3 873

2 000

700

29

Termingebyr

1 684

1 870

1 700

89

Purregebyr

113 864

109 229

119 133

90

Redusert lån og rentegjeld

13 042 317

14 754 325

16 649 252

93

Omgjering av utdanningslån til stipend

7 955 635

8 651 746

8 499 755

Sum kap. 5310

21 117 373

23 519 170

25 270 540

Kapittelet gjeld inntekter til Lånekassen, i hovudsak innbetalingar frå kundane, innbetaling frå konverteringsfondet og ulike refusjonar.

Post 04 gjeld ettergiving av utdanningslån for kvotestudentar frå utviklingsland som flyttar til heimlandet og buset seg der varig. Visse innanlandske kostnader kan etter statistikkdirektivet i OECD definerast som offentleg utviklingshjelp.

Post 29 gjeld gebyr for rekning ved terminforfall. Kundar som nyttar eFaktura eller AvtaleGiro, blir ikkje belasta med rekningsgebyr.

Post 89 gjeld gebyr på 280 kroner ved første purring og 490 kroner ved andre purring (varsel om oppseiing).

Post 90 gjeld innbetalte avdrag og betalte berekna renter frå tidlegare år. Avskrivne og betalte renter er splitta opp i avskrivne og betalte renter for inneverande og tidlegare budsjettperiodar.

Tilbakebetaling av hovudstolen er berekna til 11,8 mrd. kroner i 2026. Tilbakebetaling av rentegjeld frå tidlegare periodar er berekna til 2,7 mrd. kroner i 2026. Tilbakebetaling frå taps-/kostnadsløyvingar utgjer 2,2 mrd. kroner og omfattar både hovudstol og berekna renter frå tidlegare periodar, spesifisert på kap. 2410, post 73 og 74.

Post 93 omfattar innbetaling frå konverteringsfondet til Lånekassen basert på konvertering av lån til stipend. Sjå omtale under kap. 2410, post 50.

Verksemder med mellomvære med statskassa vil ha eit unntak frå kontantprinsippet, jf. forslag til vedtak VIII.

Kap. 5617 Renter frå Statens lånekasse for utdanning

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2024

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

80

Renter

13 672 304

13 852 239

15 100 221

Sum kap. 5617

13 672 304

13 852 239

15 100 221

Løyvinga på posten gjeld renter til staten for alle utlån til Lånekassens kundar. Dette gjeld renter som er belasta kundar i tilbakebetalingsfasen, og renter som er løyvde på tilskotspostar til å dekke kostnadene staten har på lån som er rentefrie under utdanninga (rentestøtta), og lån som er avskrivne.

Netto rentestøtte er berekna til om lag 4,2 mrd. kroner, medan opptente og innbetalte renter frå kundane er berekna til om lag 6,6 mrd. kroner i 2026. Anslaget for opptente ikkje-betalte renter frå kundane er om lag 4,2 mrd. kroner, medan anslaget for årets renter frå taps-/kostnadsløyvingar er 114,4 mill. kroner i 2026.

Del 3
Omtale av særlege tema

5 Forsking og utvikling i statsbudsjettet

Regjeringa har høge ambisjonar for forsking og høgare utdanning. Dette er uttrykt i langtidsplanen for forsking og høgare utdanning (2023–2032) og i forslaget til statsbudsjett for 2026. Langtidsplanen inneheld regjeringa sine overordna mål og prioriteringar for tiårsperioden. Oppfølginga av planen er nærare omtala i dette kapittelet.

Det er viktig å utnytte samspelet mellom nasjonale prioriteringar og internasjonale satsingar. Noreg har eit utstrekt internasjonalt samarbeid innanfor forsking og høgare utdanning, jf. Strategi for norsk deltagelse i Horisont Europa og det europeiske forskningsområdet (2021–2027), Erasmus+ og det europeiske utdanningsområdet (2021–2027) og Panorama – strategi for høyere utdannings- og forskningssamarbeid med Brasil, Canada, India, Japan, Kina, Sør-Afrika, Sør-Korea og USA (2021–2027).

FoU-innsatsen i statsbudsjettet og utviklinga i FoU-innsatsen

Forsking og utvikling i statsbudsjettet for 2026

Eit førebels overslag viser at dei samla løyvingane til forsking og utvikling (FoU) i budsjettforslaget til regjeringa for 2026 er på om lag 51,3 mrd. kroner. Det utgjer 0,95 pst. av overslaget for bruttonasjonalprodukt (BNP) i 2026. Dette er ein nominell auke på om lag 2,6 mrd. kroner frå saldert budsjett 2025, og det er ein realauke på 1,8 pst. Overslaget er gjort med bakgrunn i statsbudsjettanalysen for 2025 frå Statistisk sentralbyrå (SSB). Dersom ein inkluderer Skattefunn-ordninga, blir den offentlege FoU-innsatsen på om lag 55,2 mrd. kroner i 2026. Inkludert provenyeffekten av Skattefunn utgjer FoU-innsatsen 1,02 pst. av overslaget for BNP i 2026. Tabell 5.1 viser løyvingane til FoU over statsbudsjettet fordelte på departement. Overføringar til folketrygda, Statens pensjonsfond utland og brutto låne- og avdragstransaksjonar er haldne utanfor. Tala er svært usikre, og endelege tal for FoU-løyvingane vil bli lagde fram sommaren 2026.

Tabell 5.1 Overslag over løyvingane til FoU over statsbudsjettet

(i mill. kroner)

Departement

Saldert budsjett 2025

Forslag 2026

Nominell endring 2025–2026

Reell endring 2025–2026

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

430

442

12

–3

Barne- og familiedepartementet

260

283

23

14

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

2 898

2 602

–296

–397

Energidepartementet

985

1 050

65

31

Finansdepartementet

171

171

0

–6

Forsvarsdepartementet

2 070

1 998

–72

–144

Helse- og omsorgsdepartementet

6 792

7 021

229

–6

Justis- og beredskapsdepartementet

177

196

19

13

Klima- og miljødepartementet

1 465

1 587

122

72

Kommunal- og distriktsdepartementet

352

281

–71

–83

Kultur- og likestillingsdepartementet

408

441

33

18

Kunnskapsdepartementet

24 732

26 548

1 816

960

Landbruks- og matdepartementet

1 008

1 012

4

–31

Nærings- og fiskeridepartementet

4 512

5 370

858

702

Samferdselsdepartementet

397

427

30

17

Statsbankane

618

575

–43

–64

Utanriksdepartementet

1 389

1 254

–135

–183

Totalt

48 664

51 258

2 594

910

Veksten i FoU-løyvingane over Kunnskapsdepartementets budsjett skriv seg i hovudsak frå ein auke i løyvingsbehovet til Noregs kontingent til EUs rammeprogram for forsking og innovasjon, og ein auke i løyvingsbehovet over departementets tilskotspostar til Noregs forskingsråd i tråd med framdrifta i forplikta prosjekter.

Nedgangen i FoU-løyvingane over Digitaliserings- og forvaltningsdepartementets budsjett skriv seg i hovudsak frå reduksjon i løyvingsbehova til byggeprosjekt i tråd med framdrifta i prosjekta.

Veksten i FoU-løyvingane over Nærings- og fiskeridepartementets budsjett kjem i hovudsak av ei vidareføring av Noregs deltaking i dei industriretta programma i European Space Agency (ESA) og EASP-avtalen, og ein auke i løyvingsbehovet over departementets tilskotspostar til Noregs forskingsråd i tråd med framdrifta i forplikta prosjekter.

Nedgangen i FoU-løyvingane over Utanriksdepartementets budsjett kjem i hovudsak av reduksjon i bistandsramma.

Utvikling i dei offentlege løyvingane til FoU i statsbudsjettet

I Hurdalsplattforma skriv regjeringa at ho vil vidareføre treprosentmålet i forskingspolitikken. Tabell 5.2 syner utviklinga i løyvingane til FoU i statsbudsjettet frå 2012 til 2026. Overslaga for 2026 er usikre. FoU er berekna til 0,95 pst. av anslått BNP. Dette er ein oppgang samanlikna med siste overslag for 2025.

Tabell 5.2 Overslag over løyvingane til FoU i statsbudsjettet i perioden 2012–2026

År

Totalt, løpande prisar, i mill. kroner

Nominell vekst, i mill. kroner

Prosentvis vekst, løpande prisar

Prosentvis vekst, faste prisar

Prosentdel av BNP

Prosentdel av BNP, inkl. Skattefunn

2012

24 489

938

4,0

0,2

0,82

0,87

2013

26 375

1 886

7,7

4,3

0,85

0,90

2014

28 311

1 936

7,3

4,7

0,90

0,96

2015

30 769

2 458

8,7

5,9

0,98

1,08

2016

32 979

2 210

7,2

4,9

1,06

1,18

2017

35 848

2 869

8,7

6,7

1,08

1,20

2018

36 612

764

2,1

–0,8

1,02

1,14

2019

38 180

1 568

4,3

1,3

1,06

1,18

2020

39 195

1 015

2,7

1,1

1,13

1,24

2021

40 772

1 577

4,0

2,1

0,94

1,03

2022

42 430

1 658

4,1

–3,9

0,74

0,80

2023

43 981

1 551

3,7

–2,1

0,86

0,93

2024

48 323

4 342

9,9

5,0

0,93

1,00

2025

48 664

341

0,7

–3,1

0,90

0,97

2026

51 258

2 594

5,3

1,8

0,95

1,02

Figur 5.1 samanliknar tal frå FoU-statistikken og tal frå statsbudsjettanalysen. Sidan statsbudsjettanalysen tek utgangspunkt i formålet med løyvingane, kan han setjast opp tidlegare enn FoU-statistikken. SSB har anslått FoU-løyvingane i 2025 til 48,7 mrd. kroner. Det er 0,90 pst. av prognosen for BNP for 2025. I tillegg kjem støtta til FoU gjennom Skattefunn-ordninga, berekna til 3,8 mrd. kroner i 2025. FoU-løyvingane i statsbudsjettet er viste i faste prisar i det grå feltet i figur 5.1. Den heiltrekte linja i figuren viser FoU-løyvingane i pst. av BNP.

Figur 5.1 Utvikling i FoU-løyvingar i statsbudsjettet og offentleg finansierte FoU-utgifter

Kjelde: NIFU/SSB (FoU-statistikk og statsbudsjettanalyse)

Dei samla FoU-investeringane i Noreg

Nivået på FoU-investeringar målt som prosentdel av BNP er ein indikator på graden av kunnskapsintensitet i økonomien. Regjeringa har som mål at den totale utførte FoU-innsatsen i Noreg skal utgjere 3 pst. av BNP innan 2030, der 1 pst. skal finansierast av det offentlege og 2 pst. av næringslivet. I 2016 utgjorde dei totale FoU-utgiftene for første gong over 2 pst. av BNP. Når målet for FoU-investeringane er fastsett som ein prosentdel av BNP, må dette vurderast over tid og med utgangspunkt i ein normalsituasjon, ikkje i unntakssituasjonar som gir sterke positive eller negative utslag.

Dei samla FoU-investeringane i Noreg har hatt tilnærma kontinuerleg vekst gjennom dei siste 50 åra. Som del av BNP har FoU-utgiftene lege relativt stabilt på rundt 1,5 pst. sidan 1990-åra. Det var ein god auke i prosentdelen mellom 2014 og 2020. FoU av BNP nådde det høgaste nivået i 2020 med 2,24 pst. Dette skriv seg frå ein nedgang i BNP-overslaga på grunn av pandemien. Dei samla FoU-utgiftene i Noreg i 2023 var på totalt 94,5 mrd. kroner. Dette utgjorde 1,85 pst. av BNP, ein oppgang frå 1,55 pst. i 2022. Oppgangen kjem av ein betydeleg nedgang i BNP i 2023, etter eit høgt nivå i 2022. Justert for pris- og lønnsvekst var dei samla FoU-utgiftene tilnærma uendra frå 2022 til 2023.

Figur 5.2 Utvikling i FoU-utgifter, BNP og FoU-intensitet

Kjelde: NIFU og SSB

FoU-statistikken er basert på oppgåver frå dei sektorane som faktisk utførte FoU i Noreg. Neste samla statistikkoppdatering kjem i oktober 2025.

Noregs forskingsråd

Noregs forskingsråd spelar ei sentral rolle i det norske forskings- og innovasjonssystemet. Forskingsrådet har ei omfattande verksemd når det gjeld finansiering, rådgiving og møteplassfunksjon. Kunnskapsdepartementet har etatsstyringsansvaret for Forskingsrådet og ansvaret for at rådet når dei måla som er sette for heile verksemda. For nærare omtale av rådets verksemd, sjå programkategori 07.60 Høgare utdanning og forsking, kap. 285 Noregs forskingsråd.

Noregs forskingsråd får løyvingar frå alle departementa. Tildelingane frå departementa omfattar både generelle faglege tildelingar, instituttildelingar og særskilde midlar til enkelte program eller aktivitetar. Frå og med 2025 er FoU-tilskotspostar frå departementa til Forskingsrådet budsjettert med årleg løyving og ei tilsegnsramme, med tilhøyrande tilsegnsfullmakt. Løyvinga viser forventa utbetalingar av tilsegner i det gjeldande budsjettåret som Forskingsrådet har gitt i tidlegare år, og nye tilsegner som kjem til utbetaling i budsjettåret. Tilsegnsramma set ramma for nye forpliktingar som Noregs forskingsråd kan inngå i 2026. Tilsegnsfullmakta viser statens uteståande forpliktingar, det vil seie den delen av gitte tilsegner som enno ikkje er utbetalte, ved utgangen av budsjettåret.

Tabell 5.3 viser ei oversikt over forslaga til løyving og tilsegnsramme i 2026. Løyvingane i tabellen inneheld tilskot frå departementa til Forskingsrådet. Gjennomstrøymingsmidlar til forskingsinstitutta er ikkje inkludert i tala i tabellen. For ei meir detaljert framstilling av løyvingane, sjå budsjettproposisjonane for dei ulike departementa.

Tabell 5.3 Løyvingar og tilsegnsramme for tilskota frå departementa til Noregs forskingsråd i 2026

(i mill. kroner)

Departement

Løyvingsforslag 2026

Tilsegnsramme 2026

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

172,1

588,4

Barne- og familiedepartementet

50,5

60,6

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

95,3

117,3

Finansdepartementet

46,8

17,8

Forsvarsdepartementet

49,2

296,4

Helse- og omsorgsdepartementet

446,7

386,4

Justis- og beredskapsdepartementet

98,6

122,7

Klima- og miljødepartementet

498,5

691,0

Kommunal- og distriktsdepartementet

78,7

79,0

Kultur- og likestillingsdepartementet

32,3

59,4

Kunnskapsdepartementet

5 536,3

6 946,1

Kunnskapsdepartementet, driftsutgifter

872,0

-

Landbruks- og matdepartementet

198,2

260,8

Nærings- og fiskeridepartementet

1 737,8

1 830,5

Energidepartementet

1 085,0

994,0

Samferdselsdepartementet

133,7

129,3

Utanriksdepartementet

242,3

286,9

Totalt

11 374,0

12 866,5

Langtidsplan for forsking og høgare utdanning 2023–2032

Langtidsplanen for forsking og høgare utdanning er det sentrale og retningsgivande dokumentet for regjeringa sitt arbeid med forsking og høgare utdanning. Stortinget har slutta seg til planen, jf. Innst. 170 S (2022–2023). Tre overordna mål og seks tematiske prioriteringar i planen gjeld for norsk forsking og høgare utdanning i perioden 2023–2032.

Dei tre overordna måla er

styrkt konkurransekraft og innovasjonsevne

miljømessig, sosial og økonomisk berekraft

høg kvalitet og tilgjengelegheit i forsking og høgare utdanning

Dei seks tematiske prioriteringane er

hav og kyst

helse

klima, miljø og energi

mogleggjerande og industrielle teknologiar

samfunnstryggleik og beredskap

tillit og fellesskap

Dei forskingspolitiske og forskingsutførande aktørane som til dømes Forskingsrådet, universitet og høgskular, helseføretak og instituttsektoren følger opp planen. Oppfølgingsarbeidet blir òg gjort med løyvingar frå andre departement og av verksemder under desse. Sjå programkategori 07.60 Høgare utdanning og forsking for nærare omtale av løyvingsforslag under Kunnskapsdepartementet som følger opp planen. I denne delen blir det gitt ein omtale av regjeringa sitt samla arbeid med å følge opp måla og prioriteringane.

Overordna mål

Måla er formulerte på eit overordna nivå, og dei er langsiktige.

Styrkt konkurransekraft og innovasjonsevne

Forsking og utvikling er avgjerande innsatsfaktorar for å framstille og omsetje kunnskap til innovasjon og høgare produktivitet. Norsk næringsliv har hatt vekst i FoU-investeringane over det siste tiåret. Likevel er dei samla investeringane lågare enn i fleire land vi samarbeider og konkurrerer med. Regjeringa meiner at ei ytterlegare styrking av FoU i næringslivet er heilt sentralt for å betre omstillingsevna og auke verdiskapinga framover. Regjeringa la derfor i april 2024 fram Strategi for å auke næringslivets investeringar i FoU. Strategien er ei oppfølging av punktet i Hurdalsplattforma om at FoU i næringslivet skal utgjere 2 pst. av BNP innan 2030. Som oppfølging av strategien blir det no laga ei utgreiing som skal identifisere barrierar mot å tiltrekke seg høgt kompetent personell, og kva som skal til for at desse skal halde fram med å bu i Noreg. Det er òg lagt fram eit vegkart for den landbruksbaserte næringsmiddelindustrien og eit vegkart for det teknologibaserte næringslivet, der FoU for auka konkurransekraft og innovasjonsevne har ein sentral plass.

Gjennom Grøn plattform, som er ein felles konkurransearena i regi av Noregs forskingsråd, Innovasjon Noreg og Siva, kan bedrifter og forskingsinstitutt få stønad gjennom tre år til å gjennomføre forskings- og innovasjonsdriven grøn vekst og omstilling. Det blei utlyst 1,1 mrd. kroner til treårige prosjekt under Grøn plattform i 2020, inntil 750 mill. kroner i 2022, inntil 600 mill. kroner i 2023 og inntil 823,5 mill. kroner i 2025. I 2024 var det ikkje utlysing under ordninga. Regjeringa vil vidareføre Grøn plattform i 2026. I 2025 sette regjeringa i gang ei evaluering av ordninga. Den skal ferdigstillast innan utgangen av 2026. Regjeringa legg òg vekt på å støtte næringslivet sine eigne FoU-prosjekt gjennom ordninga Innovasjonsprosjekt i næringslivet (IPN), der bedrifter samarbeider tett med FoU-miljø for å styrke omstillings- og konkurranseevna i norsk økonomi. Forskingsrådet melder om auka søknadsmengde og auka kvalitet i søknadene. Regjeringa har òg styrkt støtta til kommersialiseringsprosjekt gjennom Forskingsrådet, for å auke den kommersielle bruken av offentleg finansiert forsking.

Deltaking i EUs rammeprogram for forsking og innovasjon er den største enkeltsatsinga frå norske myndigheiter innanfor internasjonalt forskings- og innovasjonssamarbeid, og det gir tilgang på ny kunnskap, teknologi, nettverk, marknader og infrastruktur for norske bedrifter. Per april 2025 ligg norsk returdel i Horisont Europa på 3,18 pst., som er godt over målet på 2,8 pst. Forskingsrådet og Innovasjon Noreg vil halde fram arbeidet for å mobilisere norske deltakarar og få på plass eit godt samspel mellom nasjonale verkemiddel og EU-verkemiddel.

Miljømessig, sosial og økonomisk berekraft

Berekraftsmåla spelar ei stadig viktigare rolle i det norske forskings- og innovasjonssystemet. Ny kunnskap frå ulike forskingsmiljø bidreg til at vi som samfunn kan etterkome behova for miljømessig, sosial og økonomisk berekraft. Ei rekke nasjonale og internasjonale verkemiddel på tvers av departementa bidreg til ei heilskapleg tilnærming til kunnskapsbehova.

I juni 2025 la regjeringa fram Meld. St. 35 (2024–2025) Noregs arbeid med berekraftsmåla. Status, utfordringar og vegen vidare. Stortingsmeldinga gjer greie for status, utfordringar og vegen vidare i arbeidet med berekraftsmåla. Meldinga vektlegg berekraftsmål som er særleg utfordrande for Noreg, og ser desse i samanheng med sentrale samfunnsutfordringar. Noreg ligg godt an til å nå fleire av berekraftsmåla, mellom anna SDG 4: God utdanning. Meld. St. 14 (2022–2023) Utsyn over kompetansebehovet i Norge (utsynsmeldinga) slår fast at regjeringa framover mellom anna vil prioritere kompetanse som er nødvendig for å gjennomføre det grøne skiftet, og universitets- og høgskulelova slår fast at universitet og høgskular skal «bidra til ei miljømessig, sosialt og økonomisk berekraftig utvikling». Universiteta og høgskulane har ansvar for at utdanningstilbodet og ressursbruken bidreg til å nå desse målsetjingane. Fleirtalet av institusjonane formulerer eigne mål for berekraft i utviklingsavtalane sine og bidreg gjennom den daglege verksemda med å få fram ny kunnskap og utdanne kandidatar som gjer Noreg betre rusta til å løyse berekraftsutfordringane nasjonalt og internasjonalt. Ei rekke universitet har òg gått saman og danna ein Berekraftkomité for høgare utdanning.

Internasjonalt kunnskapssamarbeid står sentralt i arbeidet med miljømessig, sosial og økonomisk berekraft. Regjeringa har som mål at samarbeid med Panoramalanda skal bidra med forskingsbasert kunnskap, utdanning og innovasjon som vil fremje berekraftige løysingar. Noreg deltek aktivt i Det europeiske forskingsområdet og i Horisont Europa, som mellom anna er med på å sikre norsk deltaking i EUs kunnskapssatsingar for den grøne og digitale omstillinga. Kunnskapssamarbeid gjennom Erasmus+ og Det europeiske utdanningsområdet er med på å fremje sosial inkludering og grøn omstilling.

Høg kvalitet og tilgjengelegheit i forsking og høgare utdanning

Norsk forsking og høgare utdanning skal ha høg kvalitet. Gjennom solid grunnløyving og stor grad av autonomi, legg regjeringa til rette for institusjonane sitt arbeid med kvalitet i fagmiljøa. Vidare stimulerer regjeringa til utvikling av særskilt framifrå forskingsmiljø. Det er dei enkelte institusjonane innanfor forsking og høgare utdanning sjølve som har ansvaret for kvaliteten.

Sentralt for forsking av høg kvalitet er at institusjonane har gode rammevilkår og gode rammeløyvingar som sikrar institusjonane handlingsrom og fagleg fridom til å utvikle forskingsmiljøa sine. Sjå nærare omtale i kap. 260, post 50 og 70. Forskingsrådet fremjar høg kvalitet i forskinga mellom anna gjennom konkurranse, kvalitetssikring av forskingsprosjekt, brukarstøtte for søkarar til EUs rammeprogram og gjennom fagevalueringar. Våren 2025 la regjeringa fram ei stortingsmelding om forskingssystemet, Meld. St. 14 (2024–2025) Sikker kunnskap i en usikker verden. Meldinga legg mellom anna vekt på at fagmiljøa sine evnar til å utdanne, rekruttere og halde på dyktige forskarar er ein viktig føresetnad for forsking av høg kvalitet. Regjeringa er oppteken av å styrke arbeidsvilkåra til vitskapleg tilsette, og koplar nasjonalt og internasjonalt arbeid for mellom anna å betre rammevilkåra for forskarar tidleg i karrieren, redusere delen mellombels tilsette og utvikle gode rammer for evaluering av forsking og forskarar.

Tilgjengeleg utdanning er avgjerande for at den enkelte og samfunnet skal oppnå kompetansen vi treng for å løyse utfordringane som samfunnet står overfor. Hausten 2024 var det om lag 301 000 registrerte studentar ved norske universitet og høgskular med finansiering frå Kunnskapsdepartementet. Det er omtrent på same nivå som i 2023. Omrekna til heiltidsekvivalentar har det vore ein auke i studenttalet frå 257 300 i 2023 til 260 600 i 2024.

Det er òg viktig at utdanning er tilgjengeleg for dei som ikkje kan studere ved ein fast campus. 35 100 studentar var registrerte på nettbaserte eller desentraliserte studietilbod i 2024, mot 17 000 i 2014. Talet på studentar på deltidstilbod har stige frå 42 800 i 2015 til 47 700 i 2024. Totalt er 83 000 studentar registrert på eit fleksibelt tilbod, og det utgjer 28 pst. av alle registrerte studentar i 2024. Sjå nærare omtale i kap. 260, post 50 og 70.

I perioden 2022–2025 har regjeringa tildelt midlar til meir studiekapasitet innanfor prioriterte område. Hovudvekta av plassane har blitt fordelte på utdanningar innanfor helse- og sosialfag, inkludert sjukepleie og medisin, og IKT. Auken i studieplassar på desse områda er i tråd med dei tematiske prioriteringane i langtidsplanen og prioriteringane uttalte i utsynsmeldinga.

I 2024 og 2025 har departementet samla auka rammeløyvinga til universitet og høgskular sitt arbeid med fleksibel og desentralisert utdanning med 320 mill. kroner. Den søknadsbaserte ordninga for studiesenter på 50 mill. kroner er frå 2025 overført frå Kunnskapsdepartementet til Kommunal- og distriktsdepartementet.

Våren 2024 la regjeringa fram dei to stortingsmeldingane Meld. St. 20 (2023–2024) Opptak til høgare utdanning og Meld. St. 19 (2023–2024) Profesjonsnære utdanningar over heile landet. Regjeringa følger opp tiltaka i meldingane for å få fleire raskare i gang med høgare utdanning og raskare ut i jobb, og dermed medverke til betre rekruttering til viktige profesjonar.

Tematiske prioriteringar

Dei tematiske prioriteringane er utvalde område der regjeringa meiner det er særleg viktig at Noreg satsar på forsking og høgare utdanning i åra som kjem. Alle departementa bidreg gjennom sine løyvingar til oppfølging av prioriteringane. Forskingsrådet, som får tilskotsmidlar frå alle departementa, er ein sentral aktør i dette arbeidet. Sjå årsrapporten frå Forskingsrådet for ei samla oversikt over forskingsinnsats gjennom deira verksemd i 2024, fordelt på dei seks prioriteringane.

Hav og kyst

Det er lagt fram ei rekke stortingsmeldingar som har relevans for forskingsprioriteringa hav og kyst dei siste åra. Meldingar om heilskaplege havforvaltningsplanar, havvind, klimatilpassing, mineralutvinning på havbotnen, fiskekvotar, havbruk, dyrevelferd, natur og klima er lagde fram og blir følgde opp.

Vekst i havnæringar, klimaendringar og økosystem i rask endring styrker behova for kartlegging, overvaking og forsking og utvikling. Innsatsen gjennom Noregs forskingsråd innanfor hav og kyst utgjorde 2,3 mrd. kroner i 2023 og 1,6 mrd. kroner i 2024 (tal for 2024 gjeld berre for dei 10 første månadene av 2024). Tala inkluderer all innsats på temasatsinga hav og kyst over Forskingsrådets budsjett, inkludert grunnløyvingar til forskingsinstitutta. I tillegg blir det gjennomført mykje statleg FoU-innsats som ikkje går gjennom Forskingsrådet, mellom anna finansiering av kjerneoppgåvene til Havforskingsinstituttet, ulike kartleggingar og temasatsingar. Døme på dette er MAREANO-programmet, som kartlegg havbotn i norske havområde, SEAPOP-programmet, som kartlegg og overvaker sjøfuglbestand, og Framsenteret, som driv forsking for forvaltning av nordområda.

Regjeringa la hausten 2025 fram ein nordområdestrategi. Strategien peiker mellom anna på at forsking og utvikling er viktig for å utvikle arbeids- og næringslivet og for å sikre gode helse- og velferdstenester i nordområda.

Norske kunnskapsmiljø innanfor hav og kyst har òg svært god utteljing i relevante program under Horisont Europa. Norsk hav- og kystportefølje tilhøyrer først og fremst Klima, energi og mobilitet (klynge 5) og Mat, bioøkonomi, naturressursar, landbruk og miljø (klynge 6) i Horisont Europa. Returdelen frå klynge 6 på området sjø, hav og vatn er over 12,2 pst. så langt i programperioden, mot ein gjennomsnittleg returdel totalt i klynge 6 på 4,1 pst. Returdelen på dei målretta maritime utlysingane under klynge 5 er på 19 pst. så langt i perioden, mot ein gjennomsnittleg returdel på 4,5 pst. totalt i klynge 5. I samfunnsoppdraget Sunne hav og vatn er returdelen 6,9 pst. Heile 16 av dei 19 prosjekta frå den første utlysinga i EU-partnarskapen Sustainable Blue Economy (SBEP) har prosjektdeltakarar frå norske institusjonar. I tillegg har norske miljø hatt stor innverknad og delteke i nesten tre firedelar av finansierte prosjekt i BlueBio (Era-nett), som vart avslutta i 2024.

Norske forskingsmiljø deltek aktivt i FNs tiår for havforsking for berekraftig utvikling (2021–2030). I 2024 godkjende Noregs forskingsråd 21 prosjekt, noko som meir enn dobla talet på norske prosjekt i havforskingstiåret. Norske forskarar bidreg òg med sin kompetanse i ei rekke andre program og aktivitetar i regi av IOC (UNESCOs havforskingskommisjon).

I 2025 er det gjennomført naturkartlegging av område som er aktuelle for utbygging av havvind. Undersøkingane dekker naturmangfald over vatn, på sjøbotnen og i havsøyla. Regjeringa foreslår at kartlegginga held fram i 2026. I 2025 er det gjennomført ressurs- og miljøkartlegging i opningsområdet for havbotnmineral. Regjeringa foreslår å vidareføre innsatsen på ressurs- og miljøkartlegging knytt til kunnskapsgrunnlaget for mineralutvinning på havbotnen i 2026.

Helse

Samarbeid mellom helse- og omsorgstenestene og helsenæringa er viktig for å møte utfordringane innanfor helse framover. Derfor la regjeringa fram eit vegkart for helsenæringa i 2023 og ei eksportsatsing innanfor helse i februar 2024. I statsbudsjettet for 2025 blei satsinga mellom anna følgt opp med ei øyremerking på 4 mill. kroner til eit akseleratorprogram i Innovasjon Noreg.

Regjeringa la hausten 2024 fram ein kvinnehelsestrategi som bidreg til å auke merksemda på kvinnehelse og kjønnsforskjellar i helse. Helse- og omsorgsdepartementet har saman med Landbruks- og matdepartementet, Nærings- og fiskeridepartementet og Klima- og miljødepartementet gitt ei felles føring til Forskingsrådet om å legge til rette for forsking på tvers av sektorar og fagområde innanfor mat, sjømat, ernæring, helse og miljø, der perspektivet på éi helse blir vareteke. Dette er òg viktig for å ha berekraftige matsystem.

I statsbudsjetta for 2024 og 2025 for Kunnskapsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet er det til saman øyremerkt om lag 10 mill. kroner pr. år til vidareutvikling av Kommunanes samarbeidsarena for forsking (KSF) i KS. Ti prosjekt på til saman 150 mill. kroner fekk finansiering frå Forskingsrådet i 2024 til forsking og innovasjon for berekraftige helse- og omsorgstenester i kommunane. Eit av prosjekta vart mogleggjort med midlar frå Kreftforeninga. Helse- og omsorgsdepartementet arbeider no med vidareutvikling av den nasjonale handlingsplanen for kliniske studier, som etter planen skal lanserast på nyåret 2026.

Klima, miljø og energi

Prioriteringa klima, miljø og energi blir i stor grad følgd opp gjennom regjeringa sine løyvingar til Forskingsrådet, og i tildelingsbrev og styringssignal frå Klima- og miljødepartementet, Landbruks- og matdepartementet, Nærings- og fiskeridepartementet, Energidepartementet, Samferdselsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet. I 2024 var den totale innsatsen i Forskingsrådet innanfor klima, miljø og energi på om lag 4,3 mrd. kroner.

Regjeringa foreslår òg å vidareføre arbeidet med nye teknologiar, blant anna utsleppsfrie løysingar, i transportsektoren gjennom Pilot-T og tilskot til utsleppsfrie anleggsplassar i 2026.

Forskingsrådet tildelte midlar til tre forskingssenter for berekraftig areal- og naturbruk i 2025 (Transport 2050). Ordninga skal gå over åtte år og blei lyst ut med midlar frå Klima- og miljødepartementet, Energidepartementet, Nærings- og fiskeridepartementet og Landbruks- og matdepartementet. Forskinga i sentera skal bidra til å møte felles utfordringar på areal- og naturområdet og styrke kunnskap og innovasjon med sikte på samfunnsnytte. Sentera skal òg levere utgreiingar til departementet i forkant av ny transportplan. Det er venta at sentera vil ha oppstart i 2026.

Regjeringa har følgt opp ein fleirtalsmerknad i Innst. 170 S (2022–2023) og vedtok i 2025 å etablere eit nytt tredje samfunnsoppdrag for sirkulær økonomi, sjå omtale under Samfunnsoppdraga. Samfunnsoppdraget om berekraftig fôr, som blei sett i gang i 2024 og følgt opp med auka midlar til Forskingsrådet i 2025, vil bli vidareført i 2026.

Energidepartementet har vedteke å utvikle ein samla FoU-strategi som blir kalla Energi2050. Strategien omfattar heile verksemda i departementet. Han dekker energisystemet, petroleumsverksemda, CO₂-handtering og utvinning av mineral på havbotnen. Energidepartementet har utarbeidd eit mandat for eit nytt strategistyre som vart etablert i april 2025. Energi2050 skal erstatte Energi21 og OG21. Fram til den nye Energi2050-strategien er etablert, vil tilrådingane og prioriteringane i Energi21 og OG21 gjelde. Energi21 gir råd om tematisk og finansiell satsing på forsking og innovasjon innanfor fornybar energi og klimavennlege energiteknologiar. OG21 gir råd om prioriterte teknologiområde som vil vere avgjerande for den vidare utviklinga av petroleumsaktiviteten. Etter at åtte forskingssenter for miljøvennleg energi (FME) blei avslutta i 2024 og åtte nye blei starta opp, er det no elleve teknologisk retta FME-ar som til saman dekker ei stor fagleg breidde. Det er òg to samfunnsvitskaplege FME-ar, som skal forske på avkarbonisering og sosialt rettferdige lågutsleppssamfunn. FME-ordninga, som ligg under Noregs forskingsråd, er ein av dei viktigaste berebjelkane for norsk satsing på forsking, utvikling og innovasjon for berekraftige energisystem i framtida.

Regjeringa arbeider med å vidareutvikle eit effektivt og tilgjengeleg miljødatasystem for forsking og forvaltning. Det er òg sett i gang eit forprosjekt for oppgradering av Troll-stasjonen med mål om å vidareføre Troll-stasjonen som plattform for norsk forsking og nærvær i Antarktis.

Dei to forskingsprosjekta Arven etter Nansen og GoNorth vart avslutta med dei siste tokta i høvesvis 2024 og 2025. Prosjekta har lagt fram heilt nye funn for vitskapen og viktig kunnskap for forvaltning og næringsliv.

På grunn av klimaendringane kan Polhavet bli isfritt om somrane i løpet av dei neste 25 åra, med store konsekvensar for økosystem, ferdsel og tilgangen til ressursar. For å forstå og handtere dei store endringane treng vi meir kunnskap. Regjeringa foreslår å løyve 1 mrd. kroner over ti år til programmet Polhavet 2050 frå 2026, med eit snitt på 100 mill. kroner kvart år. Løyvinga vil gå gjennom Forskingsrådet, finansiert over Kunnskapsdepartementets budsjett. Programmet vil samle eit landslag av dei fremste polarforskarane frå 18 norske universitet og institutt og famne ei rekke fagområde og sektorar. Midlane vil bli fordelte på eit kjerneprosjekt og to store utlysingar i tiårsperioden. Isbrytaren FF Kronprins Haakon blir sentral infrastruktur. I revidert budsjett for 2025 vart det løyvd 10 mill. kroner til observasjonsbøyer og tilhøyrande kommunikasjonsteknologi i Polhavet. Bøyene vil få ei viktig rolle i programmet. Polhavet 2050 vil stadfeste Noregs rolle som ein av verdas fremste polarforskingsnasjonar. Sjå òg innleiinga til programkategori 07.60.

Mogleggjerande og industrielle teknologiar

Prioriteringa vektlegg grunnforsking på fagområde som er nødvendige for å utvikle slike teknologiar. Innsatsen legg grunnlaget for bruk av teknologiane på dei andre prioriterte områda i langtidsplanen. Prioriteringa blir i stor grad følgt opp gjennom løyvingar til Forskingsrådet frå ei rekke ulike departement.

Regjeringa har starta arbeidet med ein nasjonal strategi for kvanteteknologi, jf. Meld. St. 14 (2024–2025) og Innst. 290 S (2024–2025). I 2025 styrkte regjeringa forskinga på kvanteteknologi med 70 mill. kroner i året, fullt opptrappa. Av dette kom om lag 30 mill. kroner over Kunnskapsdepartementets budsjett og 40 mill. kroner over Forsvarsdepartementets budsjett. Forskingsrådet innrettar satsinga slik at det blir bygd opp solide nasjonale fagmiljø av høg internasjonal kvalitet som vil konkurrere og lykkast på andre arenaer. Som del av satsinga har Forskingsrådet i 2025 tildelt 43 mill. kroner til forskingsutstyr for kvanteteknologisk forsking. Forskingsrådet har òg, som del av satsinga, lyst ut senter for kvanteteknologisk forsking. Etter planen skal Forskingsrådet velje ut desse sentera i desember 2025. Sjå også omtalen i innleiinga til programkategori 07.60 i denne proposisjonen og kap. 1700, post 72 i Prop. 1 S (2025–2026) for Forsvarsdepartementet.

Regjeringa foreslår frå 2026 å tildele 150 mill. kroner årleg i fem år til ei ny satsing på kvanteteknologi i næringslivet. Målet er å bygge nokre utvalde teknologifellesskap for å utvikle ny næring innanfor kvanteteknologi. Teknologifellesskapet skal bestå av forskings- og innovasjonsmiljø i bedrifter, forskingsinstitutt og universitet og høgskular. Totalt for femårsperioden 2026–2030 foreslår regjeringa ei samla ramme for satsinga på 750 mill. kroner. Sjå nærare omtale under kap. 285, post 71.

Regjeringa foreslår å starte arbeidet med etablering av ein nasjonal infrastruktur for tungrekning med utgangspunkt i vidareutvikling av Sigma2 AS. Infrastrukturen skal byggast opp stegvis. For Steg 1 (2026–2027), foreslår regjeringa ei løyving på totalt 380 mill. kroner. Dette kjem i tillegg til vidareføring av tidligere års løyvingar på 50 mill. kroner årleg i basisløyving til Sigma2 og 20,7 mill. kroner årleg for arbeidet med norske og samiske språkmodellar. Sjå nærare omtale under kap. 273, post 70.

Språkmodellane som blir leverte av dei store, internasjonale teknologiselskapa, har vesentlege manglar, blant anna når det gjeld å forstå norsk og samisk språk, kultur og samfunnsforhold. Nasjonalbiblioteket og Sigma2 fekk derfor i budsjettet for 2025 løyving på til saman 40 mill. kroner per år for å kunne trene og tilgjengeleggjere grunnmodellar som aktørar i offentleg sektor eller næringslivet kan fintrene og vidareutvikle til å utføre nærare spesifiserte oppgåver, til dømes verktøy som effektiviserer saksbehandling eller kundestøtte, eller som støttar læring i skulen. Regjeringa foreslår å løyve 45 mill. kroner til ei vederlagsordning for bruk av materiale som er verna av opphavsrett, mellom anna aviser, til trening av norske og samiske språkmodellar hos Nasjonalbiblioteket, jf. omtale under kap. 326 i Prop. 1 S (2025–2026) for Kultur- og likestillingsdepartementet. Tilgang på treningsdata av god kvalitet, som til dømes avisartiklar frå dei siste tiåra, er heilt nødvendig for å lage oppdaterte språkmodellar av høg kvalitet. Satsinga er ein del av arbeidet med å etablere ein nasjonal infrastruktur for kunstig intelligens, jf. tiltaka i nasjonal digitaliseringsstrategi frå 2024.

Regjeringa har hausten 2025 lansert eit vegkart for det teknologibaserte næringslivet. Vegkartet legg vekt på såkalla «djupe teknologiar» – eit omgrep som kunstig intelligens, kvanteteknologi og nevroteknologi fell inn under. Vegkartet skal medverke til å beskrive det nye terrenget som veks fram, og korleis næringslivet, FoU-institusjonar og det offentlege saman kan navigere for å finne vegar til omstilling og verdiskaping.

I 2024-budsjettet sette regjeringa i gang ei satsing på forsking og innovasjon på framtidas databehandling – kunstig intelligens, digital tryggleik og samfunnskonsekvensar av teknologiutviklinga. Satsinga som regjeringa lanserte hadde eit omfang på minst 1 mrd. kroner over fem år. I juni 2025 oppretta Forskingsrådet seks nasjonale forskingssenter for kunstig intelligens. Sentera skal forske på korleis kunstig intelligens påverkar samfunnet, utvikle teknologien og styrke innovasjon og verdiskaping i næringsliv og offentleg sektor.

På bakgrunn av NOU 2023: 18 Genteknologi i en bærekraftig fremtid har Klima- og miljødepartementet i samarbeid med Helse- og omsorgsdepartementet, Landbruks- og matdepartementet og Nærings- og fiskeridepartementet fremja forslag om endringar i genteknologilova, jf. Prop. 69 L (2024–2025). Forslaga er vedtekne av Stortinget, jf. Innst. 299 L (2024–2025). Endringane vil mellom anna gjere det enklare å gjennomføre klinisk utprøving.

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet sende i juni 2025 på høyring eit forslag til ny lov om kunstig intelligens som gjennomfører EUs forordning om kunstig intelligens (AI Act). Forslaget omfattar òg nasjonale reglar om mellom anna bruksområde, nasjonal forvaltningsstruktur, tvangsmulkt, mishaldsgebyr og klagebehandling, og bidreg til harmonisering av reguleringane av KI i Noreg og EU. Regjeringa har òg vedteke å opprette KI Noreg – ein ny nasjonal arena for innovativ og ansvarleg KI og ei KI-sandkasse hos Digitaliseringsdirektoratet. I tillegg er Nasjonal kommunikasjonsmyndigheit (Nkom) peika ut som koordinerande KI-tilsyn.

Regjeringa arbeider med eit lovforslag om deling og bruk av offentlege data og med etablering av eit nasjonalt prioriteringsråd for datadeling. Desse dataa skal òg vere tilgjengelege for forsking, og lovutvalet foreslår at akademia blir representert i eit slikt prioriteringsråd.

Samfunnstryggleik og beredskap

Prioriteringa strekker seg breitt over fagsektorar og handlar mellom anna om kunnskapsbehova knytte til globale helsetruslar, mattryggleik, drikkevatn og forsyningsrisiko, trygg energiforsyning, alvorlege naturhendingar, atomtryggleik og atomberedskap, nedkjemping av kriminalitet, og dessutan tryggingspolitikk og ansvarleg internasjonalt kunnskapssamarbeid, teknologi og digital tryggleik og kunnskap i kriser. Av aktivitetar kan det nemnast at Nasjonal éi-helse-strategi mot antimikrobiell resistens (AMR) blei lansert i 2024.

Kompetanseheving og forsking på samfunnstryggleik, nasjonal tryggleik og digital tryggleik har hatt høg prioritet i fleire år. Utviklinga i Noregs tryggingspolitiske omgivnader dei siste åra har likevel ført til eit styrkt behov for forsking med relevans for forsvar, tryggleik og beredskap. Dette er særleg forankra i den nye langtidsplanen for forsvarssektoren og Meld. St. 9 (2024–2025) Totalberedskapsmeldingen.

For å møte eit meir samansett trusselbilde legg regjeringa opp til eit FoU-løft med tydeleg forankra prioriteringar, der investering i infrastruktur og strukturelle tiltak for å bygge fleire bruer mellom sivil og militær sektor står sentralt. Regjeringa har òg teke grep for å styrke utdanninga av doktorgradskandidatar som kan bli sikkerheitsklarerte.

Nasjonalt tryggingsorgan (NSM), Forsvarets forskingsinstitutt (FFI) og Noregs forskingsråd greidde ut i 2024 korleis eit felles forskingssystem må innrettast for å handtere skjerma og gradert forskings- og teknologisamarbeid. I Meld. St. 14 (2024–2025) Sikker kunnskap i en usikker verden kom regjeringa med ei rekke forslag til endringar i forskingssystemet for å samordne FoU-systema på sivil og militær side og for å legge til rette for at fleire sivile forskingsmiljø kan bidra til skjerma og gradert FoU. Som ei oppfølging av dette, foreslår regjeringa å setje i verk investeringar i nasjonal infrastruktur for skjermingsverdig og gradert forskingssamarbeid frå 2026 på om lag 10 mill. kroner, over Forsvarsdepartementets budsjett. Sjå òg omtale under kap. 285, post 21.

Regjeringa foreslår i statsbudsjettet for 2026 ei ny forskingssatsing på totalt 132 mill. kroner på forsvarsevne, tryggleik og beredskap gjennom Forskingsrådet. Satsinga blir finansiert ved at tilsegnsramma på kap. 285, post 71 under Kunnskapsdepartementet og tilsegnsramma på kap. 1700, post 72 under Forsvarsdepartementet i 2026 blir auka med høvesvis 75 mill. kroner og 57 mill. kroner. På sikt vil dette gi ei total auke i løyvinga på 132 mill. kroner årleg samanlikna med saldert budsjett for 2025. Satsinga skal gå over fem år, med moglegheit for tre års forlenging. Satsinga skal bidra til brubyggande kunnskapsutvikling innanfor forsvarsevne, tryggleik og beredskap og å samordne forskingsinnsatsen innanfor totalforsvar og samansette truslar. Satsinga skal òg bidra til ei styrking av forskinga på eit datadrive forsvar. Det skal givast prioritet til kunnskapsutvikling om tverrsektorielle problemstillingar med særleg vekt på samansette truslar, nasjonale sårbarheiter og å sjå sivil motstandskraft i samanheng med Forsvarets operative evne. Satsinga skal ha tre overordna spor, som følger dei tre strategiske hovudprioriteringane i den nasjonale tryggleiksstrategien som regjeringa lanserte i 2025:

styrke forsvarsevna

gjere samfunnet meir motstandsdyktig

styrke den økonomiske tryggleiken og konkurranseevna vår

Satsinga vil følge opp regjeringa sine prioriteringar i langtidsplanen for forsking og høgare utdanning og langtidsplanen for forsvarssektoren. Sjå også omtalen i kapittel 1700, post 72 i Prop. 1 S (2025–2026) frå Forsvarsdepartementet, samt kapittel 285, post 71.

Tillit og fellesskap

Forskingsrådet har i oppfølginga av langtidsplanen prioritert forsking som skal imøtekome kunnskapsbehov under tillit og fellesskap. I 2024 var den totale innsatsen under tillit og fellesskap på 1,2 mrd. kroner og fordelte seg på innsatsområda: demokrati, styring og forvaltning med 233 mill. kroner; kultur, sivilsamfunn og rolla til media med 281 mill. kroner; utdanning og livslang læring med 261 mill. kroner; utanforskap, inkludering, kulturmøte og migrasjon med 545 mill. kroner og velferdstenester med 167 mill. kroner. Prosjektinnsatsen er delvis overlappande, det vil seie at innsats på eitt område òg kan inngå i samla innsats på andre område.

I tillegg til løyvingane frå Forskingsrådet har mange av universiteta og høgskulane eigne satsingar på dette området. Både Universitetet i Oslo, Universitetet i Bergen og OsloMet har til dømes større forskingssatsingar på demokrati. Når det gjeld høgare utdanning, peikar langtidsplanen på at det er behov for å styrke profesjonsutdanningar innanfor relevante område, særleg barnevern, lærarar i distrikta og lærarar med samisk språk. Regjeringa hadde ei omfattande behandling av profesjonsutdanningane i Meld. St. 19 (2023–2024) Profesjonsnære utdanningar over heile landet, som vart lagt fram våren 2024. For lærarutdanningane vart det òg arbeidd med ein eigen rekrutteringsstrategi i samarbeid med aktørane på feltet. Det er dessutan sett i verk særlege tiltak for å kvalifisere fleire samisklærarar, jf. Meld. St. 13 (2022–2023) Samisk språk, kultur og samfunnsliv og omtale av oppfølginga under mellom anna kap. 260. Regjeringa har sett med bekymring på rekrutteringssituasjonen for lærar- og sjukepleiarutdanningane og sett i verk tiltak for å snu situasjonen. I 2025 har det vore ei betring for fleire av utdanningane.

Det er sett i gang ein målretta og heilskapleg innsats for forsking og innovasjon på likestillings- og diskrimineringsfeltet, på tvers av samfunnssektorar og diskrimineringsgrunnlag. Forskingsrådet har i 2025 fått i oppdrag å utarbeide eit kunnskapsgrunnlag som skal inngå i arbeidet med tverrsektoriell FoU om likestilling og diskriminering, og vil levere rapport om det innan utgangen av 2025. Bufdir har i 2025 fått i oppdrag å greie ut tiltak for å styrke forsking om likestilling og diskriminering, inkludert konkrete verkemiddel og strukturar som kan medverke til å fremje strategisk kunnskapsutvikling på tvers av sektorane. Bufdir er i dialog med etatane om kunnskapsbehov og verkemiddel. Bufdir vil levere sin rapport våren 2026.

Hausten 2024 lyste Forskingsrådet ut 10 mill. kroner til doktorgradsstipend i offentleg sektor (OFFPHD) innanfor likestilling og diskriminering. Formålet er å medverke til auka kompetanse på desse områda i offentleg verksemd. Det vart innvilga tre stipend i 2025, og det er rom for å lyse ut ytterlegare to stipend i 2026.

Dei siste åra har Justis- og beredskapsdepartementet løyvd midlar til Forskingsrådet til styrking av forsking på vald, overgrep og hatkriminalitet. Frå 2025 har departementet dessutan gitt Forskingsrådet i oppdrag å styrke forskinga på vald i nære relasjonar, som ei oppfølging av Opptrappingsplan mot vold og overgrep mot barn og vold i nære relasjoner (2024–2028). Sjå meir i Prop. 1 S (2025–2026) frå Justis- og beredskapsdepartementet.

Eit viktig tiltak innanfor prioriteringa tillit og fellesskap er samfunnsoppdraget Ingen barn og unge utanfor!, om inkludering av fleire barn og unge i utdanning og arbeids- og samfunnsliv, sjå nærare omtale under samfunnsoppdraga nedanfor.

I 2025 la regjeringa fram Strategi for å styrke motstandskrafta mot desinformasjon (2025–2030). Strategien understrekar at vitskapleg metode og kritisk tenking er sentrale verktøy for å styrke motstandskrafta i samfunnet mot desinformasjon, og framhevar kor viktig det er at forskinga blir offentleg formidla. Hausten 2025 skal Nasjonal strategi for ein open og opplyst offentleg samtale leggast fram.

Kunnskapssystemet

Eit forskingssystem for ei verd i endring

Etterprøvbar kunnskap og forsking er grunnleggande for eit ope og demokratisk samfunn der gode prosessar ligg til grunn for dei avgjerdene som blir tekne. I langtidsplanen varsla regjeringa at ho vil legge fram ei melding til Stortinget om forskingssystemet våren 2025. Etter at arbeidet med meldinga tok til, har det skjedd store endringar i verda, med auka global spenning som resultat. Vitskap, forsking og sanning blir sett under press og utfordra i stadig fleire land, medan store aktørar driv aktiv påverking og desinformasjon. Utfordringane knytte til forskingstryggleik og eigarskap til eigne data er meir akutte. Meld. St. 14 (2024–2025) Sikker kunnskap i en usikker verden vart lagt fram i mars 2025 og gjer greie for korleis forskingssystemet kan rustast for å handtere desse utfordringane.

Samfunnsoppdraga

Noreg deltek aktivt i EUs fem samfunnsoppdrag. Dei fem oppdraga, som alle har mål som skal nåast innan 2030, er tilpassing til klimaendringar inkludert samfunnsendring, kreft, sunne hav, kystområde og vassdrag, klimanøytrale og smarte byar, og jordhelse.

Samfunnsoppdrag som nasjonalt verkemiddel blei lansert i Noreg i langtidsplanen, i form av to målretta nasjonale samfunnsoppdrag: berekraftig fôr og inkludere fleire barn og unge i utdanning, arbeids- og samfunnsliv. I behandlinga av planen bad Stortinget i ein fleirtalsmerknad regjeringa sette i gang eit tredje samfunnsoppdrag retta mot sirkulære løysingar og meir berekraftig bruk av naturen, jf. Innst. 170 S (2022–2023).

Målretta samfunnsoppdrag er nyskapande og ambisiøse prosjekt der forsking blir kopla saman med andre verkemiddel for å løyse konkrete problem innan ein gitt tidsfrist gjennom tverrsektoriell og målretta innsats. Dei nasjonale samfunnsoppdraga skal medverke til meir praktisk bruk av forskingsbasert kunnskap for å løyse krevjande og konkrete samfunnsutfordringar. Samfunnsoppdraga tek utgangspunkt i område som har høg prioritet for regjeringa, og der forskingsbasert kunnskap og kompetanse er nødvendig for å nå dei konkrete måla.

Arbeidet med samfunnsoppdraget om berekraftig fôr er godt i gang og vil halde fram i 2026. Innsatsen på området er styrkt, og det er sett ned ei styringsgruppe som skal gi strategiske råd til styresmakter og næringar om korleis ein kan nå måla som er sette for samfunnsoppdraget. Den første rapporten frå styringsgruppa er forventa hausten 2025. Sjå nærare omtale i Prop. 1 S (2025–2026) for Nærings- og fiskeridepartementet og Prop. 1 S (2025–2026) for Landbruks- og matdepartementet.

I Prop. 1 S (2024–2025) for Kunnskapsdepartementet varsla regjeringa at ho tok sikte på å gå vidare med samfunnsoppdraget om inkludering av fleire barn og unge i utdanning arbeids- og samfunnsliv i 2025 på grunnlag av forslag til mål og organisering frå 2024, jf. også Prop. 1 S (2024–2025) for Barne- og familiedepartementet. Arbeidet har visjonen Ingen barn og unge utanfor! og eit overordna mål om ein betydeleg reduksjon i utanforskap blant barn og unge innan 2035. Forskingsrådet vil vere vertskap for det operative arbeidet. Samfunnsoppdraget er omtala i Meld. St. 28 (2024–2025) Tro på framtida – uansett bakgrunn og i Prop. 1 S (2025–2026) for Barne- og familiedepartementet.

I 2025 har regjeringa vedteke å setje i gang samfunnsoppdrag om sirkulær økonomi og fastsett hovudmål, delmål og organisering. Òg i dette samfunnsoppdraget vil Forskingsrådet vere vertskap for det operative arbeidet. Sjå nærare omtale i Prop. 1 S (2025–2026) for Klima- og miljødepartementet.

Høgare utdanning og kompetansebehov

Høgare utdanning av god kvalitet er ein grunnleggande føresetnad for å vidareutvikle Noreg som eit demokratisk og berekraftig kunnskapssamfunn. Høgare utdanning har òg stor innverknad på eigenutviklinga til den enkelte. Sidan 2023 har regjeringa lagt fram fleire tiltak som gjeld høgare utdanning og kompetansebehov. I utsynsmeldinga, jf. Innst. 472 S (2022–2023) og Meld. St. 14 (2022–2023) Utsyn over kompetansebehovet i Norge, peikar regjeringa på kompetanse som er nødvendig for eit høgproduktivt og konkurransedyktig næringsliv, kompetanse som er nødvendig for å gjennomføre det grøne skiftet, og kompetanse som er nødvendig for å ha gode velferdstenester i heile landet.

Meld. St. 31 (2023–2024) Perspektivmeldingen peikar på behovet for å styrke kompetansen i befolkninga for å møte framtidas utfordringar, særleg knytt til grøn omstilling og digitalisering. Dette inneber å satse på utdanning, førebygge fråfall i vidaregåande skule og legge til rette for livslang læring. Utdanningssystemet leverer kompetanse i tråd med behova og må innrettast og dimensjonerast slik at kapasiteten følger etterspurnaden frå utdanningssøkande og arbeidslivets behov, både på kortare og lengre sikt.

Med Meld. St. 11 (2024–2025) Fagfolk for en ny tid – med høyere yrkesfaglig utdanning vil regjeringa løfte fagskulane gjennom å styrke finansieringa, gi meir handlingsrom til fagskulane og etablere fleire karrierevegar for fagarbeidarar. Det er i stor grad tilslutning frå Stortinget til tiltaka i meldinga. Stortinget har gjort vedtak som gjeld nemningar for fagskuleutdanning, finansiering, ECTS-tilkobling for fagskuleutdanning og realkompetansevurdering, jf. Innst. 266 S (2024–2025).

Open forsking og verdien av data

Forskingsresultat må ha høg kvalitet. Funna må vere robuste, og resultata må vere tilgjengelege for alle som treng dei. Det er framleis mange i forsking og nærings- og samfunnsliv som ikkje har open tilgang til offentleg finansierte vitskapelege artiklar. Regjeringa har sett som mål at alle vitskapelege artiklar finansiert med offentlege midlar skal vere ope tilgjengelege innan 2024. Målet er ikkje fullt nådd, men over 80 pst. av artiklane er no opne, og Noreg ligg godt an internasjonalt. Utviklinga har likevel flata ut, mellom anna på grunn av utfordringar med rettar og arkivering av versjonar som ikkje kan gjerast tilgjengelege. Meld. St. 14 (2024–2025) Sikker kunnskap i ei usikker verd understrekar at målet om full open tilgang står fast. I meldinga blir det gjort greie for korleis den vidare innsatsen bør innrettast, og at god infrastruktur og samarbeid nasjonalt og internasjonalt er viktig for å nå målet om full open tilgang.

Forskingsdata frå offentleg finansiert forsking må i all hovudsak reknast som offentleg informasjon på linje med data frå anna offentleg verksemd. Forskingsdata skal vere så opne som mogleg og så lukka som nødvendig. Omsyn til personvern, tryggleik eller forretningsløyndom gjer at ikkje alle forskingsdata kan vere opne, men dei kan likevel gjerast moglege å finne, tilgjengelege, kompatible og moglege å gjenbruke (i tråd med FAIR-prinsippa) for aktørar som har lov til å bruke dei. Stortinget har løyvd 280 mill. kroner i åra 2024–2025 til å oppgradere forskingsnettet, slik at ein kan flytte store datamengder raskt på ein sikker måte.

I Meld. St. 14 (2024–2025) varsla regjeringa at ho vil greie ut korleis dei eksisterande løysingane for personsensitive data ved UiO, UiB og NTNU kan danne ein nasjonal infrastruktur for behandling av personsensitive data. Med utgangspunkt i infrastrukturløysingane ved dei tre universiteta er det etablert eit formalisert samarbeid under namnet NORTRE (Norwegian Trusted Research Environments), og det er levert eit forslag til ein styringsmodell for etablering av ein nasjonal infrastruktur for behandling av personsensitive data til Kunnskapsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet. I samband med behandlinga av statsbudsjettet for 2025 har Stortinget vedteke at det skal løyvast 10 mill. kroner til vidareutvikling av infrastrukturane. Kunnskapsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet har konkludert med at infrastrukturen NORTRE vil bli etablert som ein nasjonal infrastruktur frå 1. januar 2026.

6 Nøkkeltal for grunnopplæringa

Kapittelet gir informasjon om utviklinga i talet på elevar, lærlingar og lærarar og ressursbruken i grunnopplæringa.

Kommunane og fylkeskommunane er ansvarlege for drifta av høvesvis grunnskulen og vidaregåande opplæring. Grunnskulen og den vidaregåande opplæringa blir i hovudsak finansierte gjennom dei frie inntektene til kommunane og fylkeskommunane. Både i kommunane og i fylkeskommunane er opplæring ein stor og viktig sektor. Samla brutto driftsutgifter til grunnskuleopplæring var 112,9 mrd. kroner i 2024. Tilsvarande var samla brutto driftsutgifter til vidaregåande opplæring 46,8 mrd. kroner i 2024. Talet på elevar, lærlingar og lærarar er avgjerande for ressursbruken i skulen.

Ressursbruken i grunnopplæringa i Noreg har auka noko dei siste åra. Det gjeld både totale ressursar og ressursar per elev.

Elevar og lærlingar i grunnopplæringa

Tabell 6.1 Talet på elevar i ordinære grunnskular, frå skuleåret 2016–17 til skuleåret 2024–25

Skuleår

Barnetrinnet (1.–7. trinn)

Ungdomstrinnet (8.–10. trinn)

Totalt

2016–17

444 638

184 637

629 275

2017–18

447 355

185 674

633 029

2018–19

448 655

187 695

636 350

2019–20

446 218

190 032

636 250

2020–21

443 967

191 530

635 497

2021–22

439 644

195 030

634 674

2022–23

437 855

199 079

636 934

2023–24

434 422

202 629

637 051

2024–25

429 723

201 646

631 369

Kjelde: GSI (Utdanningsdirektoratet)

Tabell 6.1 viser at talet på elevar i grunnskulen har gått ned noko samanlikna med førre skuleår. 96,9 pst. av 16-åringane som avslutta grunnskulen våren 2024, var i vidaregåande opplæring same år. Av elevane som starta på 1. trinn i vidaregåande opplæring hausten 2024, var det nesten 2 300 fleire som starta på eit yrkesfagleg program enn på eit studieførebuande program.

Tabell 6.2 Fordeling på utdanningsprogram i vidaregåande opplæring, frå skuleåret 2016–17 til skuleåret 2024–25

Skuleår

Elevar på studieførebuande program

Elevar på yrkesfag

Lærlingar, elevar i fagopplæring i skule og lærekandidatar

Totalt

2016–17

121 409

69 644

42 777

233 830

2017–18

123 095

66 562

44 637

234 294

2018–19

121 390

67 092

46 316

234 798

2019–20

119 141

67 854

48 281

235 276

2020–21

119 244

68 970

48 012

236 226

2021–22

117 990

68 195

49 981

236 166

2022–23

116 789

68 627

51 472

236 888

2023–24

116 279

69 795

51 093

237 167

2024–25

117 187

72 162

51 471¹

240 820

1 I 2024–25 var det i tillegg 1 817 personar som hadde kontrakt om fagbrev på jobb. Statistikken har tal om fagbrev på jobb frå 2020. 725 personar hadde kontrakt i 2020–21, 1 022 i 2021–22, 1 058 i 2022–23 og 1 376 i 2023–24.

Kjelde: Utdanningsdirektoratet

Det har vore ein jamn auke i det samla talet på elevar, lærlingar og lærekandidatar i vidaregåande opplæring i fleire år, utanom frå 2020–21 til 2021–22. I skuleåret 2024–25 ser vi ein klar auke frå året før.

Per 1. oktober 2024 var det registrert 48 476 lærlingar og 2 078 lærekandidatar. Det er litt fleire lærlingar og lærekandidatar enn på same tidspunkt i 2023. I 2024 var det også registrert 1 817 med kontrakt gjennom tilbodet fagbrev på jobb.

Lærarårsverk

Årsverk til undervisningspersonale blir rekna ut på bakgrunn av registrerte timar per skuleår. I skuleåret 2024–25 er det berekna talet på årsverk til undervisning og andre oppgåver i grunnskulen 63 263, ein reduksjon på 167 årsverk frå året før.

Tabell 6.3 Berekna årsverk utførte av undervisningspersonale til undervisning og andre oppgåver i grunnskulen, frå skuleåret 2010–11 til skuleåret 2024–25

Skuleår

Berekna årsverk til undervisning og andre oppgåver, sum årsverk

Av dette andre oppgåver

Assistent- årsverk

2010–11

57 704

7 072

8 432

2011–12

57 447

6 855

8 515

2012–13

57 458

6 965

8 141

2013–14

57 615

6 979

8 234

2014–15

57 331

6 518

8 167

2015-16

57 612

6 407

8 417

2016–17

58 421

6 480

8 868

2017–18

59 357

6 459

9 389

2018–19

60 372

6 430

9 849

2019–20

61 425

6 411

10 020

2020–21

61 705

6 240

10 658

2021–22

62 226

6 146

11 032

2022–23

62 819

6 253

11 491

2023–24

63 430

6 345

12 286

2024–25

63 263

6 463

12 418

Kjelde: GSI (Utdanningsdirektoratet)

Tabell 6.4 Utvikling i talet på lærarårsverk i vidaregåande opplæring, frå skuleåret 2016–17 til skuleåret 2024–25

Skuleår

Lærarårsverk i vidaregåande opplæring, avtalte årsverk

2016–17

23 300

2017–18

23 188

2018–19

23 259

2019–20

23 491

2020–21

23 500

2021–22

23 870

2022–23

23 978

2023–24

24 334

2024–25

24 806

Kjelde: Statistikkbanken (SSB)

Gruppestorleik

Indikatoren gjennomsnittleg gruppestorleik kjem fram når ein ser på forholdet mellom elevtimar og lærartimar. Elevtimar er det samla talet på ordinære timar til undervisning som elevane får kvart år. Lærartimar er summen av alle timane lærarane gir undervisning per år. Indikatoren gruppestorleik viser kor mange elevar ein lærar har i gjennomsnitt per undervisningstime. Gruppestorleiken bør sjåast som ein indikasjon og ikkje som eit absolutt mål. Tabell 6.5 inneheld to ulike typar gruppestorleik.

Gruppestorleik 1 omfattar timar til spesialundervisning og særskild norskopplæring for språklege minoritetar. Sidan desse timane blir inkluderte, kan det føre til at gruppestorleiken verkar lågare enn det nokre elevar og lærarar opplever i kvardagen.

Gruppestorleik 2 er ein annan måte å rekne ut gruppestorleiken på. Her er timar til spesialundervisning og til særskild norskopplæring for språklege minoritetar tekne ut av både lærartimar og elevtimar i berekninga. Denne indikatoren er ikkje i same grad som gruppestorleik 1 eigna til å måle endringar i ressursinnsats over tid, fordi endringar knytte til spesialundervisning og særskild norskopplæring vil kunne påverke indikatoren. Gruppestorleik 2 gir eit bilde av ressursinnsatsen for dei elevane som ikkje får særskilde individretta styrkingstiltak.

Tabell 6.5 Gjennomsnittleg gruppestorleik på 1.–10. trinn¹, frå skuleåret 2015–16 til skuleåret 2024–25

Skuleår

Gruppestorleik 1 (1.–10. trinn)

Gruppestorleik 2 (1.–10. trinn)

2015–16

13,5

16,8

2016–17

13,5

16,8

2017–18

13,3

16,6

2018–19

13,1

16,3

2019–20

12,9

15,8

2020–21

12,8

15,7

2021–22

12,6

15,5

2022–23

12,6

15,6

2023–24

12,5

15,6

2024–25

12,5

15,6

1 Offentlege og private grunnskular utanom spesialskular og utanlandsskular.

Kjelde: GSI (Utdanningsdirektoratet)

Hausten 2018 blei det innført ei norm for lærartettleik på skulenivå for 1.–10. trinn i offentlege skular. I skuleåret 2018–19 skulle gruppestorleik 2 maksimalt vere 16 på 1.–4. trinn og 21 på 5.–7. og 8.–10. trinn. Frå hausten 2019 blei norma skjerpa, og gruppestorleik 2 skal maksimalt vere 15 på 1.–4. trinn og 20 på 5.–7. og 8.–10. trinn. Det har vore ein stor auke i prosentdelen grunnskular som oppfyller kravet på 1.–4. trinn sidan norma vart innført. Hausten 2024 oppfylte 89 pst. av skulane lærarnorma på 1.–4. trinn. 95 pst. av skulane oppfylte norma på 5.–7. trinn, og 91 pst. av skulane oppfylte norma på 8.–10. trinn. Figur 6.1 viser utviklinga i gruppestorleik 2 fordelt på dei ulike hovudtrinna. Lærartettleiken har vore stabil dei siste fem åra. Gruppestorleiken var 13,6 på 1.–4. trinn, 16,2 på 5.–7. trinn og 17,7 på 8.–10. trinn i skuleåret 2024–25. Det vil seie at lærarnorma i gjennomsnitt var oppfylt på alle hovudtrinn.

Figur 6.1 Gjennomsnittleg gruppestorleik 2 på hovudtrinna i grunnskulen¹, frå skuleåret 2007–08 til skuleåret 2024–25

¹ Offentlege og private grunnskular utanom spesialskular og utanlandsskular.

Kjelde: GSI (Utdanningsdirektoratet)

For vidaregåande opplæring er det vanskeleg å lage eit godt mål på forholdstalet mellom lærarar og elevar. Det finst ikkje godt nok talgrunnlag for å skilje mellom lærarar og elevar på ulike studieretningar, og dette er ein faktor som har stor innverknad på gruppestorleiken i vidaregåande opplæring.

Skulestruktur

I skuleåret 2024–25 var det 2 692 grunnskular i Noreg. Av desse var 2 409 offentlege grunnskular og 283 private grunnskular. 4,7 pst. av elevane i grunnskulen gjekk på ein privat grunnskule i skuleåret 2024–25.

Storleiken på grunnskulane i Noreg varierer frå nokre få elevar til over 1 000 elevar på dei største skulane. Figur 6.2 illustrerer fordelinga av små, mellomstore og store skular. Det har over tid vore ei utvikling i retning av fleire store og færre små skular.

Figur 6.2 Prosentdel grunnskular fordelte etter talet på elevar

Kjelde: Statistisk sentralbyrå

I 2024 gjekk 6 pst. av elevane i grunnskulen på skular med færre enn 100 elevar, 34 pst. gjekk på skular med mellom 100 og 299 elevar, og 60 pst. gjekk på skular med 300 eller fleire elevar. Sidan skuleåret 2002–03 har meir enn 50 pst. av elevane gått på store skular (over 300 elevar).

I skuleåret 2024–25 er det 376 færre grunnskular enn for 15 år sidan. 642 av skulane som eksisterte i skuleåret 2009–10, er no lagde ned, og sidan 2009 har det kome 266 nye skular. Tidlegare kartleggingar av skulenedleggingar har vist at den viktigaste årsaka til at skular blei lagde ned var lågt elevtal. Andre viktige faktorar var kommuneøkonomi og problem med å rekruttere kvalifiserte lærarar. I dei fleste tilfella der kommuneøkonomi blei rapportert som årsak, var dette i kombinasjon med få elevar. Hausten 2024 var det 418 vidaregåande skular i landet. Det er éin skule mindre enn året før. Av desse 418 var 102 private.

Skuleresultat

Nasjonale prøvar hausten 2024

Nasjonale prøvar skal måle ferdigheitene til elevane i lesing og rekning og i delar av engelskfaget. Resultatet skal gi skuleeigaren og skulen eit grunnlag for kvalitetsutvikling i opplæringa. Elevar på 5., 8. og 9. trinn deltek på nasjonale prøvar. Resultata frå nasjonale prøvar er inndelte i tre nivå på 5. trinn og fem nivå på 8. og 9. trinn.

Ifølge Utdanningsdirektoratets analysar, viser dei nasjonale prøvane i 2024 at 5. trinn presterte litt svakare i lesing og rekning og litt betre i engelsk samanlikna med 2023.

Elvane på 8. og 9. trinn gjer det noko svakare enn fjorårskullet i rekning, medan prestasjonane har endra seg lite i engelsk og lesing frå i fjor. Gutane presterer litt betre enn jenter i rekning på alle trinn, medan det er motsett i lesing. På 5. trinn presterer gutane litt betre enn jentene i engelsk, medan engelskresultata er meir jamne på 8. og 9. trinn. Forskjellane mellom kjønna har auka i rekning for 5. trinn, medan kjønnsforskjellane i lesing og rekning på ungdomstrinnet er svakare i år enn i fjor. Samanlikna med andre fylke har Oslo, på både barne- og ungdomstrinnet, ein større prosentdel elevar på dei høgaste meistringsnivåa. Når det gjelder prosentdelen elevar på lågaste meistringsnivå, er forskjellen mellom Oslo og dei andre fylka ikkje like stor.

Figur 6.3 Gjennomsnittleg skalapoeng i nasjonale prøvar for 5. trinn, frå skuleåret 2022–23 til skuleåret 2024–25

Kjelde: Utdanningsdirektoratet

Figur 6.4 Gjennomsnittleg skalapoeng i nasjonale prøvar for 8. og 9. trinn, frå skuleåret 2022–23 til skuleåret 2024–25

Kjelde: Utdanningsdirektoratet

Skulebidragsindikatorane

Kvar elev har med seg mange føresetnader som påverkar skuleresultata. Skulebidragsindikatorane skal vise kor mykje skulen bidreg med i resultata til elevane, og kan tolkast som forskjellen mellom dei faktiske skuleresultata til elevane og det som kan ventast ut frå føresetnadene deira. Skulebidragsindikatorane gir inga forklaring på kvifor bidraget er som det er. Dei må sjåast i samanheng med lokalt kunnskapsgrunnlag og annan tilgjengeleg informasjon, som læringsresultat og læringsmiljø.

For 1.–4. trinn blir det berre kontrollert for familiebakgrunn (utdanninga til foreldra, hushaldsinntekt og innvandringsbakgrunn), sidan det ikkje er faktiske elevresultat å kontrollere mot. På 5.–7. trinn blir det i tillegg til indikatorane for familiebakgrunn, også kontrollert for dei tidlegare resultata til elevane på nasjonale prøvar på 5. trinn. Indikatorane for 5.–7. trinn, for dei samanslåtte årgangane 2023 og 2024, viser at ein stor del av resultatskilnadene mellom skulane kan forklarast med skilnader i elevgrunnlaget.

For 64 pst. av dei offentlege skulane i landet kan ein ikkje med statistisk sikkerheit seie at elevane presterer høgare eller lågare på nasjonale prøvar på 5. trinn enn forventa ut frå foreldrebakgrunnen deira. 18 pst. av skulane har elevar som i snitt presterer signifikant høgare enn forventa, og på 18 pst. av skulane presterer elevane signifikant lågare enn forventa. Når det gjeld resultata på nasjonale prøvar på 8. trinn, kan ein for 63 pst. av skulane ikkje med sikkerheit seie at elevane presterer høgare eller lågare enn forventa på nasjonale prøvar, gitt foreldrebakgrunnen deira og prestasjonar på nasjonale prøvar på 5. trinn. På 17 pst. av skulane presterer elevane signifikant høgare enn forventa, og på 20 pst. av skulane presterer elevane signifikant lågare enn forventa.

Oslo kommune har høgast prosentdel skular som bidreg meir enn landsgjennomsnittet til resultata til elevane, både på 1.–4. trinn og på 5.–7. trinn. Ingen av skulane i Finnmark og Østfold har eit skulebidrag som er høgare enn landsgjennomsnittet på 8.–10. trinn.

Skulebidragsindikatorane er eit supplement til eksisterande informasjon om kvalitetsskilnader mellom fylke, kommunar og skular. Dei gir ein indikasjon på kor mykje den enkelte skulen bidreg med, men dei gir ikkje nødvendigvis heile bildet, sidan fleire omstende som kan ha innverknad på elevresultata, ikkje lèt seg måle.

Karakterar og grunnskulepoeng

Elevane som gjekk ut av grunnskulen våren 2025, har i snitt 42,2 grunnskulepoeng. Det er tilsvarande som for avgangskullet i 2024 og 0,2 poeng meir enn før pandemiåra (2019–20 til 2021–22). På grunn av covid-19-pandemien blei det i 2020, 2021 og 2022 ikkje gjennomført eksamen i grunnskulen. Jenter har i snitt 3,8 grunnskulepoeng meir enn gutane i 2025. Forskjellen på jenter og gutar er mindre samanlikna med 2024. I 2024 hadde jenter i snitt 4 grunnskulepoeng meir enn gutane.

Samanlikna med i fjor er det svært små endringar i dei gjennomsnittlege standpunktkarakterane i ulike fag. Berre i matematikk går snittkarakteren litt ned, frå 3,7 til 3,6. Jentene får i snitt høgare standpunktkarakterar enn gutane i alle fag utanom kroppsøving. Skilnaden er størst i kunst og handverk, der jentene i snitt får 0,7 karakterpoeng meir enn gutane.

Nokre elevar får ikkje standpunktkarakter i eitt eller fleire fag. Dei får i staden merknader om fritak eller manglande vurderingsgrunnlag i det aktuelle faget. Norsk sidemål er det faget der flest elevar er fritekne for standpunktkarakter. 24 pst. av avgangselevane hadde fritak i 2024, noko som er ein auke på 1 prosenteining frå førre skuleår. Det har vore ein auke i talet på elevar som er fritekne frå karakter i norsk sidemål dei siste åra. I 2019 og 2020 hadde i underkant av 17 pst. fritak. Delen har gått opp 6 prosentpoeng mellom 2019 og 2023. Ei årsak er truleg auken i talet på minoritetsspråklege elevar, sidan Noreg i 2022 og 2023 tok imot eit høgt tal fordrivne frå Ukraina.

Prosentdelen elevar som ikkje har vurderingsgrunnlag, har også auka dei siste åra. Auken i prosentdelen elevar utan vurderingsgrunnlag i norsk hovudmål det siste året er marginal, men dei to føregåande åra var auken relativt stor. Kva som er årsaka til at stadig fleire manglar vurderingsgrunnlag, er vanskeleg å seie. Høgare skulefråvær kan vere ei årsak. Auka innvandring kan også vere ei årsak i norsk hovudmål.

Bruk av undervisningspersonale utan godkjend utdanning

Kompetansekrava for tilsetjing i grunnskulen tilseier at ein må ha lærarutdanning eller anna godkjend utdanning for å bli fast tilsett. Tal frå Utdanningsdirektoratet viser at 4,8 pst. av årsverka til undervisning ikkje oppfylte kompetansekrava for tilsetjing i skuleåret 2024–25. Desse kan vere mellombels tilsette eller tilsette under føresetnad av at utdanning dei har begynt på, blir fullført.

Figur 6.5 viser utviklinga i prosentdelen av berekna årsverk til undervisning i grunnskulen som ikkje oppfyller kompetansekrava for tilsetjing. Talet har lege på i overkant av 4 pst. dei siste åra, noko som kan kome av meir vikarbruk som følge av den statlege satsinga på vidareutdanning av lærarar og innføringa av lærarnorma. Det var ein nedgang frå skuleåret 2020–21 som kan ha samanheng med koronapandemien og lite behov for vikarbruk.

Figur 6.5 Prosentdelen av årsverk i grunnskulen som ikkje oppfyller kompetansekrava for tilsetjing frå skuleåret 1992–93 til skuleåret 2024–25

Kjelde: GSI (Utdanningsdirektoratet)

5,3 pst. av lærarane i vidaregåande skular hadde vidaregåande utdanning eller lågare i skuleåret 2024–25, medan 4,3 pst. hadde universitets-/høgskuleutdanning på lågare nivå, men ikkje pedagogisk utdanning. 3,9 pst. hadde universitets-/høgskuleutdanning på høgare nivå, men ikkje pedagogisk utdanning.

Lærarar som underviser i norsk, matematikk, norsk teiknspråk, samisk og engelsk på 1.–7. trinn, skal ha minst 30 studiepoeng i faget. På 8.–10. trinn skal lærarar som underviser i norsk, matematikk, engelsk, norsk teiknspråk, samisk og engelsk, ha minst 60 studiepoeng i undervisningsfaget. Lærarar utdanna før 2014 har dispensasjon frå dette kravet. Dei siste åra har det vore ein tydeleg nedgang i delen lærarar som manglar fordjuping i norsk, matematikk og engelsk. I skuleåret 2024–25 oppfyller ikkje 12 pst. av norsklærarane, 16 pst. av matematikklærarane og 28 pst. av engelsklærarane kompetansekravet for faga dei underviser i. Samanliknar ein med skuleåret 2021–22, har det vore en nedgang på 723 lærarar som manglar fordjuping i norsk, 1 194 lærarar som manglar fordjuping i matematikk og 675 lærarar som manglar fordjuping i engelsk.

Tilsette med innvandrarbakgrunn

Det har vore ein svak auke i prosentdelen tilsette med innvandrarbakgrunn i kommunale grunnskular og kommunale vidaregåande skular dei siste tre åra. Norskfødde med innvandrarforeldre utgjer ein liten del.

Figur 6.6 Prosentdelen innvandrarar og norskfødde med innvandrarforeldre blant undervisningspersonalet¹ i grunnskular og i vidaregåande skular, 2022–2024

¹ Tala inkluderer både hovud- og biarbeidsforhold.

Kjelde: Statistisk sentralbyrå

Av 19 400 studentar som utdanna seg til å bli lærar i skulen i 2024, hadde 10 pst. innvandrarbakgrunn. Prosentdelen med innvandrarbakgrunn som går på slike utdanningar, har auka litt dei siste tre åra.

Figur 6.7 Prosentdelen innvandrarar og norskfødde med innvandrarforeldre blant studentar under utdanning for å bli lærar¹, 2022–2024

¹ Allmenn-/grunnskulelærarutdanning inkludert masterutdanning for grunnskulelærarar, fag- og yrkesfaglærarutdanning, integrert masterutdanning og praktisk-pedagogisk utdanning.

Kjelde: Statistisk sentralbyrå

Noreg har motteke mange fordrivne frå Ukraina. Tal frå Utlendingsdirektoratet viser at per 3. august 2025 har 80 280 ukrainarar gyldig løyve om mellombels kollektivt vern. Tal frå SSB frå fjerde kvartal i 2024 viser at nesten 1 500 personar frå Ukraina med kortare butid enn fire år no arbeider i norsk barnehage eller skule.

Figur 6.8 Arbeidsforhold for innvandrar med landbakgrunn frå Ukraina og butid mindre enn 4 år. Tal for 4. kvartal 2024

Kjelde: Statistisk sentralbyrå

Kommunal ressursbruk

Korrigerte brutto driftsutgifter viser utgiftene kommunane har til undervisning, inkludert drift av skulelokale og skyss. Korrigerte brutto driftsutgifter per elev i grunnskulen var 161 471 kroner i 2024, ein nominell auke på 3,5 pst. frå 2023. Den kommunale pris- og lønnsauken (deflatoren) var i 2024 på 4,4 pst., som vil seie at det i snitt har vore ein realnedgang i utgifter per elev i grunnskulen sidan 2023. I vidaregåande opplæring var korrigerte brutto driftsutgifter per elev i 2024 180 932 kroner på studieførebuande program og 216 110 kroner på yrkesfaglege program.

I kommunesektoren var brutto driftsutgifter til grunnskule 17,8 pst. av totale brutto driftsutgifter i 2024. Prosentdelen av utgifter til grunnskule har gått noko ned dei siste ti åra. Lønnsutgiftene er den klart største driftskostnaden både i grunnskulen og i vidaregåande opplæring. Det er store kommunale skilnader i ressursbruk i skulen. I kommunar med spreidd busetnad er det fleire mindre skular. Ulik kostnadsstruktur kan forklare mykje av variasjonen mellom kommunane i kor mykje pengar dei bruker på skule. Frie inntekter i form av eigedomsskatt og kraftinntekter har òg tydeleg innverknad på utgiftsnivået. Kommunar med store inntekter bruker meir pengar på skule. Den resterande variasjonen mellom kommunar kan mellom anna kome av variasjonar i elevsamansetjinga. Spesielt for små kommunar kan elevar med behov for ekstrainnsats vere utslagsgivande. Ulikskapar kan òg kome av ulik politisk prioritering mellom kommunar.

Noreg bruker mykje ressursar på utdanning samanlikna med andre land, viser tal frå OECD (Education at a Glance 2024: OECD Indicators). Dersom ein ser på utgiftene per elev, har Noreg blant dei høgaste utgiftene til grunnskulen og vidaregåande opplæring blant OECD-landa.

Spesialundervisning

Elevar som ikkje har eller kan få tilfredsstillande utbyte av det ordinære opplæringstilbodet, har krav på spesialundervisning. Prosentdelen elevar med spesialundervisning i grunnskular og spesialskular har dei siste ti åra stabilisert seg på om lag 8 pst. I skuleåret 2024–25 låg delen som fekk spesialundervisning, på 8 pst. av alle elevar i grunnskulen, litt lågare enn året før. 66 pst. av alle elevar som får spesialundervisning, er gutar.

I løpet av barnetrinnet og utover på ungdomstrinnet aukar prosentdelen av elevar med spesialundervisning, som figur 6.9 viser. I skuleåret 2024–25 hadde 3,7 pst. av elevane på 1. trinn enkeltvedtak om spesialundervisning. På 10. trinn var prosentdelen av elevar med spesialundervisning 11,2 pst. 50 547 elevar fekk vedtak om spesialundervisning med undervisningspersonale.

Figur 6.9 Prosentdel av elevar med enkeltvedtak om spesialundervisning av totalt elevtal, fordelte på årstrinn. Skuleåret 2024–25

Kjelde: GSI (Utdanningsdirektoratet)

Elevar med innvandrarbakgrunn

Særskild språkopplæring

I opplæringslova § 3-6 (for grunnskulen) og § 6-5 (for vidaregåande opplæring) heiter det at elevar som har eit anna morsmål enn norsk og samisk, har rett på forsterka opplæring i norsk til dei har tilstrekkeleg ferdigheit i norsk til å følge den vanlege opplæringa i skulen.

I skuleåret 2024–25 fekk 49 055 elevar i grunnskulen forsterka opplæring i norsk, noko som er 1 009 fleire enn året før. Dette utgjer 7,8 pst. av elevane. 4 702 elevar på 1. trinn fekk forsterka opplæring i norsk skuleåret 2024–25, og det er 8,2 pst. av alle førsteklassingane. Om nødvendig har elevane òg rett til morsmålsopplæring, tospråkleg opplæring i fag eller begge delar. I skuleåret 2024–25 var det 2 253 elevar som berre fekk morsmålsopplæring, 8 724 elevar som berre fekk tospråkleg opplæring i fag, og 1 019 elevar som fekk begge delar.

Resultat i grunnskulen

Figur 6.10 Grunnskulepoeng etter innvandringskategori og kjønn, 2022–24

Kjelde: Statistisk sentralbyrå

Det er små forskjellar mellom grunnskulepoenga til norskfødde med innvandrarforeldre og andre elevar. 2,4 poeng skilde desse i 2024. Avstanden mellom innvandrarar (dei som sjølve har innvandra) og andre elevar er noko større. 4,8 poeng skilde desse i 2024.

Det er vanskeleg å vurdere resultata til innvandrarelevar. Mange av dei kan ikkje vurderast ut frå ordinære læreplanar, fordi dei treng tid til å tileigne seg eit nytt språk. 22 pst. av innvandrarelevane fekk ikkje berekna grunnskulepoeng i 2024. Det er særleg dei med 0–2 års butid som ikkje har fått berekna grunnskulepoeng. 62 pst. av dei med 0–2 års butid har ikkje fått berekna grunnskulepoeng. Til samanlikning har 17 pst. av dei med 3–4 års butid og 14 pst. av dei med 5–6 års butid ikkje fått berekna grunnskulepoeng. Butida har stor innverknad på kor mange grunnskulepoeng innvandrarar har ved utgangen av 10. trinn. Det er først blant dei med meir enn 9–10 års butid at talet på grunnskulepoeng nærmar seg talet på grunnskulepoeng for norskfødde med innvandrarforeldre.

Jenter får i gjennomsnitt 4 grunnskulepoeng meir enn gutane. Norskfødde jenter med innvandrarforeldre får fleire grunnskulepoeng enn gutar utan innvandrarbakgrunn.

Prosentdelen elevar på dei to lågaste meistringsnivåa, er høgare blant innvandrarar og norskfødde med innvandrarforeldre enn blant andre elevar. Det er størst forskjellar i lesing og minst forskjellar i engelsk. Tala må tolkast i lys av at delen som er fritekne, er høgare for innvandrarar enn for norskfødde med innvandrarforeldre og andre.

I lesing gjer jentene det betre enn gutane. I rekning gjer gutane det betre enn jentene. Desse forskjellane gjer seg gjeldande både mellom gutar og jenter med innvandrarbakgrunn og mellom andre gutar og jenter. Det er små forskjellar mellom gutar og jenter i engelsk.

Butida har mykje å seie for meistringsnivået til elevane. Dei som har budd i Noreg i 9–10 år, nærmar seg nivået til dei norskfødde med innvandrarforeldre i lesing.

Figur 6.11 Prosentdelen elevar på dei to lågaste meistringsnivåa (1 og 2) i nasjonale prøvar i faga engelsk, lesing og rekning på 8. trinn, etter innvandringskategori, 2024

Kjelde: Statistisk sentralbyrå

Gjennomføring av vidaregåande opplæring

Dei norskfødde jentene med innvandrarforeldre fullfører og består vidaregåande opplæring i løpet av fem eller seks år i større grad enn dei andre jentene. Målepunktet er fem år for elevar på studieførebuande og seks år for elevar på yrkesfag.

65 pst. av innvandrarane som begynte i vidaregåande opplæring i skuleåret 2018–19 (2018-kullet), fullførte og bestod vidaregåande opplæring i løpet av fem eller seks år. Denne prosentdelen er betydeleg lågare enn delen norskfødde med innvandrarforeldre og andre. Kor lenge ein har budd i Noreg, har mykje å seie for fullføringsprosenten.

Figur 6.12 Prosentdelen som starta i vidaregåande opplæring i skuleåret, 2016–17 (2016-kullet) til 2018–19 (2018-kullet), og som fullførte og bestod vidaregåande opplæring i løpet av fem (studieførebuande) eller seks (yrkesfag) år, etter innvandringskategori og kjønn

Kjelde: Statistisk sentralbyrå

Læreplassar og kontraktar

Figur 6.13 Prosentdelen innvandrarar og norskfødde med innvandrarforeldre med læreplass som første ønske som har fått godkjent lærekontrakt eller plass som lærekandidat, 2022–2024

Kjelde: Statistisk sentralbyrå

Av 21 300 søkarar (med ungdomsrett) med læreplass som førsteønske i skuleåret 2024–25, fekk 17 400 ein godkjend lærekontrakt per 31. desember 2024. I tillegg var det meir enn 1 000 lærekandidatar.

Delen som ikkje er i utdanning eller arbeid eller har gjennomført vidaregåande opplæring

Figur 6.14 Prosentdelen i alderen 16–25 år som verken er i utdanning, arbeid eller har fullført vidaregåande opplæring, etter innvandringskategori og kjønn, 2022–2024

Kjelde: Statistisk sentralbyrå

I 2024 er 14 pst. av innvandrarar i alderen 16–25 år verken i utdanning, arbeid eller har fullført vidaregåande opplæring. Til samanlikning gjeld dette 6 pst. av norskfødde med innvandrarforeldre og 5 pst. av andre i same aldersgruppe.

Vaksne i grunnopplæringa

Vaksne som treng grunnskuleopplæring, har rett til slik opplæring dersom dei sjølve ønsker det, jf. opplæringslova § 18-2. Tal frå GSI viser at det i skuleåret 2024–25 var om lag 10 500 vaksne som fekk grunnskuleopplæring. Dette er om lag 300 fleire enn førre skuleår. Av dei som fekk slik opplæring, fekk om lag 7 700 det som ordinær grunnskuleopplæring, og 2 800 fekk opplæringa som spesialundervisning.

Dei som har fullført grunnskuleopplæring eller tilsvarande opplæring, men som ikkje har studiekompetanse eller yrkeskompetanse frå vidaregåande opplæring, har rett til vidaregåande opplæring frå det skuleåret som tek til det året dei fyller 19 år. Dette gjeld òg dei som har fullført vidaregåande opplæring i eit anna land, men som ikkje får godkjent opplæringa i Noreg, jf. opplæringslova § 18-3. Opplæringa skal vere tilpassa behova og livssituasjonen til den enkelte. Vaksne som ønsker å gjennomføre vidaregåande opplæring, kan søke om ordinært inntak og konkurrere om plassane med søkarane med ungdomsrett, eller dei kan søke om individuelt opptak basert på realkompetanse. Med dette alternativet blir undervisninga ofte komprimert og/eller avkorta. Vaksne kan òg søke vidaregåande opplæring gjennom private tilbydarar av opplæring, til dømes studieforbund, men det meste av opplæringa skjer i dei vidaregåande skulane. Dei fleste vaksne får opplæring gjennom vaksenopplæringstilbod og er ikkje ein del av den generelle søkar- og elevstatistikken for vidaregåande opplæring.

Tal frå Utdanningsdirektoratet viser at det i 2024–25 deltok om lag 15 600 vaksne i opplæring på vidaregåande skular eller vaksenopplæringssenter i heile landet. Det er 1 000 færre enn året før. Knappe 6 000 får opplæring i studieførebuande utdanningsprogram og nesten 9 700 på yrkesfaglege utdanningsprogram.

Skulefritidsordninga

Kommunar må ha eit tilbod om skulefritidsordning før og etter skuletid for 1.–4. trinn og for barn med særskilde behov på 5.–7. trinn. Talet på barn som deltek i skulefritidsordninga (SFO), heldt fram med å stige i skuleåret 2024–25. Då gjekk det 187 169 barn i SFO, noko som er ein auke på 12 765 frå året før. Den største auken frå skuleåret 2023–24 har skjedd på 3. trinn. Aukinga kan sjåast i samanheng med at ordninga med 12 timar gratis SFO per veke vart utvida til 3. trinn hausten 2024. Etter innføringa har prosentdelen elevar på 3. trinn i SFO auka frå 63 pst. i skuleåret 2023–24 til 86 pst. i skuleåret 2024–25. I skuleåret 2024–25 var det 95 pst. av barna på 1. trinn som gjekk i SFO, medan 77 pst. av barna på 1.–4. trinn gjekk i SFO. Tabell 6.6 viser at deltaking i SFO varierer mykje mellom dei ulike klassetrinna og er høgast blant dei yngste barna. I skuleåret 2024–25 var 1 999 av elevane i SFO elevar på 5.–7. trinn.

Det er ingen krav til kompetanse for tilsette i SFO. Tal frå GSI viser at 8 pst. av dei tilsette i SFO i skuleåret 2024–25 hadde godkjend lærar- eller barnehagelærarutdanning. 43 pst. hadde fagbrev som barne- og ungdomsarbeidar, og 49 pst. hadde annan bakgrunn.

Kommunen kan krevje kostnadene til SFO dekte gjennom foreldrebetaling. Dette bidreg til at det er stor variasjon i foreldrebetaling i SFO mellom kommunar. Frå hausten 2022 fekk alle elevar på 1. trinn tilbod om 12 timar gratis SFO per veke, og frå hausten 2023 fekk alle elevar på 2. trinn tilbod om det same. Frå august 2024 gjaldt ordninga for 3. trinn òg. Hausten 2020 vart det innført ei nasjonal ordning med redusert foreldrebetaling i SFO for barn frå låginntektsfamiliar på 1.–2. trinn og gratis SFO for barn med behov for særskild tilrettelegging på 5.–7. trinn. Hausten 2021 vart den nasjonale ordninga med redusert foreldrebetaling i SFO utvida til å gjelde 3.–4. trinn òg. Kommunar kan i tillegg velje å tilby ytterlegare inntektsgraderte satsar, friplassar og søskenmoderasjon i SFO.

Tabell 6.6 Deltaking i skulefritidsordninga (SFO)

Skuleår

2018–19

2019–20

2020–21

2021–22

2022–23

2023–2024

2024–25

Talet på barn i SFO

158 318

156 597

147 749

152 955

165 045

174 404

187 169

Prosentdel av barna i SFO med heiltidsplass

56

57

58

58

58

57

54

Dekningsgrad 1.–4. trinn (pst.)

61

62

59

62

67

71

77

Dekningsgrad 1. trinn (pst.)

82

82

82

83

92

94

95

Dekningsgrad 2. trinn (pst.)

76

76

73

77

79

92

93

Dekningsgrad 3. trinn (pst.)

59

59

54

58

62

63

86

Dekningsgrad 4. trinn (pst.)

30

31

28

30

34

37

37

Prosentdel av SFO-ar som tilbyr søskenmoderasjon

67

68

69

72

73

70

68

Kjelde: GSI (Utdanningsdirektoratet)

Leksehjelp

Alle elevar i grunnskulen har rett til åtte veketimar med gratis leksehjelp etter skuletid. Kommunane har ansvaret for tilbodet, og det kan organiserast slik det er mest formålstenleg ut frå lokale tilhøve. Tilbodet skal vere gratis, omfatte alle og vere frivillig for kvar einskild elev. I skuleåret 2024–25 deltok 93 043 barn på 1.–10. trinn på leksehjelp. Dette utgjer 15 pst. av elevane, om lag same nivå som året før. Det er flest elevar på 3.–7. trinn som nyttar seg av leksehjelp.

7 Nøkkeltal for barnehagesektoren

Kapittelet gir informasjon om utviklinga i talet på barn og tilsette og om ressursbruken i barnehagesektoren.

Barnehagane blir i all hovudsak finansierte gjennom dei frie inntektene til kommunane og foreldrebetalinga. Barnehagesektoren er eit av dei største tenesteområda i kommunane. Samla brutto driftsutgifter til barnehagar i 2024 var 68,6 mrd. kroner og utgjorde 10,8 pst. av driftsutgiftene i kommunane. Talgrunnlaget i kapittelet er henta frå Statistisk sentralbyrå (SSB), rapportering frå barnehagane (BASIL), KOSTRA (KOmmune-STat-RApportering), Sametinget, Database for statistikk om høgare utdanning (DBH) og ulike undersøkingar som er gjennomførte på oppdrag frå departementet.

Barn i barnehage

Tabell 7.1 Barn i barnehage, dekningsgrad og gjennomsnittleg opphaldstid, 2009–2024

2009

2014

2021

2022

2023

2024

Barn i barnehage

270 174

286 414

268 465

268 730

266 916

266 014

Dekningsgrad 1–5 år (pst.)

88,5

90,2

93,4

93,4

93,8

94,3

Dekningsgrad 0 år (pst.)

4,5

3,6

4,6

4,6

4,8

5,5

Dekningsgrad 1 år (pst.)

68,6

68,5

79,1

81,0

81,8

83,4

Dekningsgrad 2 år (pst.)

85,9

91,3

94,7

94,7

94,8

95,3

Dekningsgrad 3 år (pst.)

94,5

95,5

96,8

96,8

96,7

97,1

Dekningsgrad 4 år (pst.)

96,9

97,0

97,5

97,2

97,3

97,4

Dekningsgrad 5 år (pst.)

97,3

97,5

97,8

97,4

97,5

97,7

Gjennomsnittleg avtala opphaldstimar per veke¹

42,8

44,1

44,7

44,7

44,8

44,8

Prosentdel av barn med heiltidsplass

85,2

93,3

97,3

97,6

98,1

98,5

¹ Ny reknemåte for opphaldstimar frå 2024 på grunn av brot i rapporteringa av opphaldstid.

Kjelder: Utdanningsdirektoratet (BASIL), Statistisk sentralbyrå, Kunnskapsdepartementet

Ved utgangen av 2024 gjekk 266 014 barn i ein ordinær barnehage eller ein familiebarnehage. Dette inkluderer barn som av ulike årsaker har fått barnehageplass før eittårsalderen, og barn som har fått utsett skulestart til det året dei fyller sju. I tillegg hadde 107 opne barnehagar kapasitet til å ta imot 3 060 barn i 2024. Departementet har ikkje statistikk for deltakinga i opne barnehagar.

Etter ein svak auke i 2022 gjekk talet på barn i barnehagen noko ned i 2023 og 2024. Nedgangen heng saman med låge fødselstal og færre barn i barnehagealder. Barn under 3 år utgjorde 37 pst. av alle barn i barnehage.

I 2024 hadde 98,5 pst. av barna heiltidsplass i barnehagen, mot 69,6 pst. i 2005. Heiltidsplass vil seie avtala opphaldstid på 41 timar i veka eller meir. Gjennomsnittleg avtala opphaldstid for barn i barnehage har i same periode auka frå 39 til 44,8 timar per veke. Dekningsgraden i 2024 for barn i alderen 1–5 år var 94,3 pst., mot 76,2 pst. i 2005. Dekningsgraden har vore stabil for dei eldre barna dei siste åra og auka for dei yngste barna.

Det samla talet på barn i barnehagar har gått ned sidan 2013. Hovudtyngda av reduksjonen i barnehageplassar har vore i offentlege barnehagar. Sidan 2020 har det vore ein auke på 208 barn med plass i offentlege barnehagar og ein nedgang på 6 458 barn med plass i private barnehagar.

I 2024 hadde om lag 51 pst. av alle barnehagebarn plass i ein offentleg barnehage og 49 pst. i ein privat barnehage. Ved utgangen av 2024 var det 5 222 barnehagar i Noreg, inkludert familiebarnehagar og opne barnehagar. Av desse var 2 562 kommunale, 12 fylkeskommunale/statlege og 2 648 private barnehagar. Frå 2008 har det vore ein stabil nedgang i talet på barnehagar, og frå 2023 til 2024 har det vore ein reduksjon på 69 private og 23 offentlege barnehagar.

Tabell 7.2 Barn i barnehage etter eigarforhold, offentleg og privat, 2020–2024

2020

2021

2022

2023

2024

Offentlege

136 987

135 074

136 989

137 067

137 195

– kommunale

136 280

134 360

136 282

136 360

136 493

– fylkeskommunale/statlege

707

714

707

707

702

Private

135 277

133 391

131 741

129 849

128 819

– kyrkjelyd/trussamfunn

6 407

6 118

5 985

5 810

4 453

– foreldreeigde

29 756

29 206

29 094

28 842

28 454

– kvinne- og familieforbund /sanitetsforeining

798

776

790

788

655

– bedrift

2 754

2 639

2 055

2 010

982

– pedagogisk/ideologisk org.

4 461

4 332

4 062

3 965

1 647

– enkeltpersonar

8 007

7 217

6 529

5 333

5 142

– konsern/aksjeselskap

71 581

71 696

71 962

72 089

74 212

– stiftelse

8 928

8 959

8 852

8 703

11 088

– studentsamskipnad

2 585

2 448

2 412

2 309

2 186

Totalt

272 264

268 465

268 730

266 916

266 014

Barn som går i opne barnehagar, er ikkje med i tabellen, medan barn i familiebarnehagar er inkluderte. I 2024 gjekk 19 barn i offentlege familiebarnehagar, og 2 211 barn gjekk i private familiebarnehagar.

Kjelder: Utdanningsdirektoratet (BASIL), Statistisk sentralbyrå

Tabell 7.3 Opne barnehagar, offentlege og private, 2017–2024

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Kommunale

40

43

43

36

30

33

34

35

Private

73

74

73

74

75

74

73

72

Totalt

113

117

116

110

105

107

107

107

Kjelde: Utdanningsdirektoratet (BASIL)

Tabell 7.4 Prosentdel barn i barnehage blant minoritetsspråklege barn og andre barn, 2022–2024

2022

2023

2024

Minoritetsspråklege

Andre

Minoritetsspråklege

Andre

Minoritets-språklege

Andre

1-åringar

59,4

86,8

61,3

87,0

65,8

87,0

2-åringar

86,4

97,7

87,2

96,9

90,6

96,6

3-åringar

93,5

98,3

94,0

97,6

95,0

97,7

4-åringar

94,1

98,5

95,4

97,9

96,1

97,8

5-åringar

94,0

98,9

94,7

98,4

96,1

98,3

1–2-åringar

73,1

92,1

75,0

92,1

78,5

92,2

3–5-åringar

93,9

98,6

94,7

98,0

95,7

97,9

1–5-åringar

86,2

95,4

87,4

95,6

89,5

95,7

Kjelder: Utdanningsdirektoratet (BASIL), Statistisk sentralbyrå

Minoritetsspråklege barn er definerte ved at både barnet og dei føresette til barnet har eit anna morsmål enn norsk, samisk, svensk, dansk eller engelsk. 89,5 pst. av minoritetsspråklege barn i alderen 1–5 år gjekk i barnehage i 2024. Det er ein auke på om lag 2 prosenteiningar frå 2023. Prosentdelen barn som går i barnehage, aukar med alderen til barna. For minoritetsspråklege barn er skilnaden mellom ulike aldersgrupper større enn for andre barn. For 3-, 4- og 5-åringar er prosentdelen minoritetsspråklege barn som går i barnehage nesten like høg som for andre barn. Medan for 1–2-åringar er denne delen mykje lågare enn for andre barn, særleg for 1-åringane. Minoritetsspråklege barn startar altså seinare i barnehage og har dermed i gjennomsnitt gått færre år i barnehage før dei begynner på skulen. Det store fleirtalet av minoritetsspråklege barn har gått i barnehage før skulestart.

Tabell 7.5 Barn i barnehagar med samisk tilbod, fordelte etter type tilbod, 2019–2024

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Samisk barnehage

538

588

565

571

476

555

Barnehage med samisk avdeling

202

123

137

183

121

112

Barnehage med samisk språktilbod

110

88

76

139

143

137

Totalt

850

799

778

893

740

804

Kjelde: Sametinget

Tabell 7.6 Barn i barnehagar med samisk tilbod, fordelte etter språkbakgrunn, 2019–2024

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Nordsamisk

783

714

696

802

639

716

Sørsamisk

35

53

54

54

62

48

Lulesamisk

32

32

28

37

39

40

Totalt

850

799

778

893

740

804

Kjelde: Sametinget

Figur 7.1 Prosentvis fordeling av barn i barnehagar etter barnehagestorleik, 2008–2024

Opne barnehagar er ikkje inkluderte i talet på barnehagar.

Kjelder: Utdanningsdirektoratet (BASIL), Statistisk sentralbyrå

Antalet barn i barnehagar med 25 barn eller færre har gått ned med 33 pst. dei siste ti åra, medan talet på barn i barnehagar med 51–75 barn har gått ned med 7 pst. i same tidsrom. Talet på barn i barnehagar med 26–50 barn har hatt ein nedgang på 7 pst., medan talet for barnehagar med 76 eller fleire barn er på omtrent same nivå. Noko av dette kan forklarast med ein reduksjon i barnetal. Figur 7.1 viser at det har vore ein svak reduksjon i prosentdelen barn i dei minste barnehagane, og ein svak auke i dei største barnehagane dei siste ti åra.

Personalet i barnehagen

Tabell 7.7 Personalet i barnehagen, 2020–2024

2020

2021

2022

2023

2024

Talet på tilsette

95 909

95 201

95 706

95 592

97 457

Talet på årsverk

77 700

77 447

78 100

78 223

77 371

Årsverk i grunnbemanninga

64 392

63 926

64 507

64 436

63 934

Styrarar (årsverk)

4 739

4 705

4 647

4 636

4 629

Årsverk i grunnbemanninga med barnehagelærarutdanning eller pedagogisk utdanning som tilsvarer utdanningskravet til pedagogisk leiar

27 605

27 694

27 587

27 175

26 887

– i pst. av grunnbemanninga

42,9

43,4

42,8

42,2

42,1

Årsverk i grunnbemanninga med fagbrev som barne- og ungdomsarbeidar

13 873

14 171

14 558

14 726

14 440

– i pst. av grunnbemanninga

21,5

22,2

22,6

22,9

22,6

Personale som gir særskild språkstimulering til minoritetsspråklege barn (årsverk i parentes)

1 035

(317) 

927

(286) 

779

(267)

855

(330)

1 174 (384)

– prosentdel som har barnehagelærarutdanning

19,6

22,3

22,9

25,4

28,3

Personale som jobbar med barn/barnegrupper som krev ekstra ressursinnsats (årsverk i parentes)

8 487

(5 118)

8 922

(5 443)

9 260

(5 658)

9 412

(5 790)

9 888 (5 609)

– prosentdel som har barnehagelærarutdanning

26,8

27,2

25,9

25,5

26,1

Grunnbemanninga er dei tilsette i barnehagen som jobbar direkte med barna. Det omfattar pedagogiske leiarar, andre pedagogar, fagarbeidarar med fagbrev i barne- og ungdomsarbeidarfaget og assistentar.

Kjelder: Utdanningsdirektoratet (BASIL), Statistisk sentralbyrå

Ved utgangen av 2024 var det 97 457 tilsette som utførte 77 371 årsverk i barnehagane. Skilnaden mellom talet på tilsette og talet på årsverk viser at det er mange tilsette som jobbar deltid. Skilnaden for 2024 er høgare enn tidlegare år.

Det var 63 934 årsverk i grunnbemanninga i barnehagen i 2024, altså dei som jobbar direkte med barna. 42,1 pst. av årsverka i grunnbemanninga har barnehagelærarutdanning, medan 22,6 pst. av årsverka i grunnbemanninga har fagbrev som barne- og ungdomsarbeidar.

Bemanningsnorma for barnehagen tok til å gjelde frå 1. august 2018. Norma inneber at barnehagen skal ha minst éin tilsett per tre barn under 3 år og éin tilsett per seks barn over 3 år. Frå same tidspunkt blei også pedagognorma i barnehagen skjerpa, slik at barnehagen skal ha minst éin pedagogisk leiar per sju barn under 3 år og éin pedagogisk leiar per 14 barn over 3 år.

Per desember 2024 var grunnbemanninga i barnehagane på nasjonalt nivå i gjennomsnitt 5,7 barn per vaksen dersom ein korrigerer for alder og opphaldstid. Vaksne er målt i årsverka til pedagogiske leiarar og assistentar. Det har vore ein sterk reduksjon i talet på barn per vaksen sidan bemanningsnorma blei innført i 2018, og talet har vore stabil dei siste åra. 99 pst. av barnehagane oppfylte bemanningsnorma i 2024, noko som er på same nivå som året før.

65 pst. av barnehagane oppfylte den skjerpa pedagognorma utan bruk av dispensasjon per desember 2024. Det er på same nivå som året før. Prosentdelen pedagogiske leiarar med dispensasjon frå utdanningskravet har hatt ein svak nedgang på 0,2 prosenteiningar til 7,4 pst. i 2024. Totalt manglar det 2 702 årsverk for å oppfylle pedagognorma i alle barnehagar utan bruk av dispensasjon, ein auke på 120 årsverk frå 2023.

Tabell 7.8 Bemanningstettleik og pedagogtettleik, 2019–2024

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Talet på barn per årsverk i grunnbemanninga, korrigert for alder og opphaldstid (bemanningstettleik)

5,7

5,7

5,7

5,7

5,7

5,7

Prosentdel av barnehagar som oppfyller bemanningsnorma (bemanningstettleik på 6 eller lågare)

94

99

99

99

99

99

Prosentdel av barnehagar som oppfyller den skjerpa pedagognorma utan dispensasjon

64

69

71

67

65

65

Prosentdel av pedagogiske leiarar med dispensasjon frå utdanningskravet

8,7

6,8

5,9

6,7

7,6

7,4

Kjelde: Utdanningsdirektoratet (BASIL)

Det har tidlegare vore stor skilnad på barnehagane i dei målbare faktorane som utgjer ramma rundt barnehagekvardagen. Dei seinare åra har det vore ein sterk reduksjon i ulikskapen mellom barnehagar når det gjeld barn per årsverk i grunnbemanninga og barn per årsverk pedagogiske leiarar med godkjend utdanning. Dette må sjåast i samanheng med innføringa av bemanningsnorma og skjerpa pedagognorm i 2018.

Figur 7.2 Personalsamansetjing i kommunale og private barnehagar, 2024

Kjelde: Utdanningsdirektoratet

Det er berre ein liten skilnad i prosentdelen barnehagelærarar eller tilsvarande mellom kommunale og private barnehagar, medan prosentdelen barne- og ungdomsarbeidarar er nesten dobbelt så høg for dei kommunale. Private barnehagar har 10,4 prosenteiningar høgare del tilsette med annan bakgrunn i grunnbemanninga enn kommunale barnehagar.

Av alle tilsette i grunnbemanninga i barnehagen i 2024 var 11 pst. menn. Grunnbemanninga omfattar dei tilsette i barnehagen som jobbar direkte med barna. Frå 2013 til 2024 har det vore ein auke i prosentdelen menn i grunnbemanninga på om lag 0,5 prosenteining.

Tabell 7.9 Tilsette menn i barnehagane, 2019–2024

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Prosentdel menn av tilsette i grunnbemanninga

9,8

9,9

10,1

10,2

10,5

11,0

Prosentdel mannlege pedagogiske leiarar

9,3

9,8

10,1

10,2

10,4

10,7

Prosentdel menn av tilsette i anna grunnbemanning¹

10,1

10,0

10,1

10,3

10,5

11,1

¹ I tidlegare år har anna grunnbemanning blitt omtala som assistentar.

Kjelde: Utdanningsdirektoratet (BASIL)

Figur 7.3 Prosentdelen innvandrarar og norskfødde med innvandrarforeldre blant dei tilsette i barnehagane, 2022–2024

Kjelde: Statistisk Sentralbyrå

Tilsette med innvandrarbakgrunn utgjorde i 2024 om lag 20 pst. av personalet som arbeider direkte med barna i barnehagane, og dei aller fleste av desse har sjølv innvandra. Norskfødde med innvandrarforeldre utgjorde berre 1,5 pst. av dei tilsette. Dei siste tre åra har delen tilsette med innvandrarbakgrunn auka noko, frå 18 pst. i 2022 til 20 pst. i 2024. Auken gjeld i hovudsak kvinner.

Tabell 7.10 Utdanning av barnehagelærarar ved statlege og private høgskular og universitet, 2019–2024

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Opptak til barnehagelærarutdanning

3 094

3 144

3 011

2 403

1 932

1 985

– prosentdel menn

18,7

18,6

19,0

21,2

18,3

17,2

Uteksaminerte barnehagelærarar

2 249

2 190

2 272

2 099

2 241

1 945

– prosentdel menn

15,7

15,1

16,7

15,5

14,7

15,9

Kjelde: Database for statistikk om høgare utdanning (DBH)

Talet på opptak til barnehagelærarutdanning har minka dei siste åra. I 2024 omfatta opptaket på barnehagelærarutdanninga 1 985 studentar, ein svak auke sidan 2023. Talet på ferdig uteksaminerte barnehagelærarar har gått ned med 296 sidan 2023. Prosentdelen menn i opptaket har variert sidan 2019. Prosentdelen uteksaminerte menn var høgare i 2024 enn året før.

Figur 7.4 Prosentdelen innvandrarar og norskfødde med innvandrarforeldre blant studentane i barnehagelærarutdanninga, 2022–2024

Kjelde: Statistisk sentralbyrå

Av 5 700 studentar i 2024 utgjorde dei med innvandrarbakgrunn 22 pst., høvesvis 17 pst. som sjølve har innvandra og 5 pst. norskfødde med innvandrarforeldre.

Foreldrebetaling og moderasjonsordningar i barnehagen

Figur 7.5 Maksimalpris i barnehage utanfor sentralitetssone 5 og 6 og innsatssona, 2004–2025

Kjelde: Kunnskapsdepartementet

Regjeringa har frå 1. august 2025 redusert maksprisen i barnehage til 1 200 kroner per månad nasjonalt, og til 700 kroner i kommunar i sentralitetssone 5 og 6 i SSBs sentralitetsindeks, med unntak av kommunar alt omfatta av den eksisterande ordninga i innsatssona. Sjå meir om regjeringa sin politikk i programkategori 07.30 Barnehagar.

Det er innført to nasjonale moderasjonsordningar i barnehagen for familiar med låg inntekt. Minstekrav til redusert foreldrebetaling gjer at ingen familiar må betale meir enn 6 pst. av samla skattbar inntekt for ein barnehageplass, med maksprisen som ei øvre grense. Ordninga med gratis kjernetid gjer at barn frå familiar med inntekt under ei gitt grense har rett til 20 timar gratis opphald i barnehagen i veka. Denne ordninga gjeld for 2–5-åringar. Familiar med meir enn eitt barn i barnehage har også rett til søskenmoderasjon.

Frå 1. august 2025 har barn frå familiar med inntekt under 669 050 kroner rett til gratis kjernetid i barnehagen. Tal frå rapporteringssystemet til kommunane viser at 22 257 barn fekk innvilga gratis kjernetid i barnehage i 2024. Dette er ein reduksjon på i underkant av 30 pst. frå 2023. Nedgangen må sjåast i samanheng med reduksjon i maksimal foreldrebetaling.

I 2024 fekk totalt 28 513 barn lågare opphaldsbetaling på grunn av låg inntekt. 23 615 hushald fekk redusert opphaldsbetaling på grunn av låg inntekt.

Dersom ein familie har meir enn eitt barn i barnehage i same kommune, har familien rett til søskenmoderasjon i foreldrebetalinga. Denne ordninga gjeld uavhengig av inntekt. Reduksjonen for det andre barnet er minimum 30 pst. Frå 2023 vart det innført gratis barnehageplass frå det tredje barnet. I 2024 fekk 50 637 barn søskenmoderasjon, og det er 1 907 fleire enn i 2023. 47 953 barn fekk søskenmoderasjon som barn nummer to, medan 2 684 fekk søskenmoderasjon som barn nummer tre.

Tabell 7.11 Moderasjonsordningar i barnehagen, 2020–2024

2020

2021

2022

2023

2024

Inntektsgrense for gratis kjernetid

566 100

583 650

598 825

615 590

642 700

Hushald som har fått reduksjon i foreldrebetaling på grunn av låg inntekt¹

* ²

35 136

33 434

30 328

23 615

Barn som har fått innvilga lågare opphaldsbetaling fordi foreldra har låg inntekt¹

* ²

42 758

39 673

36 668

28 513

Barn som har fått innvilga gratis kjernetid fordi foreldra har låg inntekt¹

33 917

34 382

32 095

28 858

22 257

Barn som får søskenmoderasjon

47 712

47 265

50 747

48 730

50 637

¹ Omfattar også lokale ordningar med inntektsgrenser som er lågare enn dei nasjonale minstekrava.

2 Tal for 2020 manglar på grunn av feilrapportering.

Kjelder: Kunnskapsdepartementet, Utdanningsdirektoratet, Statistisk sentralbyrå

Barn med behov for særskild tilrettelegging

Barn under opplæringspliktig alder som har eit særleg behov for spesialpedagogisk hjelp, har rett til slik hjelp etter § 31 i barnehagelova. Retten gjeld uavhengig av om barnet går i barnehage eller ikkje. Barn med behov for særskild tilrettelegging er ei samansett gruppe. Mange av desse barna har nedsett funksjonsevne, som kan omfatte fysiske funksjonshemmingar, utviklingshemmingar, språk- og talevanskar, åtferdsvanskar og psykiske lidingar.

Prosentdelen barn i barnehage som får spesialpedagogisk hjelp etter § 31 i barnehagelova, har auka over tid, men har halde seg stabil dei siste åra. I 2024 fekk 3,6 pst. av barna i barnehage spesialpedagogisk hjelp. 65 pst. av barna som fekk spesialpedagogisk hjelp, er gutar. Dette er ein reduksjon på 6 prosenteiningar sidan 2023. Den spesialpedagogiske hjelpa i barnehagen heng ofte saman med utfordringar med språkutvikling og åtferdsvanskar.

Tabell 7.12 Barn i barnehage som får spesialpedagogisk hjelp, 2019–2024

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Tal

9 190

9 255

9 725

9 759

9 733

9 534

Prosentdel

3,3

3,4

3,6

3,6

3,6

3,6

Kjelde: Utdanningsdirektoratet

Barn i asylmottak som går i barnehage

Barn i asylmottak har ikkje rett til barnehageplass, men det er lagt økonomisk til rette for at dei kan få eit tilbod. Staten har finansiert heiltidsplassar for 4- og 5-åringane sidan 2011, og for 1-, 2- og 3-åringane sidan 2020. I og med at barnefamiliar i asylmottak er prioriterte for busetjing, og busetjingar kan skje året rundt, er det variasjon i tala for deltaking i barnehage i kommunar som har asylmottak. Utlendingsdirektoratet har ikkje registreringar som viser nøyaktig prosentdel barn som nyttar seg av plassane.

Kostnader i og finansiering av barnehagar

Barnehagesektoren består av om lag halvparten kommunale og halvparten private barnehagar. Private barnehagar får driftstilskot per heiltidsplass, rekna ut frå gjennomsnittlege ordinære driftsutgifter i tilsvarande kommunale barnehagar i same kommune. Prosentdelen barnehageutgifter av dei samla brutto driftsutgiftene til kommunane har vore stabil i dei seinare åra og var i 2024 på 68,6 mrd. kroner.

Tabell 7.13 Driftsutgifter til barnehage i kommunane, 2019–2024

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Brutto driftsutgifter til barnehage (i mill. kroner)¹

54 674

54 860

58 500

60 777

67 185

68 551

Prosentdel av brutto driftsutgifter til barnehage

11,4

11,2

11,2

11,0

11,3

10,8

Korrigerte brutto driftsutgifter² per barn³ i kommunal barnehage (i kroner)

227 831

225 639

251 928

267 008

295 618

292 579

Løpande prisar.

¹ Brutto driftsutgifter er driftsutgifter til kommunen sin eigen tenesteproduksjon og kjøp av tenester frå andre.

² Korrigerte brutto driftsutgifter er driftsutgifter til kommunen sin eigen tenesteproduksjon.

³ Korrigert for alder og opphaldstid.

Kjelde: KOSTRA (Statistisk sentralbyrå)

Det har vore ein nominell auke i dei korrigerte brutto driftsutgiftene per barn i kommunale barnehagar på om lag 2 pst. frå 2023 til 2024. Figur 7.6 viser spreiinga mellom kommunar i korrigerte brutto driftsutgifter per barn i kommunale barnehagar og korrigerte brutto driftsutgifter per elev i grunnskulen og skulefritidsordninga. Figuren viser at det er skilnader på kor mykje dei ulike kommunane bruker på dei ulike tenestene. Skilnadene mellom kommunar kan til dømes kome av geografiske skilnader, ulikt økonomisk handlingsrom eller skilnader i prioritering av barnehagar, skule og SFO framfor andre tenestetilbod. At kostnadsnivået kan tilpassast på lokalt nivå, er eit av formåla med rammefinansiering av kommunesektoren. Figuren viser òg at variasjonen i kommunale driftsutgifter ikkje er unik for barnehagesektoren.

Figur 7.6 Ulikskap mellom kommunar, korrigerte driftsutgifter per barn/elev i kommunale barnehagar, grunnskular og skulefritidsordninga, 2024

Kjelde: Statistisk sentralbyrå

Barnehagane er delvis finansierte gjennom foreldrebetaling, men dei er hovudsakleg finansierte av det offentlege. 91,4 pst. av drifta i dei kommunale barnehagane var i 2024 finansiert av det offentlege, ein auke frå 2023.

Tabell 7.14 Finansiering av kommunale barnehagar, 2018–2024 (i pst. av totale driftsmidlar)

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Prosentdel av driftsmidlar finansierte gjennom foreldrebetaling

13,4

12,9

11,9

12,2

11,7

9,9

8,6

Prosentdel av driftsmidlar finansierte av det offentlege

86,6

87,1

88,1

87,8

88,3

90,1

91,4

Kjelde: Statistisk sentralbyrå

Figur 7.7 viser at det over tid har vore stor spreiing i lønnsemda til ulike private aktørar. Driftsmarginen til private barnehagar var på1,8 pst. i 2023, opp frå 1,1 i 2022. Lønnsemda har òg gått noko opp blant dei ideelle barnehagane.

Figur 7.7 Driftsmarginar i private ordinære barnehagar, 2015–2023

Kjelde: Telemarksforsking

8 Likestilling og arbeid mot diskriminering

Kunnskapsdepartementets arbeid med likestilling og mot diskriminering er eit systematisk og langsiktig haldningsarbeid som startar i barnehagen, blir vidareført i skulen og som må ligge til grunn i fagskulane, på universiteta og høgskulane og i forskinga. Målet er at alle skal ha like sjansar uavhengig av kjønn, seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk, funksjonsevne, etnisk bakgrunn og religion. Som offentleg myndigheit er departementa forplikta til å vurdere likestillingskonsekvensar i alt arbeidet sitt, jf. likestillings- og diskrimineringslova § 24.

Arbeid for likestilling og mot diskriminering i barnehage og skule

Barnehage

Formålsparagrafen for barnehagen seier mellom anna at barnehagen skal bygge på grunnleggande verdiar som respekt for menneskeverdet, åndsfridom og likeverd, og at verksemda skal fremje demokrati og likestilling og motarbeide alle former for diskriminering.

Forskrift om rammeplan for barnehagens innhald og oppgåver seier mellom anna at barnehagen skal fremje likeverd og likestilling uavhengig av kjønn, funksjonsevne, seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk, etnisitet, kultur, sosial status, språk, religion og livssyn.

Barnehagen skal motverke diskriminering, fordommar, stereotypiar og rasisme, fremje nestekjærleik, medverke til at kulturelt mangfald blir til glede for heile barnegruppa, synleggjere eit mangfald av familieformer og sørge for at alle barn får spegla familien sin i barnehagen. Barnehagen skal bygge verksemda på prinsippet om likestilling og ikkje-diskriminering og bidra til at barna møter og skaper eit likestilt samfunn. Alle skal ha like sjansar til å bli sett, høyrt og oppmuntra til å delta i fellesskap i alle aktivitetar i barnehagen. Personalet må reflektere over sine eigne haldningar for best mogleg å kunne formidle og fremje likeverd og likestilling.

Barnehagane skal jobbe for at alle barn har det trygt og godt i barnehagen, og alle tilsette har plikt til å følge med på korleis barna i barnehagen har det. Dersom eit barn opplever at det ikkje er trygt og godt å vere i barnehagen, skal det gjerast noko med det. Dette gjeld mellom anna dersom barnet opplever krenkingar som til dømes utestenging, vald, mobbing, diskriminering eller trakassering, jf. barnehagelova kapittel VIII.

Skule

Det følger av opplæringslova kap. 12 at alle elevar har rett til eit trygt og godt skulemiljø som fremjar helse, inkludering, trivsel og læring. Skulen skal ha nulltoleranse for krenkingar som mobbing, vald, diskriminering og trakassering, og har plikt til å arbeide kontinuerleg for å sikre elevane eit trygt og godt skulemiljø.

Formålsparagrafen i opplæringslova seier mellom anna at opplæringa skal bygge på grunnleggande verdiar som respekt for menneskeverdet, åndsfridom og likeverd, at ho skal fremje demokrati og likestilling, at ho skal gi innsikt i kulturelt mangfald og vise respekt for den enkelte si overtyding, og at alle former for diskriminering skal motarbeidast.

Overordna del av læreplanverket utdjupar verdigrunnlaget i formålsparagrafen og dei overordna prinsippa for grunnopplæringa. Han gjer òg greie for det breie samfunnsoppdraget skulen har, som er både å danne og å utdanne. Den overordna delen gir retning for opplæringa i fag, og alle fag bidreg til å realisere formålet med opplæringa. Skulen skal formidle kunnskap og fremje haldningar som sikrar verdiar som det ukrenkelege menneskeverdet, likestilling og likeverd.

Læreplanane for fag gir rammer for innhald og mål i faga. Læreplanane i samfunnsfag, historie, samfunnskunnskap, norsk, musikk og KRLE har kompetansemål som bidreg til at elevane gjennom heile skuleløpet får heilskapleg kunnskap om likestilling, diskriminering, trakassering og rasisme. Heilskapen bidreg også til at dei får innsikt i demokratiske verdiar og spelereglar. Gjennom skulegangen skal elevane lære om korleis ein lever saman med ulike perspektiv, haldningar og syn på livet. Elevane skal øve seg på å tenke kritisk, ta ulike perspektiv og handtere meiningsbryting gjennom refleksjon, dialog og diskusjon. I samfunnsfag er det til dømes kompetansemål som viser at elevane skal drøfte kva likeverd og likestilling har å seie for demokratiet, og at dei skal utvikle forslag til korleis ein kan motarbeide fordommar, rasisme og diskriminering.

Skulen skal vere eit inkluderande fellesskap, der elevane får støtte til fagleg og sosial utvikling, både når elevane arbeider med dei ulike faga og i skulekvardagen elles. Skulen er ein stad der alle barn og unge møtest, og derfor har skulen eit stort ansvar både for livet til elevane her og no og for dei verdiane dei tek med seg vidare i livet og ut i samfunnet.

Dei tre tverrfaglege temaa i læreplanverket er folkehelse og livsmeistring, demokrati og medborgarskap og berekraftig utvikling. Dei tek utgangspunkt i aktuelle samfunnsutfordringar. Gjennom arbeidet med temaet demokrati og medborgarskap skal elevane mellom anna få kunnskapar og ferdigheiter til å møte utfordringar i tråd med demokratiske prinsipp. Dei skal øve opp evna til å tenke kritisk, lære seg å handtere meiningsbrytingar og respektere usemje. Det tverrfaglege temaet folkehelse og livsmeistring tek for seg tema som verdival, mellommenneskelege relasjonar, seksualitet, å kunne setje grenser og å respektere grensene til andre.

Det er ein nær samanheng mellom arbeidet mot hat, rasisme og diskriminering og arbeidet med å skape trygge og gode barnehage- og skulemiljø der alle er inkluderte. Det er allereie fleire tiltak som kan hjelpe barnehagane og skulane med dette viktige arbeidet. Døme på dette er Læringsmiljøprosjektet, skulemiljøteam, beredskapsteam og ulike nettbaserte tilbod. For meir omtale, sjå del II, programkategori 07.20 Grunnopplæringa og programkategori 07.30 Barnehagar.

Støtteressursar og kompetanseheving for lærarar

Regjeringa vil bidra til at lærarar får betre kunnskap om kjønns- og seksualitetsmangfald, og Utdanningsdirektoratet har i samarbeid med Helsedirektoratet utarbeidd ein støtteressurs for lærarar om seksualitet og kjønn.

På nettsidene til Utdanningsdirektoratet ligg det i tillegg støtte til å arbeide med læreplanverket. Det er mellom anna utvikla ein kompetansepakke med tema som verdiløftet i læreplanverket i praksis og tverrfaglege tema.

Handlingsplanar og strategiar

Det ligg føre handlingsplanar og strategiar som har relevans for det heilskaplege arbeidet for likestilling og mot diskriminering i både barnehagar og grunnopplæringa.

Regjeringa vil ha ein sterkare innsats i likestillingspolitikken og la i desember 2024 fram Strategi for likestilling mellom kvinner og menn 2025–2030. Gjennom strategien vil regjeringa legge rammene for likestillingspolitikken. Likestillingsstrategien har seks hovudprioriteringar:

økonomisk sjølvstende og eit likestilt arbeidsliv

færre kjønnsdelte utdanningsval

eit samfunn utan vald, valdtekt, seksuell trakassering og netthets

fridom frå negativ sosial kontroll og æresrelatert vald

betre helse for kvinner og menn

eit godt verkemiddelapparat for likestilling

Regjeringa ved Kultur- og likestillingsdepartementet la i desember 2024 fram Meld. St. 7 (2024–2025) Om seksuell trakassering. Meldinga gir den første samanstillinga av kunnskap om omfanget av seksuell trakassering på tvers av samfunnsområde – i arbeidslivet, utdanning og skule, kultur, fritidsaktivitetar, idrett og frivilligheit og på internett. I meldinga er det sju mål med tilhøyrande tiltak som skal gi retning for arbeidet framover:

eit likestilt samfunn

god og effektiv rettleiing og handheving i saker om seksuell trakassering

eit trygt og anstendig arbeidsliv utan seksuell trakassering

skule- og utdanningskvardag fri for seksuell trakassering

kultur og fritidsaktivitetar, idrett og frivilligheit utan seksuell trakassering

ein digital kvardag utan seksuell trakassering

meir kunnskap og forsking om seksuell trakassering

Regjeringa ved Kultur- og likestillingsdepartementet er i gang med ei stortingsmelding om gutar og menns likestillingsutfordringar. Meldinga skal bygge på anbefalingane frå Mannsutvalets NOU 2024: 8 Likestillingens neste steg, og vil ta for seg likestillingsutfordringar på område som oppvekst og utdanning, arbeidsliv, vald og overgrep, næringsliv, helse og internasjonal likestillingspolitikk.

Tiltak for barn og unge med funksjonsnedsetjingar

Barn og unge med funksjonsnedsetjingar har rett til eit tilpassa tilbod i barnehage og skule, jf. barnehagelova kap. VII Spesialpedagogisk hjelp, tegnspråkopplæring m.m. og opplæringslova kap. 11 Tilpassa opplæring og individuell tilrettelegging. Statped er ei statleg spesialpedagogisk støtteteneste for kommunar og fylkeskommunar i arbeidet for at barn, unge og vaksne, med varige og omfattande behov for særskild tilrettelegging, får gode, tilpassa barnehage- og opplæringstilbod i inkluderande fellesskap, jf. omtale i del II under kap. 230 Statleg spesialpedagogisk teneste.

Opplæringslova som tok til å gjelde 1. august 2024, vidarefører retten til opplæring i og på norsk teiknspråk. Vilkåret er at eleven har ei høyrselshemming. Reglane opnar for større fleksibilitet og inneber ei forenkling av tidlegare reglar. Regjeringa gav i 2025 Utdanningsdirektoratet i oppdrag å utarbeide ein læreplan i teiknspråk som valfag på ungdomstrinnet. Eit slikt valfag kan gi auka teiknspråkkompetanse hos høyrande elevar som går på same skule som elevar med høyrselshemming, og på den måten bidra til auka inkludering. Forslag til læreplan vil bli sendt på høyring våren 2026.

Regjeringa har mål om at vidaregåande opplæring skal gi alle elevar kompetansen dei treng i arbeidslivet og i vidare utdanning og legge grunnlag for å delta i samfunnet. Fullføringsreforma skal sikre eit likeverdig tilbod til alle uavhengig av kva funksjonsevne dei har. Det er derfor viktig at alle tiltaka i reforma blir utforma på ein slik måte at dei treffer behova til elevar med funksjonsnedsetjingar. Tett dialog med brukarorganisasjonane for personar med funksjonsnedsetjingar er derfor nødvendig om ein skal løyse utfordringane elevane opplever i dag, og slik gjere tilbodet i vidaregåande opplæring betre. Utdanningsdirektoratet har derfor tett og systematisk dialog med brukarorganisasjonane.

Som ein del av arbeidet med å betre tilbodet til elevar med funksjonsnedsetjingar, har Utdanningsdirektoratet laga ein ny rettleiar for lærekandidatordninga. Målet er å gjere det tydelegare at ordninga også gjeld for personar med stort behov for tilrettelegging. I tillegg bidreg rettleiaren til ein meir lik praksis mellom fylkeskommunane.

Arbeid for likestilling og mot diskriminering i høgare utdanning

Kjønnskvoter for opptak til studium

I mange år har det underrepresenterte kjønnet fått tilleggspoeng (kjønnspoeng) ved opptak til enkelte studium ved universitet og høgskular. NOU 2022: 17 Veier inn – ny modell for opptak til universiteter og høyskoler foreslo i 2022 å fjerne kjønnspoeng og i staden innføre kjønnskvotar på studium. I Meld. St. 20 (2023–2024) Opptak til høgare utdanning og i Meld. St. 19 (2023–2024) Profesjonsnære utdanningar over heile landet foreslo regjeringa å avvikle ordninga med kjønnspoeng og innføre bruk av kjønnsnøytrale kvotar på aktuelle studium med stor kjønnsubalanse. Stortinget har slutta seg til forslaga i meldingane, jf. Innst. 378 S (2023–2024) og Innst. 330 S (2023–2024). Det er presisert at kvotane normalt ikkje skal setjast høgare enn at kvart kjønn skal vere representert med minst 20 pst. på studiet. Det er forventa at kjønnskvotar vil gi betre effekt for å betre kjønnsbalansen i fag med stor kjønnsubalanse. Kunnskapsdepartementet har hatt forslag til ny forskrift om opptak til høgare utdanning på høyring i 2025. Ny forskrift ble vedteke 11. september der departementet vedtok å innføre moglegheit for bruk av kjønnsnøytrale kvotar frå studieåret 2027–28, på studium der det er skeiv kjønnssamansetjing. Bruk av kjønnspoeng blir avvikla same år.

For opptak til studieåret 2025–26 får menn tilleggspoeng ved desse studia:

profesjonsutdanning i veterinærmedisin- og dyrepleie ved Noregs miljø- og biovitskaplege universitet

toll, vareførsel og grensekontroll ved Universitetet i Stavanger

bioingeniør ved Universitetet i Tromsø – Noregs arktiske universitet (UiT) og Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet (NTNU)

sjukepleie ved Lovisenberg diakonale høgskole og Universitetet i Agder

barnevernspedagogutdanning ved OsloMet – storbyuniversitetet

profesjonsstudium i psykologi ved UiT, NTNU, Universitetet i Bergen og Universitetet i Oslo

For opptak til studieåret 2025–26 får kvinner tilleggspoeng ved desse studia ved NTNU:

tolv treårige ingeniørgrader

femårige integrerte masterstudium i elektronisk systemdesign og innovasjon, Trondheim

femårige integrerte masterstudium i maskin- og energiteknologi, Trondheim

bachelorstudium i programmering

bachelorstudium i infrastruktur og cybertryggleik

bachelorstudium i musikkteknologi

Likestilling blant tilsette i høgare utdanning og forsking

Blant doktorgradsstipendiatane er det ein noko høgare prosentdel kvinner enn menn. Kvinnedelen blant stipendiatane aukar år for år; i 2024 blei 56 pst. av stipendiatårsverka utførte av kvinner.[1] Blant postdoktorar er kvinnedelen 47 pst. Kvinnedelen er lågare blant dei tilsette totalt, men også her har han vore aukande over ein periode. Kvinnedelen i professorstillingar har stige frå 27 pst. i 2015 til 38 pst. i 2024[2] . Av nye professorar ved universitet og høgskular er nesten halvparten kvinner. I 2024 utgjorde kvinner 45 pst. av nye professorar. Samtidig slår kjønnsbalansen ulikt ut for ulike fagfelt. Blant nye professorar var kvinnedelen 46 pst. i samfunnsvitskap, 52 pst. i humaniora og 25 pst. i teknologi.

Komité for kjønnsbalanse og mangfald i forsking (Kif) skal støtte opp om og gi råd om tiltak som bidreg til å integrere arbeidet med kjønnsbalanse og mangfald ved universiteta, høgskulane og forskingsinstitutta. Arbeidet skal medverke til betre kjønnsbalanse og meir mangfald blant dei tilsette og i forskinga. I Meld. St. 19 (2023–2024) Profesjonsnære utdanningar over heile landet varsla regjeringa at Kif-komiteen for neste periode skal arbeide for betre kjønnsbalanse også i utdanningane, og departementet vil endre mandatet til komiteen for neste periode, frå 2026.

Arbeid mot rasisme, antisemittisme og hatytringar

Som omtala ovanfor, er det ein nær samanheng mellom arbeidet mot hat, rasisme og diskriminering og arbeidet med å skape trygge og gode barnehage- og skulemiljø der alle er inkluderte. Det er allereie fleire tiltak som kan hjelpe barnehagane og skulane med dette viktige arbeidet. For meir omtale, sjå del II, programkategori 07.20 Grunnopplæringa.

Freds- og menneskerettssentera skal dokumentere, forske på og formidle om demokrati, fred og menneskerettar, fangehistorie og folkemord. 22. juli-senteret skal gjennom utstillingar, undervisning og andre pedagogiske opplegg forvalte minnet om terrorangrepet i regjeringskvartalet og på Utøya 22. juli 2011 og setje det inn i både ein historisk og ein dagsaktuell kontekst. Aktiviteten ved sentera er mellom anna retta mot grunnopplæringa. For meir omtale, sjå del II under kap. 224 og kap. 229.

Demokratisk beredskap mot rasisme, antisemittisme og udemokratiske haldningar (Dembra) er eit nasjonalt kurstilbod som gir kompetanseutvikling for lærarstudentar (Dembra LU), lærarar, skuleleiarar og andre tilsette i grunnopplæringa. Dembra dekker barneskulen, ungdomsskulen, vidaregåande opplæring og lærarutdanningane. Læringsressursane dekker områda hatefulle ytringar, antisemittisme, rasisme, ekstremisme, diskriminering av minoritetar og udemokratiske haldningar. Desse læringsressursane blir brukte i lærarutdanningane, i etterutdanningane og til skulebasert kompetanseheving. Dembra engasjerer dei nasjonale freds- og menneskerettssentera i arbeidet. Det er etablert regionale knutepunkt for Dembra-arbeidet over heile landet. Dembra-materiell finst også tilgjengeleg på nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk.

Dembra blir koordinert av Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter (HL-senteret). I 2024 gjekk 2 mill. kroner til Dembra for lærarutdannarar (Dembra LU), 12,5 mill. kroner til Dembra-arbeidet i grunnopplæringa og 1,2 mill. kroner til utvikling av kurs og materiell for førebygging av antisemittisme og digitale ressursar om muslimfiendtlegheit. I tillegg gjekk 1,1 mill. kroner til FoU-satsinga om konspirasjonsteoriar. Løyvinga til Dembra i 2025 er på 16,5 mill. kroner, inkludert ei styrking på 2 mill. kroner, og av dette er 0,6 mill. kroner sett av til ei evaluering av Dembra i tidsrommet 2025–2027. Utdanningsdirektoratet har ansvaret for evalueringa, og sluttrapport og direktoratets vurderingar er venta på nyåret 2028. Sjå omtale av rapporten om bruken av midlar i 2024 og forslag til løyving til Dembra for 2026 under kap. 226, post 21.

Regjeringa har ei rekke strategiar og handlingsplanar som gjeld arbeidet mot rasisme, antisemittisme og hatytringar:

Regjeringa la i november 2023 fram Handlingsplan mot rasisme og diskriminering – ny innsats 2024–2027. Handlingsplanen skal bidra til regjeringa sitt mål om å bygge eit samfunn med sterke fellesskap og like moglegheiter for alle. Sjå meir omtale i Prop. 1 S (2025–2026) for Kommunal- og distriktsdepartementet.

Regjeringa la i november 2024 fram Handlingsplan mot antisemittisme (2025–2030). Planen er den tredje i rekka og ein del av regjeringa sitt arbeid med å forsterke og fornye innsatsen mot rasisme, hets og diskriminering på grunn av etnisitet og religion. Sjå meir omtale i Prop. 1 S (2025–2026) for Kommunal- og distriktsdepartementet.

Regjeringa la i desember 2024 fram Handlingsplan mot muslimfiendtlighet (2025–2030). Planen er ein del av regjeringa sitt arbeid med å forsterke og fornye innsatsen mot rasisme, hets og diskriminering på grunn av etnisitet og religion. Sjå meir omtale i Prop. 1 S (2025–2026) for Kultur- og likestillingsdepartementet.

Regjeringa la i januar 2025 fram Handlingsplan mot hets og diskriminering av samer 2025–2030. Sjå meir omtale i Prop. 1 S (2025–2026) for Kommunal- og distriktsdepartementet.

Regjeringa la i mars 2025 fram Meld. St. 13 (2024–2025) Forebygging av ekstremisme – trygghet, tillit, samarbeid og demokratisk motstandskraft. Meldinga følger opp NOU 2024: 3 og har 45 tiltak som saman skal bidra til å motverke og førebygge ekstremisme. Sjå også Innst. 490 S (2024–2025) og omtale i Prop. 1 S (2025–2026) for Kultur- og likestillingsdepartementet.

Regjeringa la i april 2025 fram Meld. St. 17 (2024–2025) Samisk språk, kultur og samfunnsliv. Kommunalt tjenestetilbud til samiske innbyggere. Dette er ei årleg framoverskodande melding der temaet varierer frå år til år. Meld. St. 17 tek for seg det kommunale ansvaret for å gi gode og likeverdige tenester til den samiske befolkninga. Sjå meir omtale i Prop. 1 S (2025–2026) for Kommunal- og distriktsdepartementet.

Likestilling og mangfald i Kunnskapsdepartementet

Det følger av likestillings- og diskrimineringslova § 26 at alle arbeidsgivarar har plikt til å arbeide aktivt, målretta og planmessig for å fremje likestilling og hindre diskriminering innanfor eiga verksemd (aktivitets- og meldeplikta). Kunnskapsdepartementet gjer her greie for tilstanden i departementet.

Aktivitets- og meldeplikta gjeld òg for verksemder og etatar under Kunnskapsdepartementet. Omtale av arbeid med likestilling og mangfald i dei ulike verksemdene og etatane utanom departementet ligg i årsrapportane frå verksemdene og etatane.

Tilstanden for likestilling mellom kjønna

Tabell 8.1 viser kjønnsbalansen i Kunnskapsdepartementet og kvinners lønn i pst. av menns lønn på bakgrunn av grunnlønnsnivå, totalt og for dei ulike stillingskategoriane i departementet. Totalen omfattar alle tilsette unnteke timelønte, lærlingar og tilsette som utfører arbeid som pensjonist. Grunnlønn er fast lønn gjord om til og berekna i heiltidsekvivalentar. Utrekninga baserer seg på eit gjennomsnitt for kvinner og menn.

Tabell 8.1 Tilstandsrapport om kjønnsbalanse og lønn i Kunnskapsdepartementet i 2024

Tilstandsrapport om kjønnsbalanse og lønn i Kunnskapsdepartementet i 2024

Kjønn

Kvinners lønn i pst. av menns lønn

Kvinner (pst.)

Menn (pst.)

Totalt (N)

Alle tilsette

67

33

307

95,0

Toppleiing, ikkje omfatta av Hovudtariffavtalen i staten: departementsråd, ekspedisjonssjef

57

43

7

90,5

Tilsette i Kunnskapsdepartementet omfatta av Hovudtariffavtalen i staten, totalt

66

34

300

96,9

Mellomleiarar

Avdelingsdirektør med personalansvar, kommunikasjonssjef, kontorsjef

63

37

30

99,9

Saksbehandling og administrativt personale

Avdelingsdirektør utan personalansvar, fagdirektør, spesialrådgivar

49

51

41

96,4

Utgreiingsleiar, underdirektør, prosjektleiar

75

25

52

100,2

Seniorrådgivar

69

31

116

102,4

Rådgivar, seniorkonsulent

78

22

49

96,9

Førstekonsulent, konsulent

67

33

12

92,2

Tal frå eige lønns- og personalsystem per 31. desember 2024. Lærlingar og tilsette som utfører arbeid som pensjonist, er ikkje inkluderte i oversikta.

Ved utgangen av 2024 var kjønnsfordelinga i Kunnskapsdepartementet 67 pst. kvinner og 33 pst. menn. Dette er ein auke i kvinnedelen frå 2023, som då var 66 pst. kvinner.

Toppleiinga i departementet speglar òg denne fordelinga. Av dei 37 leiarane med personalansvar, var 23 kvinner og 14 menn. Dette svarer til 62,1 pst. kvinnelege leiarar. Dei to lærlingane i departementet er òg kvinner.

Tabell 8.2 Tilsetjingstilhøve, deltid, foreldrepermisjon og legemeldt sjukefråvær for kvinner og menn i Kunnskapsdepartementet per 31. desember 2024

Mellombels tilsette¹(antal)

Deltid1 (antal)

Uttak av foreldrepermisjon²

Legemeldt sjukefråvær (pst.)

K

M

K

M

K

M

K

M

Totalt i verksemda

8

3

5

3

13,2

13,8

4,0

1,0

Tal frå eige lønns- og personalsystem per 31. desember 2024.

¹ Antal innanfor kvart kjønn. Lærlingar er inkluderte i tala over mellombels tilsette. Tilsette som utfører arbeid som pensjonist, er ikkje inkluderte i oversikta.

² Uttak av foreldrepermisjon i gjennomsnitt av talet på veker.

Departementet evaluerer årleg bruken av mellombelse stillingar. Talet på mellombels tilsette har gått ned frå 2023 til 2024. Dette kjem av at færre har vore i permisjon, og at det har vore færre prosjekt som har kravd bruk av mellombelse stillingar.

Ufrivillig deltid handlar om at medarbeidarar er tilsette i deltidsstilling sjølv om dei ønsker å jobbe heiltid. Departementet kunngjer som regel berre stillingar på heiltid. Heller ikkje i 2024 er det identifisert tilsette som har arbeidd ufrivillig deltid.

Det er ein større nedgang frå 2023 til 2024 i uttaket av foreldrepermisjon for kvinner og ein auke i det same for menn. Det har òg vore ein auke i det legemelde sjukefråværet for kvinner og ein nedgang i det legemelde sjukefråværet for menn frå 2023 til 2024.

Om arbeidet med å oppfylle aktivitetsplikta

Kunnskapsdepartementets strategiar, handlingsplanar og regelverk utgjer saman med aktivitets- og meldeplikta fundamentet for departementets arbeid med likestilling og ikkje-diskriminering. Departementet er oppteke av likestillings- og ikkje-diskrimineringsperspektivet i eiga verksemd, og held fram arbeidet for at dette perspektivet blir innarbeidd som ein naturleg del i prosessar i verksemda til departementet, til dømes i personal- og lønnspolitikken.

Kunnskapsdepartementet har ei partssamansett arbeidsgruppe som arbeider med å analysere og gjennomgå tiltak for å fremje likestilling og hindre diskriminering.

Rekruttering

I 2024 tilsette Kunnskapsdepartementet 38 personar. Av desse var 29 kvinner og 9 menn. Dei 38 tilsette inkluderer tre tilsetjingar utan utlysing av stillingane. I desse stillingane vart tre kvinner tilsette. Når ein ser på kjønnsfordelinga i tilsetjingane frå utlyste stillingar, var 74 pst. kvinner og 26 pst. menn. Dette resulterte i ytterlegare skeivfordeling i kjønnsbalansen i Kunnskapsdepartementet. Departementet har kontinuerleg merksemd på dette. I 2024 rekrutterte departementet ytterlegare fire menn, men desse begynte ikkje i stillingane før i 2025. Dei er derfor ikkje med i den ovannemnde statistikken.

Gjennomsnittleg tal på søkarar per utlyste stilling har auka frå 2023 til 2024 – frå om lag 50 til 62 søkarar per stilling. Høgare søkartal betyr ikkje nødvendigvis fleire kvalifiserte søkarar. Det er òg stor variasjon i søkartalet mellom ulike stillingskategoriar. Stillingar på lågare nivå, til dømes førstekonsulent/rådgivar, får generelt fleire søkarar. Departementet opplever framleis ei overvekt av kvinnelege søkarar, og delen har auka frå 64 pst. i 2023 til 65 pst. i 2024.

Eit av måla til departementet er å oppnå jamnare kjønnsbalanse i søkarmassen, mellom anna gjennom profileringsarbeid og grundig arbeid med utlysingstekstane. Departementet skal teste screeningspørsmål i staden for ordinær søknad i rekrutteringsprosessar. Dette tiltaket kan bidra til fleire kvalifiserte søkarar og meir mangfald i søkarmassen.

HR-seksjonen i departementet følger med på og vurderer korleis stillingsutlysingane treffer målgruppene og samarbeider tett med leiarane i rekrutteringsprosessane for å sikre at dei best kvalifiserte søkarane blir kalla inn til intervju. Departementet oppmodar alle kvalifiserte kandidatar til å søke, uavhengig av alder, kjønn, seksuell orientering, funksjonsevne, hòl i CV-en og etnisk bakgrunn. I 2024 kom ei fellesføring frå regjeringa som krev at alle statlege verksemder skal ha ei positiv utvikling i talet på tilsetjingar av personar med funksjonsnedsetjing eller fråvær frå arbeid, utdanning eller opplæring. Departementet har i 2024 halde fram å legge vekt på mangfald og inkludering i rekrutteringa, også med særleg vekt på fellesføringa. Talet på tilsetjingar i denne målgruppa har gått frå 0 pst. i 2023 til 2,6 pst. i 2024.

Lønns- og arbeidsvilkår

Departementet har som mål at lønn og karrieremoglegheiter skal vere uavhengige av kjønn, alder og etnisk eller kulturell bakgrunn. For å minske risikoen for diskriminering er det utarbeidd retningslinjer for lønnsplassering.

I 2024 var gjennomsnittslønna for kvinner 95 pst. av menns lønn, mot 95,5 pst. i 2023. Nedgangen kan delvis forklarast med mellombelse funksjonar i høgare lønte stillingar. Lønnsauken for fast tilsette frå 2023 til 2024 var i snitt 4,7 pst. for kvinner og 4,9 pst. for menn.

Statistikken for 2024 viser at kvinner og menn i Kunnskapsdepartementet har tilnærma lik lønn i dei fleste stillingskategoriane. Kvinner har høgare gjennomsnittleg lønn enn menn i stillingskategoriane utgreiingsleiar og seniorrådgivar, som òg er stillingskategoriane med flest tilsette i departementet.

Departementet gjennomførte ei utvida lønnskartlegging i 2025 på grunnlag av kjønn. Gjennomgangen av alle stillingskategoriar, der det er teke omsyn til gjennomsnittsalder, har ikkje avdekt store lønnsskilnader mellom kjønna. Det er fleire kvinner i dei lågast lønte stillingskategoriane, noko som påverkar det totale gjennomsnittet for kvinner.

Overtidsbruken i departementet har variert frå år til år. Dei siste åra har det vore ein nedgang. I 2024 arbeidde fleire kvinner overtid enn menn, men menn som arbeidde overtid, hadde høgare gjennomsnittleg overtid. Tilsvarande forskjellar har vore observerte dei siste tre åra.

Forfremjing- og utviklingsmoglegheiter

Grunnlaget for forfremjingar blir omtala i lønnspolitikken. I 2024 har departementet arbeidd med faglege karrierevegar og bruk av funksjonstitlar. Målsetjinga har vore å gjere faglege karrieremoglegheiter for tilsette i departementet meir synlege og planfaste.

Arbeidet med oppfølging av kompetanse- og utviklingsmoglegheiter for tilsette held fram i 2025. Mellom anna vil departementet halde fram med å legge til rette for fleire møteplassar på tvers med ulike faglege tema og dele informasjon om kompetansetilbod som finst. I 2025 er det også planlagt å auke satsinga på mobilitet i departementet.

Tilrettelegging

I Kunnskapsdepartementet er det praksis for å legge til rette arbeidet og arbeidstida når tilsette har behov for det, til dømes på grunn av eiga helse. I 2024 har departementet arbeidd med å utvikle ein rutine for permisjonar ved sjukdom utover eitt år.

I 2025 planlegg departementet å sjå nærare på korleis vi best kan arbeide med førebygging og tilrettelegging ved sjukdom blant tilsette, og gjere informasjon om førebygging og tilrettelegging enkelt tilgjengeleg for alle. Om kapasiteten tillèt det, ønsker departementet å vidareutvikle arbeidet med nærvær og oppfølging av sjukefråvær.

Moglegheit for å kombinere arbeid og familieliv

Kunnskapsdepartementet ønsker å legge til rette for fleksibilitet for begge kjønn i ulike livsfasar og held fram i arbeidet med like moglegheiter for å kombinere arbeid og familieliv. I 2024 vart det gjennomført ein analyse av overtidsbruken i departementet. Departementet planlegg å sjå nærare på om det i 2025 kan vere behov for å gjere informasjon om overtidsarbeid meir tydeleg for alle tilsette.

Arbeidsmiljø

Kunnskapsdepartementet gjennomførte i 2024 ei arbeidsmiljøundersøking og utarbeidde ein oppfølgingsplan for arbeidet.

Departementet har eigne varslingsrutinar i medhald av arbeidsmiljølova og har i 2025 gått gjennom desse rutinane. Det er òg planlagt å sjå nærare på rutinen for varsling om kritikkverdige forhold ved verksemder i utdanningssektoren i løpet av 2025.

Likestilling i kunnskapssektoren

I Statens personalhandbok er det nedfelt i pkt. 1.6:

Staten skal speile mangfoldet i befolkningen når det gjelder kjønn, alder, funksjonsevne, etnisk bakgrunn, seksuell orientering mv. Mangfold i den statlige personalstyrken støtter opp under mulighetene for god måloppnåelse og bidrar til at staten kan yte gode tjenester til alle samfunnsborgere uansett bakgrunn og livserfaring.

Oversikter over prosentdelen tilsette etter kjønn og landbakgrunn fortel noko om tilstanden for likestillinga i sektoren Kunnskapsdepartementet har ansvar for.

Tabell 8.3 Prosentdelen menn og kvinner i forvaltningsorgan under Kunnskapsdepartementet i 2024

Verksemd

Tilsette

Prosentdel menn

Prosentdel kvinner

Kvinners lønn i pst. av menns

22. juli-senteret

19

26,3

73,7

118,2

Sekretariatet for Foreldreutvalet for grunnopplæringa og Foreldreutvalet for barnehagane

9

44,4

55,6

109,5

Dei samiske vidaregåande skulane, Karasjok og Kautokeino

109

33,0

67,0

106,6

Statleg spesialpedagogisk støtteteneste (Statped)

601

20,0

80,0

97,8

Noregs grøne fagskule – Vea

36

36,1

63,9

97,7

Utdanningsdirektoratet

359

33,1

66,9

96,4

Statens lånekasse for utdanning

348

42,2

57,8

96,3

Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir)

488

29,9

70,1

94,5

Kunnskapssektorens tenesteleverandør (Sikt)

390

57,7

42,3

94,4

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga (NOKUT)

94

28,7

71,3

93,5

Dei nasjonale forskingsetiske komiteane (FEK)

12

16,7

83,3

91,0

Sørsamisk kunnskapspark

35

20,0

80,0

90,9

Norsk utanrikspolitisk institutt (NUPI)

86

47,7

52,3

88,6

Tilsette etter departementsområde inkludert etatar. Talmaterialet er basert på lønnsopplysningar som blir innhenta frå a-ordninga. Talmaterialet frå a-ordninga blir overført frå SSB til Kommunal- og distriktsdepartementet, som utarbeidde talgrunnlag/statistikkrapportar for tilsette i staten (tariffområdet) 1. oktober 2024. Medarbeidarar med leiarlønn, med leiarlønnsavtale, timelønte og honorarlønte er ikkje med.

I 10 av 13 forvaltningsorgan under Kunnskapsdepartementet tener menn meir enn kvinner. Skilnaden er størst hos Norsk utanrikspolitisk institutt (NUPI) (88,6 pst.), Sørsamisk kunnskapspark (90,9 pst.) og Dei nasjonale forskingsetiske komiteane (FEK) (91,0 pst.).

Tabell 8.4 viser kor mange innvandrarar som er tilsette i verksemder i kunnskapssektoren, fordelte på landgruppe 1 og 2. Landgruppe 1 omfattar Norden utanom Noreg, EU/EFTA, Storbritannia, Nord-Amerika, Australia og New Zealand. Landgruppe 2 omfattar Asia, Tyrkia, Afrika, Latin-Amerika, Europa utanom EU/EFTA og Oseania utanom Australia og New Zealand. Resten av dei tilsette er nordmenn utan innvandrarbakgrunn.

Tabell 8.4 Prosentdelen tilsette (årsgjennomsnitt) i verksemder i kunnskapssektoren etter landbakgrunn i 2023 og 2024

2023

2024

Verksemd

Gruppe 1

Gruppe 2

Gruppe 1

Gruppe 2

Universitetet i Stavanger

14,5

18,3

14,9

17,0

Noregs handelshøgskole

18,9

15,6

20,2

15,1

Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet

14,5

14,9

14,6

14,9

Universitetet i Oslo

18,7

14,8

18,7

15,1

Noregs miljø- og biovitskaplege universitet

16,1

13,9

15,5

14,8

Høgskolen i Molde, vitskapleg høgskole i logistikk

5,7

13,4

6,5

15,0

Universitetet i Agder

12,0

12,8

12,3

12,6

Universitetet i Tromsø – Noregs arktiske universitet

16,1

12,3

16,3

12,4

Universitetet i Bergen

18,7

12,3

19,0

12,9

Kunsthøgskolen i Oslo

17,7

12,2

18,3

11,3

OsloMet – storbyuniversitetet

10,0

12,0

10,3

13,0

Høgskolen i Østfold

9,0

11,8

10,0

12,7

Norsk utanrikspolitisk institutt (NUPI)

13,8

11,5

14,1

8,2

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga (NOKUT)

6,6

11,0

8,6

12,9

Universitetet i Søraust-Noreg

9,9

10,9

9,9

10,6

Nord universitet

9,9

10,3

10,4

10,5

Statens lånekasse for utdanning

2,9

8,6

3,7

9,0

Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo

20,5

8,5

20,9

9,8

Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir)

6,0

8,3

5,9

8,9

Noregs idrettshøgskole

10,1

7,7

10,2

9,0

Universitetet i Innlandet

10,5

7,1

10,3

7,5

Høgskulen på Vestlandet

8,7

7,0

8,8

7,7

Kunnskapssektorens tenesteleverandør (Sikt)

7,0

6,2

7,5

6,8

Utdanningsdirektoratet

3,4

4,5

3,5

4,6

Statped

4,8

4,4

4,8

4,3

Kunnskapsdepartementet

3,1

4,4

3,0

4,7

Høgskulen i Volda

6,0

4,2

6,3

3,9

Dei samiske vidaregåande skulane, Karasjok og Kautokeino

7,6

4,2

6,7

5,0

Noregs forskingsråd

6,9

3,9

7,4

4,4

Samisk høgskole

17,5

3,2

17,4

2,5

Noregs musikkhøgskole

13,4

2,6

14,6

2,5

Kjelde: SSB, tabell 12625

9 Oppfølging av FNs berekraftsmål

Generalforsamlinga i FN vedtok 25. september 2015 resolusjonen Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development. Alle medlemslanda i FN er forplikta til å følge opp dei 17 berekraftsmåla i agendaen. Noreg har forplikta seg til å jobbe målretta for å nå berekraftsmåla innan 2030. Våren 2025 blei Meld. St. 35 (2024–2025) Norges arbeid med bærekraftsmålene – Status, utfordringer og veien videre lagd fram. I meldinga rapporterer regjeringa om status for Noregs oppfølging av berekraftsmåla. I Noreg har Kunnskapsdepartementet eit koordineringsansvar for berekraftsmål 4, og bidreg i tillegg også til fleire delmål under andre berekraftsmål. Desse er 9.5, 12.8 og 14 a. Hovudinnsatsen til Kunnskapsdepartementet er omtala under dei ulike måla. Meir omtale av oppfølginga av andre berekraftsmål finst i proposisjonane til andre departement.

Berekraftsmål 4:

Sikre inkluderande, rettferdig og god utdanning og fremje moglegheiter for livslang læring for alle.

Målet har 7 delmål og 3 gjennomføringsmål som dekker alle utdanningsnivåa. Noreg kan vise til gode resultat og framgang på fleire mål under berekraftsmål 4. Hovudinnsatsen til Kunnskapsdepartementet er omtala under dei ulike del- og gjennomføringsmåla. Meir omtale finst i proposisjonane til andre departement, og ein samla omtale av status finst i Meld. St. 35 (2024–2025).

Utdanninga i Noreg er av god kvalitet og tilgjengeleg for alle uavhengig av sosial bakgrunn. I 2024 er Noreg rangert som nummer 7 blant 167 land på ein uoffisiell SDG-indeks som viser utviklinga i verda på tvers av alle dei 17 berekraftsmåla. Dette er stabilt samanlikna med 2023, men ein nedgang frå 2022, då Noreg var rangert som nummer 4.

Kunnskap og utdanning skal legge grunnlag for demokrati, velferd, omstilling og berekraft. Utdanning medverkar til høgare deltaking i samfunns- og arbeidslivet, og utdanning er derfor ein nøkkel til å løyse utfordringane samfunnet står framfor. Ein sterkare fellesskule for alle skaper likeverdige moglegheiter for barn og unge uavhengig av bakgrunn. Det er ei hovudprioritering for regjeringa å få fleire til å fullføre vidaregåande opplæring, og kome seg over i vidare utdanning og arbeid. Vidare er regjeringa oppteken av å sikre god tilgang til utdanning, forsking og kompetanse i heile landet.

Kunnskapsdepartementets tilhøyrande verksemder er sentrale i arbeidet med å nå norske målsetjingar på berekraftsmål 4 og dei andre berekraftsmåla. Gjennom det daglege arbeidet i verksemdene jobbar sektoren målretta på ulike nivå med å få fram ny kunnskap og utdanne kandidatar som gjer Noreg betre rusta til å løyse berekraftsutfordringane nasjonalt og internasjonalt.

Kunnskapsdepartementet vil halde fram samarbeidet med Utanriksdepartementet om Noregs oppfølging av berekraftsmål 4 i internasjonale organisasjonar. Som ein del av oppfølginga har Noreg ratifisert UNESCOs globale konvensjon for godkjenning av høgare utdanning, som vil vere eit viktig verkemiddel for auka mobilitet av studentar og arbeidssøkande på tvers av kontinent. Konvensjonen tok til å gjelde 5. mars 2023, og han er teken inn i den nye universitets- og høgskulelova som gjeld frå 1. august 2024.

Nedanfor følger ein kort gjennomgang av status og viktige tiltak i nasjonal oppfølging av dei ulike delmåla og gjennomføringsmåla.

Delmål 4.1

Innan 2030 sikre at alle jenter og gutar fullfører gratis og likeverdig grunnskule og vidaregåande opplæring av høg kvalitet som kan gi dei relevant og reelt læringsutbyte.

I Noreg har alle barn rett og plikt til tiårig grunnskuleopplæring frå det året dei fyller seks år. 97 pst. gjekk direkte til vidaregåande opplæring frå 10. trinn i 2024.

I 2025 har Kunnskapsdepartementet halde fram med å følge opp tiltaka som blei fremja i Meld. St. 34 (2023–2024) En mer praktisk skole – Bedre læring, motivasjon og trivsel på 5.–10. trinn. Hovudmålet for meldinga var å ivareta og styrke motivasjon, meistring, læring og utvikling gjennom meir praktisk og variert læring for elevane på 5.–10. trinn. Å gjere skulen meir praktisk, utforskande og variert gjennom heile skuleløpet er avgjerande for å snu den negative utviklinga i skulen. Den fremste prioriteringa i skulepolitikken er at elevane lærer meir og betre. Hovudgrepet i meldinga er å opprette eit nasjonalt program for praktisk læring som skal innehalde økonomiske, pedagogiske og kompetansebyggande ressursar. Utdanningsdirektoratet har fått ansvar for å utvikle, koordinere og samordne det nasjonale programmet, og for å formidle innhaldet på ein einskapleg og formålstenleg måte.

Som ein del av programmet har regjeringa i 2025 styrkt både tilskotsordninga og rentekompensasjonsordninga som blei innført i 2024. Det inneber at endå fleire kommunar kan ruste opp lokale og kjøpe inn meir praktisk utstyr til opplæringa. Dei nasjonale kompetansesentera i lesing, skriving, matematikk og naturfag er styrkte i 2025 for å bidra til å utvikle ressursar som kan takast i bruk. Utdanningsdirektoratet skal utvikle ressursar og å setje i gang utviklingsprosjekt for skular som vil ha ein ekstra praktisk eller fysisk aktiv skulekvardag. Forslaget om å gjere det obligatorisk å innføre arbeidslivsfag er sendt på høyring, og endringane skal etter planen tre i kraft frå og med skuleåret 2026–27. Direktoratet har òg starta utgreiinga av ei ny valfagsordning på mellomtrinnet, og det er planlagt å innføre ei fullverdig ordning frå og med skuleåret 2027–28.

Kunnskapsdepartementet held fram med å ta nødvendige grep som skal bidra til mindre skjerm, meir leik, auka konsentrasjon og større tryggleik for dei yngste elevane. Departementet meiner det er viktig å ha ei føre-var-haldning til bruk av digitale verktøy, særleg for dei yngste elevane, og har derfor foreslått ei endring i læreplanverket som inneber at digital teknologi skal brukast varsamt og balansert på 1.–4. trinn. Elevane må kunne lese, skrive og rekne for å kunne manøvrere i den digitale verda. Då vil dei også utvikle betre digital kompetanse enn i dag. Departementet vil vidare erstatte dei kartleggingsprøvene som blir brukte i dag, med nye verktøy som er meir treffsikre mot dei elevane som treng ekstra oppfølging og støtte. Målet er også å frigjere meir tid til leik, høgtlesing, skriving og arbeid med sosiale og emosjonelle ferdigheiter. Nye verktøy for kartlegging skal vere på plass før avvikling av dei noverande prøvene. Leiken skal ha plass i skulen, og leik har ein verdi for barna i seg sjølv. Leik er samstundes viktig for trivsel og for fagleg og sosial læring og utvikling. Når elevane startar på skulen, må dei først få bli trygge på læraren sin og medelevane sine og få ein aktiv skulekvardag. I tillegg må dei tidleg få konsentrere seg om ferdigheitene som er grunnleggande for all læring – lesing, skriving og rekning.

Regjeringa jobbar òg med at skulen i større grad skal kunne bidra til at elevane får innsikt i, får felles erfaringar med og får ta del i det som sameiner oss, og at fleire kan oppleve å vere inkluderte. Skulen er ein viktig stad for å skape felles rammer, verdiar og referansar for den oppveksande generasjonen. Det som gjer at vi kjenner oss som éin nasjon, og som knyter oss saman. Det kan vere historier, tradisjonar og kulturuttrykk, både innanfor ein generasjon og på tvers av generasjonar. Evalueringa av fagfornyinga så langt viser at det er behov for å ramme inn noko av det innhaldet vi ønsker at alle elevar skal lære og som sameiner oss i Noreg. Departementet har derfor teke initiativ til å lage støttemateriell som lærarar kan hente inspirasjon frå.

Det er sett i gang fleire tiltak som skal bidra til eit meir inkluderande og tilpassa pedagogisk tilbod til alle barn og elevar og eit betre samarbeid mellom barnehagane, skulane, skulefritidsordninga (SFO) og tenestene rundt. Kompetanseløftet i spesialpedagogikk og inkluderande praksis for barnehagar og skular, PP-tenesta og andre relevante tenester i kommunen vil frå 2026 bli ivareteke i det nye heilskaplege systemet for kompetanse- og karriereutvikling for alle tilsette i barnehage og grunnopplæring. Systemet har mål om at alle barn og elevar skal få eit best mogleg grunnlag for læring, utvikling og trivsel i barnehagen og grunnopplæringa. Frå 2026 får også andre tilsette i laget rundt barna og elevane i barnehage, SFO og skule moglegheit til å delta i vidareutdanning med same vilkår som lærarar. Frå hausten 2025 er tilskotsordninga for rettleiing for nyutdanna lærarar i barnehagar og skular styrkt, og departementet foreslår å auke tilskotet ytterlegare i 2026. Sjå meir omtale i del II, programkategori 07.20 Grunnopplæringa. Det er òg sett i gang pilot- og forskingsoppdrag som skal betre kunnskapen om inkluderande praksis i barnehage og skule. Opplæringslova som tok til å gjelde frå 1. august 2024, inneheld òg fleire endringar og presiseringar som vil bidra til å styrke tilbodet til elevane.

Frå hausten 2022 innførte regjeringa ei ordning med 12 timar gratis SFO for elevar på første trinn. Frå hausten 2023 blei også elevar på andre trinn inkluderte i ordninga, og frå hausten 2024 tok ho til å gjelde for tredje trinn. Kunnskapsdepartementet har i juni 2025 sendt Prop. 160 L (2024–2025) til Stortinget, med forslag til endringar i opplæringslova om rett til 12 timar gratis SFO i veka for elevar på 1.–3. trinn.

Regjeringa vil setje i gang eit leseløft frå 2026 med mål om at norske elevar igjen skal bli blant verdas beste lesarar. Regjeringa foreslår å bruke 1 mrd. kroner ekstra samanlikna med i dag på å løfte leseferdigheitene til elevane. Satsinga er planlagt over fire år, og løyvingsforslaget for 2026 er 206,3 mill. kroner.

Det er ei hovudprioritering for regjeringa å få fleire til å fullføre vidaregåande opplæring og kome seg over i vidare utdanning og arbeid. 82 pst. av elevane som starta i vidaregåande opplæring i 2018, hadde fullført og bestått i løpet av fem (studieførebuande utdanningsprogram) eller seks år (yrkesfaglege utdanningsprogram). Jenter fullfører i større grad enn gutar, høvesvis 86,2 pst. og 78,2 pst.

Sjå nærare omtale i del II, programkategori 07.20 Grunnopplæringa.

Delmål 4.2

Innan 2030 sikre alle jenter og gutar høve til god og tidleg utvikling og omsorg og tilgang til førskule, slik at dei er førebudde på å begynne i grunnskulen.

Barnehagedekninga i Noreg er god. I 2024 gjekk 266 014 av barna i barnehage, og dekningsgraden for barn i alderen 1–5 år var 94,3 pst.

Frå 1. august 2025 er maksimalprisen i barnehage 1 200 kroner per månad. Departementet foreslår å nominelt vidareføre maksimalprisen i 2026. Frå hausten 2023 vart det innført gratis barnehage for tredje barn i familien som går i barnehage samstundes. Ei nasjonal moderasjonsordning har sikra at ingen familiar skal betale meir enn 6 pst. av inntekta for ein barnehageplass, avgrensa av ein nasjonalt fastsett maksimalpris for foreldrebetaling. I tillegg får barn i alderen 2–5 år frå låginntektsfamiliar 20 timar gratis barnehagetilbod per veke. Inntektsgrensa for ordninga med gratis kjernetid blir foreslått til 692 465 kroner frå 1. august 2026.

Regjeringa har frå 1. august 2023 innført gratis barnehage for alle 1–5-åringar i innsatssona i Finnmark og Nord-Troms. Sametinget har frå 1. august 2023 innført gratis samiskspråkleg barnehagetilbod for barn i resten av landet.

Trass i viktige reformer i barnehagesektoren som har gitt maksimalpris, rett til plass og høg barnehagedekning, viser eit oppdatert kunnskapsgrunnlag at det framleis er skilnader både i barnehagedeltakinga og i kvaliteten på og tilrettelegginga av tilbodet. Barnehagen for en ny tid er regjeringa sin strategi for kvalitet i barnehagesektoren fram mot 2030. Strategien har mål om at barnehagane skal vere inkluderande og tilgjengelege, og at barnehagane har god og relevant kompetanse og ei bemanning som medverkar til at alle barn, uavhengig av føresetnader og kvar dei bur, opplever høg og likeverdig kvalitet i barnehagetilbodet.

Sjå nærare omtale under programkategori 07.30 Barnehagar.

Delmål 4.3

Innan 2030 sikre kvinner og menn lik tilgang til god teknisk og yrkesfagleg opplæring og høgare utdanning, medrekna universitetsutdanning, til ein overkomeleg pris.

47 pst. av jentene som søkte vg1 i 2024, søkte seg til eit yrkesfagleg utdanningsprogram, mot 60 pst. av gutane. Elevane på yrkesfag vel framleis kjønnstradisjonelt, men skilnadene har vorte litt mindre dei siste ti åra. I 2015 var 5 pst. av søkarane på vg1 bygg- og anleggsteknikk jenter, og 13 pst. av elevane på vg1 teknologi- og industrifag var jenter. I 2025 er prosentdelen jenter høvesvis 11 og 17 pst.

Kjønnsfordelinga på universitet og høgskular har vore stabil dei siste 20 åra, med om lag 40 pst. menn og 60 pst. kvinner. Det er store kjønnsskilnader mellom dei ulike fagområda. Kvinnedelen er særleg stor innanfor helse-, sosial- og idrettsfag, der om lag fire av fem studentar er kvinner. Også lærar- og pedagogikkutdanningar har høg kvinnedel (73 pst.). Lågast er kvinnedelen i naturvitskapelege og tekniske fag (39 pst.).

For å betre balansen i utdanningar med svært ujamn kjønnsfordeling er det i dagens regelverk for opptak til høgare utdanning mogleg å gi ekstra poeng til søkarar av det underrepresenterte kjønnet. I Meld. St. 20 (2023–2024) Opptak til høgare utdanning foreslo regjeringa å erstatte desse poenga med kjønnsnøytrale kvotar, og Stortinget slutta seg til dette i behandlinga av meldinga. På studium med stor kjønnsubalanse vil det då kunne innførast kjønnsnøytrale kvotar for å sikre at begge kjønn blir representerte opp til eit visst nivå. Bruken av kjønnsnøytrale kvotar skal vere forholdsmessig og ikkje gi for stor forskjell i karaktergrunnlaget mellom dei som kjem inn på kvote, og dei beste som ikkje kjem inn på studiet. Forslaget har vore på høyring og ny forskrift er kunngjort. Kjønnsnøytrale kvotar vil erstatte kjønnspoeng frå og med studieåret 2028–29. Institusjonar som ønsker slike kvotar kan søke om dette frå og med 2027.

Regjeringa vil ha ein sterkare innsats i likestillingspolitikken og la i desember 2024 fram Strategi for likestilling mellom kvinner og menn 2025–2030. Gjennom strategien vil regjeringa legge rammene for likestillingspolitikken. Ei av hovudprioriteringane er færre kjønnsdelte utdanningsval. Sjå omtale i kap. 8 Likestilling og arbeid mot diskriminering.

Delmål 4.4

Innan 2030 oppnå ein stor auke i talet på unge og vaksne med kompetanse, mellom anna i tekniske fag og yrkesfag, som er relevant for sysselsetjing, anstendig arbeid og entreprenørskap.

Utdanning er viktig for å kunne delta aktivt i samfunnet gjennom heile livet. Fleire i arbeid og høgare kompetanse i arbeidsstyrken gir økonomisk vekst og meir velferd, og kan også gi lågare trygdeutgifter. Utvidinga av retten til vidaregåande opplæring er eit av dei viktigaste grepa i fullføringsreforma. Når alle har rett til å få opplæring til dei har bestått vidaregåande opplæring, vil også fleire kunne få opplæring som samsvarer med behova deira, og fleire vil bli kvalifiserte til læreplass og vidare utdanning og arbeid.

I skuleåret 2023–24 blei det teke over 29 700 fagbrev, ein liten nedgang frå året før. Det blei teikna 24 200 nye lærekontraktar i 2023–24, omtrent like mange som året før, og fleire enn før pandemien. Det er framleis mange søkarar som ikkje får læreplass. Innvandrarar er overrepresenterte blant dei som ikkje får læreplass, og pandemien forsterka skilnadene. I Samfunnskontrakten for fleire læreplassar (2022–2026) har partane forplikta seg til å motarbeide all diskriminering i rekrutteringa av lærlingar.

I Noreg var det i 2024 registrert om lag 300 000 studentar i høgare utdanning. Det er mellom anna lagt til rette for ein auke i studiekapasiteten i teknologi og IKT dei seinare åra. Regjeringa ventar at universitet og høgskular held fram med å styrke tilbodet på dette området. Kunnskapsdepartementet har vidareført satsinga på Nasjonalt senter for realfagsrekruttering, som ligg under NTNU. Senteret skal samle, auke og spreie kunnskap om tiltak som kan styrke rekrutteringa til dei matematiske, naturvitskapelege og teknologiske faga (STEM-faga) i høgare utdanning. Senteret skal blant annet arbeide for å auke kvinnedelen til slike studium.

Delmål 4.5

Innan 2030 avskaffe kjønnsskilnader i utdanning og opplæring og sikre lik tilgang til alle nivå innanfor utdanning og yrkesfagleg opplæring for sårbare grupper, inkludert personar med nedsett funksjonsevne, urfolk og barn i utsette situasjonar.

Likeverd og likestilling er verdiar som ligg til grunn for den norske grunnopplæringa. Skular og lærebedrifter skal formidle kunnskap og fremje haldningar som sikrar desse verdiane. Elevane skal òg få likeverdige moglegheiter, slik at dei kan ta sjølvstendige val. Skulen skal ta omsyn til mangfaldet av elevar og legge til rette for at alle får oppleve tilhøyrsel i skule og samfunn. Den norske skulen er òg prega av at ein stor del av elevane går saman i den offentlege fellesskulen, og at barn og unge møtest på tvers av ulik bakgrunn. Kommunane har ansvaret for at barn og elevar har det barnehage- og opplæringstilbodet dei har krav på. Statped er ei statleg spesialpedagogisk verksemd som gir støtte og rådgiving til kommunar og fylkeskommunar når det gjeld barn og elevar med varige og omfattande behov for tilrettelegging i barnehage og skule.

Opplærings- og utdanningssektoren er underlagd krava om universell utforming av IKT i likestillings- og diskrimineringslova. I forskrift om universell utforming av IKT er desse krava utdjupa. Digitaliseringsdirektoratet, ved Tilsynet for universell utforming av IKT, gjennomførte i 2023 eit sektortilsyn med opplæringssektoren som avdekte at ingen av læremidla som blei underlagde tilsyn oppfylte minstekrava til universell utforming av IKT. Statped utviklar, legg til rette og produserer læremiddel for teiknspråklege og blinde/sterkt synshemma elevar. Regjeringa foreslår å etablere ei støtteteneste for universell utforming. Sjå omtale om tiltak i Strategi for digital kompetanse og infrastrukturi barnehage og skole 2023–2030 i del II, programkategori 07.20 Grunnopplæringa.

Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir) samarbeider med Tilsynet for universell utforming om å rettleie UH-sektoren på dette området.

Oppfølginga av fullføringsreforma skal mellom anna sørge for at tilbodet til elevar med funksjonsnedsetjingar i vidaregåande opplæring skal bli betre og meir likeverdig tilbodet til andre elevar.

I 2022 blei det vedteke endringar i universitets- og høgskulelova som gjeld både universell utforming og individuell tilrettelegging. Forskrifta om universell utforming blei då oppdatert i tråd med endringane i likestillings- og diskrimineringslova, og desse føresegnene er vidareført i ny universitets- og høgskulelov som tok til å gjelde i 2024.

Meld. St. 13 (2022–2023) Samisk språk, kultur og samfunnsliv. Kompetanse og rekruttering i barnehage, grunnopplæring og høyere utdanning presenterer ei rekke innsatsområde for å styrke fagmiljø og rekruttering på alle nivå i samisk utdanning. Regjeringa ønsker å styrke og samle kompetansemiljøa som arbeider med lokal kompetanseutvikling for samisk språk og kultur i barnehage og skule, og Kunnskapsdepartementet har i 2025 etablert eit nasjonalt forum for samisk språk og kultur. Etter forslag frå og i samråd med Sametinget vil regjeringa opprette ei ekspertgruppe som skal vurdere korleis barnehagetilbodet til samiske barn kan bli betre.

Delmål 4.6

Innan 2030 sikre at all ungdom og ein vesentleg prosentdel av vaksne, både kvinner og menn, lærer å lese, skrive og rekne.

Lesing, skriving og rekning er tre av dei fem grunnleggande ferdigheitene i skulen. Grunnleggande ferdigheiter er viktige føresetnader for læring og utvikling i skule, arbeid og samfunnsliv. Skulen skal legge til rette for, og trygge utviklinga av dei grunnleggande ferdigheitene gjennom heile opplæringsløpet.

TIMSS 2023 (Trends in International Mathematics and Science Study) viser ein liten tilbakegang i dei norske elevane sine prestasjonar i matematikk og naturfag på 5. trinn samanlikna med 2019. Trass i tilbakegangen ligg prestasjonane til dei norske elevane godt over gjennomsnitt i TIMSS og er på det som i undersøkinga er definert som middels høgt nivå i både matematikk og naturfag. For norske elevar på 9. trinn viser undersøkinga ingen signifikante endringar i prestasjonar i matematikk og naturfag frå 2019 til 2023. Til liks med resultata på barnetrinnet ligg dei norske resultata på det som er definert som middels høgt nivå.

I PISA (Programme for International Student Assessment) 2018 og 2022 var det ein stor tilbakegang i leseferdigheitene til norske 15-åringar. Det norske gjennomsnittsresultatet var tilbake på same nivå som i 2006, og prestasjonane var på same nivå som OECD-gjennomsnittet. Dette er det lågaste nivået som er målt så lenge undersøkinga har vore gjennomført i Noreg.

PIRLS (Progress in International Reading Literacy Study) 2021 viste for første gong ein nedgang i leseprestasjonane til norske 10-åringar, og nedgangen var betydeleg. Alle dei nordiske landa hadde svakare resultat i PIRLS 2021 enn tidlegare år, men nedgangen var størst i Noreg. Det er viktig å presisere at norske elevar likevel presterte godt over det internasjonale gjennomsnittet.

Resultata frå både PISA og PIRLS viste at det er store kjønnsskilnader i lesing. Det var fleire gutar enn jenter som presterte på dei lågaste nivåa, medan fleire jenter enn gutar presterte på dei høgaste nivåa.

PISA 2022 viste òg ein stor nedgang i matematikk samanlikna med PISA 2018. Norske elevar presterte i gjennomsnitt lågare i matematikk enn dei har gjort nokon gong tidlegare i PISA-undersøkinga. Det var ein stor auke av elevar på lågt nivå, og 31 pst. av elevane presterte på eit kritisk lågt nivå. Noreg var på same nivå som OECD-snittet i matematikk. I PISA 2022 gjekk OECD-snittet ned, men nedgangen for norske elevar var større enn i dei fleste OECD-landa.

PIAAC-undersøkinga (2022–2023) viser at den norske vaksenbefolkninga har gode ferdigheiter samanlikna med 30 andre land som deltok i undersøkinga. Noreg er blant dei fem landa som skårar høgast på alle dei tre ferdigheitsområda som blir målte i PIAAC: leseforståing, talforståing og adaptiv problemløysing. Kvinner har i gjennomsnitt noko betre leseferdigheiter enn menn. I den førre PIAAC-undersøkinga i 2012 hadde menn noko betre leseferdigheiter enn kvinner. Menn har i gjennomsnitt vesentleg betre talforståing enn kvinner, på nivå med kjønnsskilnadene i OECD. Rundt 10 pst. av den norske vaksenbefolkninga presterer svakt i alle dei tre ferdigheitene som blir målte (nivå 0 og 1 av 6 nivå), mot 18 pst. i OECD.

Delmål 4.7

Innan 2030 sikre at alle elevar og studentar tileignar seg den kompetansen som er nødvendig for å fremje berekraftig utvikling, mellom anna gjennom utdanning i berekraftig utvikling og livsstil, menneskerettar, likestilling, fremjing av freds- og ikkjevaldskultur, globalt borgarskap og verdsetjing av kulturelt mangfald og det bidraget kulturen gir til berekraftig utvikling.

Berekraftig utvikling er ein del av verdigrunnlaget i barnehagen og ein del av innhaldet og oppgåvene til barnehagane. I skulen er respekt for naturen og miljømedvit ein del av verdigrunnlaget, og berekraftig utvikling er prioritert som eitt av tre tverrfaglege tema i læreplanverket, saman med demokrati og medborgarskap og folkehelse og livsmeistring. Skulen skal medverke til at elevane utviklar naturglede, respekt for naturen og klima- og miljømedvit. Dei skal få oppleve naturen og sjå han som ei kjelde til nytte, glede, helse og læring. Elevane skal utvikle medvit om korleis levesettet til menneska påverkar naturen og klimaet og dermed også samfunna våre. Skulen skal medverke til at elevane utviklar vilje til å ta vare på miljøet.

Skulen har eit breitt samfunnsmandat. I overordna del av læreplanverket står det at skulen skal sørge for at menneskeverdet og verdiane som støttar opp om det, blir lagde til grunn for opplæringa og heile verksemda. Menneskerettane har grunnlag i menneskeverdet og er ein viktig del av fundamentet for rettsstaten. Dei bygger på universelle verdiar som gjeld for alle uansett kven ein er, kvar ein kjem frå, og kvar ein held til. Barnekonvensjonen er ein del av menneskerettane og gir barn og unge eit særleg vern. Opplæringa må vere i samsvar med menneskerettane, og elevane skal tileigne seg kunnskap om menneskerettane. Likeverd og likestilling er verdiar som er kjempa fram gjennom historia, og som framleis må takast vare på og styrkast. Skulen skal formidle kunnskap og fremje haldningar som sikrar desse verdiane. Skulen skal ta omsyn til mangfaldet av elevar og legge til rette for at alle får oppleve tilhøyrsel i skule og samfunn. Eit godt samfunn er tufta på eit inkluderande og mangfaldig fellesskap. Elevane skal få innsikt i korleis ein lever saman med ulike perspektiv, haldningar og syn på livet. Skulen skal støtte utviklinga av identiteten til den enkelte og gjere elevane trygge på eigen ståstad. Samstundes skal han formidle felles verdiar som trengst for å møte og delta i mangfaldet, og opne dører mot verda og framtida.

Respektlause og hatefulle ytringar er ikkje aksepterte i skulen. Elevane må øvast i å opptre omsynsfullt og utvikle medvit om eigne haldningar. Skulen skal fremje demokratiske verdiar og haldningar, som motvekt mot fordommar og diskriminering. Skulen skal òg fremje respekt for at menneske er ulike, og elevane skal lære å løyse konfliktar på ein fredeleg måte.

ICCS (International Civic and Citizenship Education Study) måler kor stor kunnskap elevane har om demokrati og medborgarskap, i tillegg til haldningar og åtferd. ICCS 2022 viste at for første gong går dei norske resultata ned når det gjeld kor stor kunnskap elevane har om demokrati, og nedgangen er betydeleg. Resultata er lågare enn då Noreg deltok første gong i 2009. Norske elevar skårar likevel framleis betre enn gjennomsnittet av deltakarlanda i ICCS. Norske elevar skårar høgast på skalaen som måler tilfredsheit med det politiske systemet i eige land, og dei uttrykker sterk støtte til demokratiet som styreform.

Naturfagkunnskap er viktig for berekraftig utvikling. Til liks med matematikk og lesing viste PISA 2022 ein tilbakegang i kompetansen til norske elevar i naturfag. Det norske gjennomsnittsresultatet var på same låge nivå som i 2006, like under OECD-gjennomsnittet. Dei norske resultata er prega av at mange fleire elevar enn tidlegare presterer på eit lågt meistringsnivå. Skilnaden i prestasjonar mellom høgt- og lågtpresterande elevar aukar i PISA 2022. TIMSS 2023 (Trends in International Mathematics and Science Study) viser også ein liten tilbakegang i norske elevars prestasjonar i naturfag på 5. trinn samanlikna med 2019, medan resultata på ungdomstrinnet var stabile.

Gjennomføringsmål 4 a

Etablere og oppgradere utdanningstilbod som er barnevennlege, og som tek omsyn til kjønnsskilnader og til personar med nedsett funksjonsevne og sikrar trygge, ikkje-valdelege, inkluderande og effektive læringsmiljø for alle.

Kjernegrupper er ei organisering og ei arbeidsform for departementa med mål om å skape tverrdepartementale system for betre samarbeid på særleg utfordrande samfunnsområde. Det er oppretta ei kjernegruppe for utsette barn og unge (KUBU) der Kunnskapsdepartementet deltek saman med Arbeids- og inkluderingsdepartementet, Helse- og omsorgsdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet, Kommunal- og distriktsdepartementet, Kultur- og likestillingsdepartementet og Barne- og familiedepartementet, sistnemnde leiar arbeidet. Formålet er betre samordning av politikkutvikling og tenester til utsette barn og unge. KUBU blir vidareført i 2026 og har peika ut to hovudprioriterte fagområde det skal jobbast særskilt med; psykisk helse og barne- og ungdomskriminalitet. For meir omtale, sjå Prop. 1 S (2025–2026) for Barne- og familiedepartementet.

Regelverket på utdanningsområdet er eit viktig verkemiddel for å sikre barn og unge eit trygt og likeverdig tilbod av høg kvalitet, uavhengig av kven dei er eller kvar dei bur. Barnehagelova og opplæringslova inneheld reglar som skal sikre at alle barn og elevar har det trygt og godt i barnehagen og på skulen. Å skape inkluderande og trygge fellesskap for alle og å motarbeide alle former for diskriminering, er verdiar som finst både i læreplanverket for grunnopplæringa og i rammeplanane for barnehage og SFO. Dei vaksne skal gi tillit, tryggleik og omsorg, og mangfald skal verdsetjast som ein ressurs.

Eit stort fleirtal av elevane rapporterer gjennom Elevundersøkinga at dei har eit godt læringsmiljø med høg trivsel, støtte frå lærarane, fagleg utfordring og meistring. Men ikkje alle har det trygt og godt. Frå 2021 til 2023 var det ei negativ endring i elevane si oppfatning av læringsmiljøet. I 2024 har denne negative utviklinga flata ut for både 7. trinn, 10. trinn og vg1. Dei fleste indikatorane ligg på same nivå som året før, og ingen indikatorar har bevega seg i negativ retning. Etter to år med ein markant auke i delen elevar som opplever mobbing, ligg tala for 2024 omtrent på nivå med 2023. Dette inneber at det ikkje er same negative utvikling i 2024, men at det framleis er høge mobbetal. For meir omtale av tiltak mot mobbing og for eit trygt og godt skulemiljø, sjå del II, programkategori 07.20 Grunnopplæringa.

Barnehagelova omtaler det psykososiale barnehagemiljøet, og lovføresegnene inneber at alle barnehagar skal arbeide systematisk for eit trygt og godt barnehagemiljø som fremjar helse, trivsel og læring for alle barn, og som skal førebygge at barn opplever at dei ikkje har dette. Barnehagane skal ha nulltoleranse for mobbing og ikkje godta krenkingar som til dømes utestenging, mobbing, vald, diskriminering og trakassering. Barnehagane har ei aktivitetsplikt som skal sikre at barnehagebarn har eit trygt og godt psykososialt barnehagemiljø. Aktivitetsplikta inneber mellom anna at barnehagen skal følge med på korleis barna har det i barnehagen, og at barnehagen skal setje inn eigna tiltak når eit barn ikkje har eit trygt og godt barnehagemiljø.

Regjeringa har mål om at vidaregåande opplæring skal gi alle elevar kompetansen dei treng i arbeidslivet og i vidare utdanning, og legge grunnlag for å delta i samfunnet. Fullføringsreforma skal sikre eit likeverdig tilbod til alle uavhengig av kva funksjonsevne dei har. Det er derfor viktig at alle tiltaka i reforma blir utforma på ein slik måte at dei treffer behova til elevar med funksjonsnedsetjingar. Tett dialog med brukarorganisasjonane for personar med funksjonsnedsetjingar er nødvendig om vi skal løyse utfordringane elevane opplever i dag, og slik gjere tilbodet i vidaregåande opplæring betre.

Kunnskapsdepartementet har gitt Utdanningsdirektoratet eit særleg ansvar for at brukarorganisasjonane for personar med funksjonsnedsetjingar blir involverte i arbeidet med å utvikle tiltaka i fullføringsreforma. Direktoratet skal ha tett og systematisk dialog med brukarorganisasjonane gjennom heile reformarbeidet. Elevar med funksjonsnedsetjingar er ei mangfaldig gruppe med ulike tilretteleggingsbehov. Det er derfor viktig at involveringa sikrar at ein får fram breidda i dei behova elevane har.

Gjennomføringsmål 4 b

Innan 2020 oppnå ein vesentleg auke globalt i talet på stipend som er tilgjengelege for studentar frå utviklingsland, særleg dei minst utvikla landa, små utviklingsøystatar og afrikanske land, for å gi dei tilgang til høgare utdanning, mellom anna yrkesfagleg opplæring og program for informasjons- og kommunikasjonsteknologi, teknikk, ingeniørfag og vitskap, både i andre utviklingsland og i utvikla land.

Regjeringa innførte i samband med statsbudsjettet for 2024 ei målretta stipendordning for internasjonale studentar frå utviklingsland (ODA-mottakarland). Ordninga blir finansiert over budsjettet til Utanriksdepartementet. Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse (HK-dir) er ansvarleg for å forvalte ordninga, som har fått namnet Norsk stipendordning for studentar frå utvalde partnarland (NORSTIP). Stipendordninga skal supplere eksisterande ordningar for akademisk samarbeid med det globale sør, og bidra til å styrke samarbeida, rekruttere til vidare forskingssamarbeid og legge til rette for meir strategiske partnarskap. Ifølge HK-dir er det planlagt opptak av 166 nye NORSTIP-studentar hausten 2025. Det blir ikkje lyst ut nye stipend for 2026. Utanriksdepartementet vil no sjå på uforminga av ordninga, og vurdere korleis ho kan sjåast i samanheng med andre ordningar innanfor høgare utdanningar.

Gjennomføringsmål 4 c

Innan 2030 oppnå ein vesentleg auke i talet på kvalifiserte lærarar, mellom anna gjennom internasjonalt samarbeid om lærarutdanning i utviklingsland, særleg i dei minst utvikla landa og i små utviklingsøystatar.

Tal frå Basil, Utdanningsdirektoratets innrapporteringssystem for barnehagar, viser at éin av tre barnehagar ikkje oppfyller pedagognorma, og til saman manglar det 2 702 barnehagelærarårsverk for å oppfylle dagens norm. Tal frå Grunnskulens informasjonssystem (GSI) viser at 4,8 pst. av årsverka til den planlagde undervisninga ikkje oppfylte kompetansekrava for tilsetjing i skuleåret 2024–25. Statistikk frå SSB viser at lærarar utan lærarutdanning utgjorde 19,8 pst. av avtalte årsverk i vidaregåande skule i 2024. Merk at tala for grunnskulen og vidaregåande skule bygger på kjelder med ulike definisjonar og derfor ikkje kan samanliknast.

Dei siste åra har søkartala til lærarutdanninga falle, og regjeringa har ei brei tilnærming med fleire verkemiddel for å rekruttere, utvikle og behalde lærarar. Regjeringa har samla partane i sektoren til ein felles innsats for å snu den negative utviklinga, og la våren 2024 fram strategien Flere lærere i barnehage og skole – strategi for rekruttering til lærerutdanningene og læreryrket. Regjeringa følger opp tiltaka i rekrutteringsstrategien mellom anna ved å gjere lærarutdanningane meir fleksible og tilgjengelege, betre rammevilkåra for lærarar og styrke omdømmet til læraryrket. At barnehagar og skular er gode stadar å jobbe, er kanskje det som betyr mest. Regjeringa finansierer også eit nasjonalt prosjekt for lærarrekruttering. I 2025 har søkninga til grunnskulelærarutdanningane (1.–7. trinn og 5.–10. trinn) gått opp med over 14 pst. Det er ein nedgang på nærare 16 pst. i barnehagelærarutdanninga og yrkesfaglærarutdanninga.

Kunnskapsdepartementet har gode ordningar for sletting av studiegjeld for dei som tek lærarutdanning og arbeider i skulen etterpå. Skuleeigarar kan søke Utdanningsdirektoratet om stipend for tilsette i grunnskulen, vidaregåande opplæring og kulturskulen som tek ei lærarutdanning (utdanningsstipend). Dei kan også søke om stipend til personar som ikkje er tilsette i skulen, men som dei ønsker å rekruttere (rekrutteringsstipend).

Regjeringa held fram arbeidet med å styre lærarutdanningane meir overordna. Kunnskapsdepartementet vil utarbeide éin felles rammeplan som erstattar dagens ordinære rammeplanar for lærarutdanning. Departementet vil òg utarbeide ein rammeplan for samisk lærarutdanning etter same mal som rammeplanen for den ordinære lærarutdanninga. Meld. St. 19 (2023–2024) Profesjonsnære utdanningar over heile landet har òg tiltak som skal legge til rette for at fleire tek lærarutdanning. Til dømes å opne for forsøk med alternative organiseringar av grunnskulelærarutdanningane.

I 2024 fekk om lag 8 000 lærarar i barnehage og grunnopplæring godkjent søknaden sin om å ta vidareutdanning, medan det i 2025 blei godkjent om lag 7 700 søknader. Regjeringa har utvikla eit nytt heilskapleg system for kompetanse- og karriereutvikling for tilsette i barnehage og skule som blir fasa inn i 2025 og 2026, sjå nærare omtale lenger oppe og under programkategori 07.20 Grunnopplæringa.

Delmål 9.5

Styrke vitskapeleg forsking og oppgradere teknologien i næringslivssektorane i alle land, særleg i utviklingsland, mellom anna ved – innan 2030 – å stimulere til innovasjon, auke talet på tilsette (per million innbyggarar) vesentleg innanfor forskings- og utviklingsverksemd og vesentleg auke løyvingane til offentleg og privat forsking og utvikling.

Berekraftsmåla spelar ei stadig viktigare rolle i det norske forskings- og innovasjonssystemet, og universiteta og høgskulane er sentrale i arbeidet med å nå berekraftsmåla. Noreg treng både verdsleiande fagmiljø og høg kvalitet i heile breidda av forsking og høgare utdanning for å utvikle og ta i bruk ny kunnskap for verdiskaping, omstilling og berekraft. Berekraftsagendaen er teken inn i måla i langtidsplanen for forsking og høgare utdanning (2023–2032) og set tydeleg preg på dei tematiske prioriteringane, mellom anna klima, miljø og energi. Grøn omstilling er også eit viktig element i Strategi for å øke næringslivets investeringer i forskning og utvikling, som regjeringa la fram våren 2024. Sjå nærare omtale av nøkkeltal for forsking og utvikling (FoU) og oppfølginga av langtidsplanen i kap. 5 Forsking og utvikling i statsbudsjettet.

EU har auka satsinga på forsking og innovasjon som skal fremje grøn omstilling og berekraft på bakgrunn av overordna politiske mål og strategien for grøn giv. Satsinga skjer både gjennom rammeprogrammet for forsking og innovasjon, Horisont Europa (2021–2027), og gjennom samarbeidet om politikkutvikling og koordinering av forskingsinnsatsen i EU og dei europeiske landa gjennom Det europeiske forskingsområdet (ERA). Norske forskings- og innovasjonsaktørar deltek i Horisont Europa på lik linje med aktørar frå EUs medlemsland, og har så langt gjort det godt i utlysingar som gjeld grøn omstilling og berekraft. EU har lansert fem samfunnsoppdrag i Europa, og fire av dei er tett knytte til ambisjonane om grøn giv. Norske aktørar deltek i alle desse og har så langt fått god utteljing på område som hav, klima og landbruk.

Regjeringa har som mål at den totale innsatsen i FoU i Noreg skal utgjere 3 pst. av BNP innan 2030, 1 pst. finansiert av det offentlege og 2 pst. av næringslivet.

Som del av BNP har FoU-investeringane lege relativt stabilt på rundt 1,5 pst. sidan 1990-talet. Det var ein stor auke i prosentdelen i perioden 2014–2020, og FoU som del av BNP nådde det høgste nivået i 2020. FoU som prosentdel av BNP har sidan 2020 falle betydeleg, sidan Noregs BNP har auka langt kraftigare enn investeringane i FoU. I 2023 er FoU-utgiftene berekna å utgjere 1,85 pst. av BNP.

I 2015 utførte næringslivet FoU for om lag 27,8 mrd. kroner, og i 2023 utførte næringslivet FoU for 47 mrd. kroner. Næringslivet kjøpte også FoU-tenester for 9,8 mrd. kroner i 2022, ein vekst på 9 pst. frå 2021.

FoU-investeringane i næringslivet auka jamt frå 2005 til 2020. Men sidan BNP har auka kraftig, har FoU-investeringane i forhold til BNP falle betydeleg og ligg langt under målet om 2 pst. I tråd med veksten i investeringar i FoU over tid har talet på utførte årsverk innanfor forskings- og utviklingsarbeid per million innbyggarar auka jamt over mange år. Totalt sett blei det utført om lag 12 300 fleire årsverk innanfor forskings- og utviklingsarbeid i 2023 enn i 2015.

Delmål 12.8

Innan 2030 sikre at alle menneske i heile verda har relevant informasjon om og forståing av berekraftig utvikling og eit levesett som er i harmoni med naturen.

Skulen skal bidra til at elevane utviklar naturglede, respekt for naturen og klima- og miljømedvit. Elevane skal få oppleve naturen og sjå han som ei kjelde til nytte, glede, helse og læring. Berekraftig utvikling som tverrfagleg tema i skulen skal legge til rette for at elevane kan forstå grunnleggande dilemma og utviklingstrekk i samfunnet og korleis dei kan handterast. Berekraftig utvikling handlar om å verne om livet på jorda og sikre behova til menneske som lever i dag, utan å øydelegge moglegheitene framtidige generasjonar har til å dekke sine behov. Ei berekraftig utvikling bygger på forståinga av samanhengen mellom sosiale, økonomiske og miljømessige forhold. Levesettet og ressursbruken til menneska har konsekvensar lokalt, regionalt og globalt.

Gjennom arbeid med temaet skal elevane utvikle kompetanse som gjer dei i stand til å ta ansvarlege val og handle etisk og miljøbevisst. Elevane skal få forståing for at handlingane og vala til den enkelte betyr noko. Temaet rommar problemstillingar knytte til miljø og klima, fattigdom og fordeling av ressursar, konfliktar, helse, likestilling, demografi og utdanning. Elevane skal lære om samanhengen mellom dei ulike aspekta ved berekraftig utvikling.

Noreg slutta seg til Global Biodiversity Information Facility (GBIF) i 2004 og etablerte ein norsk node ved Naturhistorisk museum ved UiO i 2005. Gjennom GBIF blir digitale data delte, med informasjon om funnstad, funntidspunkt og anna. Over 800 mill. artsobservasjonar globalt er gjorde gratis tilgjengelege for alle. GBIF bidreg på denne måten til overføring av naturdata frå industrialiserte land til det globale sør. Det er lagt ned stor innsats i å digitalisere vitskapelege samlingar ved dei norske universitetsmusea gjennom mange år, men framleis er det delar av dei eldre samlingane som ikkje er digitaliserte, og dermed ikkje tilgjengelege gjennom GBIF. GBIF Noreg har per i dag gjort nesten 55 mill. observasjonar frå totalt 241 land og regionar tilgjengelege. Dei aller fleste observasjonane er frå Noreg, inkludert Svalbard og Jan Mayen.

Delmål 14 a

Styrke vitskapeleg kunnskap, bygge opp forskingskapasitet og overføre marin teknologi – og samtidig ta omsyn til kriterium og retningslinjer frå Den mellomstatlege oseanografiske kommisjonen for overføring av marin teknologi – med sikte på å betre tilstanden i havet og auke bidraget frå det marine artsmangfaldet til utviklinga i utviklingslanda, særleg i små utviklingsøystatar og dei minst utvikla landa.

Noreg er ein sterk havforskingsnasjon, og aktørar frå heile sektoren bidreg til å styrke den vitskapelege kunnskapen om havet og bygge opp forskingskapasitet på feltet. Kunnskapsdepartementet bidreg ikkje minst gjennom basisløyvinga til institusjonane. Kunnskapsdepartementet følger opp Noregs medlemskap i UNESCOs mellomstatlege havforskingskommisjon (IOC). Departementet bidreg med 1,5 mill. kroner årleg for å støtte IOC i koordineringa og gjennomføringa av FNs tiår for havforsking for ei berekraftig utvikling, noko som i stor grad kjem utviklingsland til gode.

Prosjektet Arven etter Nansen vart avslutta i 2024 etter sju års drift og har gitt ny kunnskap om fysiske og biologiske forhold i det sentrale og nordlege Barentshavet. Prosjektet GoNorth har gjennomført tokt lenger inn i Polbassenget i åra 2022–2024 og har fått finansiering til eit siste tokt i november/desember 2025. GoNorth har i større grad retta seg mot geologien langs den midtatlantiske ryggen, og det er kartlagt marine område som ikkje har vore beskrivne tidlegare. Begge prosjekta har bidrege med ei rekke nye funn for vitskapen og ny kunnskap for forvaltning og næringsliv.

Forskarar frå heile 18 norske institusjonar står bak det tiårige programmet Polhavet 2050, som får finansiering gjennom Forskingsrådet frå 2026. Polhavet 2050 vil få ei tildeling på 1 mrd. kroner over ti år, med eit snitt på 100 mill. kroner årleg. Løyvinga blir fordelt på eit kjerneprosjekt (om lag 75 pst.) og to store utlysingar (om lag 25 pst.) i løpet av tiårsperioden. Dei deltakande institusjonane vil legge inn tilsvarande ressursar.

Den nasjonale oppfølginga av havforskingstiåret har Forskingsrådets havsekretariat ansvaret for. Dette sekretariatet blei oppretta av Kunnskapsdepartementet, Nærings- og fiskeridepartementet og Klima- og miljødepartementet.

Tilråding

Kunnskapsdepartementet

tilrår:

I Prop. 1 S (2025–2026) om statsbudsjettet for år 2026 blir dei forslaga til vedtak førte opp som er nemnde i eit framlagt forslag.

Forslag

Under Kunnskapsdepartementet blir i Prop. 1 S (2025–2026) statsbudsjettet for budsjettåret 2026 dei forslaga til vedtak som følger førte opp:

Kapitla 200–289 og 2410, 3200–3288, 5310 og 5617

I

Utgifter:

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Administrasjon

200

Kunnskapsdepartementet

01

Driftsutgifter

429 100 000

21

Særskilde driftsutgifter

13 606 000

45

Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast

3 783 000

446 489 000

201

Analyse og kunnskapsgrunnlag

21

Særskilde driftsutgifter

54 665 000

70

Noregs forskingsråd – forsking om utdanning og forsking, kan overførast

250 655 000

305 320 000

Sum Administrasjon

751 809 000

Grunnopplæringa

220

Utdanningsdirektoratet

01

Driftsutgifter

432 694 000

21

Særskilde driftsutgifter, kan nyttast under post 70

282 239 000

70

Tilskot til læremiddel o.a., kan overførast, kan nyttast under post 21

93 268 000

808 201 000

221

Foreldreutvala for grunnopplæringa og barnehagane

01

Driftsutgifter

18 035 000

18 035 000

222

Statlege skular og fjernundervisningstenester

01

Driftsutgifter

160 293 000

45

Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast

2 056 000

162 349 000

223

Diamanten skole

01

Driftsutgifter

30 354 000

45

Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast

411 000

30 765 000

224

Tilskot til freds- og menneskerettssenter

70

Freds- og menneskerettssenter

180 188 000

71

Det europeiske Wergelandsenteret

21 504 000

201 692 000

225

Tiltak i grunnopplæringa

01

Driftsutgifter

30 457 000

21

Særskilde driftsutgifter

146 209 000

60

Tilskot til landslinjer

285 337 000

61

Rentekompensasjon for investeringar i læringsarenaer og større utstyr som bidreg til meir praktisk og variert opplæring

40 000 000

63

Tilskot til samisk i grunnopplæringa

156 095 000

64

Tilskot til opplæring av barn og unge som søker opphald i Noreg

273 003 000

65

Rentekompensasjon for skule- og symjeanlegg

261 000 000

66

Tilskot til skuleturar i samband med handlingsplan mot antisemittisme

17 553 000

67

Tilskot til opplæring i kvensk eller finsk

10 115 000

68

Tilskot til opplæring i kriminalomsorga

391 059 000

69

Tiltak for fullføring og kvalifisering i vidaregåande opplæring

593 517 000

74

Prosjekttilskot

13 412 000

75

Grunntilskot

112 451 000

2 330 208 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringa

21

Særskilde driftsutgifter, kan overførast

752 443 000

22

System for kompetanse- og karriereutvikling

2 026 156 000

61

Tilskot til rettleiing for nyutdanna lærarar

225 769 000

62

Tilskot til skulebibliotek og bøker, kan nyttast under post 21

103 150 000

63

Tilskot til utstyr og læringsarenaer på 1.–10. trinn

190 920 000

65

Tilskot til skulemiljøteam og beredskapsteam

125 000 000

71

Noregs forskingsråd – Tilskot til vitensenter

124 296 000

3 547 734 000

227

Tilskot til særskilde skular

63

Tilskot til kommunar og fylkeskommunar

49 020 000

78

Tilskot

225 847 000

274 867 000

228

Tilskot til private skular o.a.

70

Private grunnskular, overslagsløyving

4 319 176 000

71

Private vidaregåande skular, overslagsløyving

2 443 237 000

72

Diverse skular som gir yrkesretta opplæring, overslagsløyving

177 890 000

73

Private grunnskular i utlandet, overslagsløyving

173 638 000

74

Private vidaregåande skular i utlandet, overslagsløyving

27 438 000

75

Private skular med særskild tilrettelagd opplæring for elevar med dokumenterte behov, overslagsløyving

633 622 000

76

Andre private skular, overslagsløyving

77 782 000

77

Den tysk-norske skolen i Oslo, overslagsløyving

45 412 000

78

Kompletterande undervisning

28 516 000

79

Toppidrett

89 114 000

81

Elevutveksling til utlandet

2 522 000

82

Kapital- og husleigetilskot til private skular

83 269 000

83

Særtilskot til Møbelsnekkerskolen, Plus-skolen og Hjerleid Handverksskole

5 377 000

84

Redusert foreldrebetaling i skulefritidsordninga ved private skular

148 387 000

85

Særtilskot til private kombinerte grunnskular

161 305 000

8 416 685 000

229

22. juli-senteret

01

Driftsutgifter

57 296 000

70

Tilskot til minne- og læringsbesøk på Utøya

7 000 000

64 296 000

230

Statleg spesialpedagogisk teneste

01

Driftsutgifter

629 915 000

21

Særskilde driftsutgifter

29 250 000

45

Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast

11 828 000

70

Tilskot til kompetansetenester på høyrselsfeltet

40 404 000

711 397 000

Sum Grunnopplæringa

16 566 229 000

Barnehagar

231

Barnehagar

21

Særskilde driftsutgifter, kan overførast

782 798 000

60

Toppa bemanning i barnehagane

200 000 000

61

Tilskot til auka pedagogtettleik og auka grunnbemanning i barnehagar i levekårsutsette område

216 629 000

63

Tilskot til tiltak for å styrke språkutviklinga blant minoritetsspråklege barn i barnehage

150 300 000

70

Tilskot til symjing i barnehagane

77 471 000

1 427 198 000

Sum Barnehagar

1 427 198 000

Høgare yrkesfagleg utdanning

240

Fagskular

60

Driftstilskot til fagskular

1 800 463 000

61

Utviklingsmidlar for høgare yrkesfagleg utdanning, kan overførast

78 270 000

1 878 733 000

241

Tiltak for høgare yrkesfagleg utdanning

21

Særskilde driftsutgifter, kan overførast

21 412 000

21 412 000

242

Noregs grøne fagskule – Vea

01

Driftsutgifter

38 943 000

45

Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast

1 596 000

40 539 000

Sum Høgare yrkesfagleg utdanning

1 940 684 000

Kompetansepolitikk og livslang læring

253

Folkehøgskular

70

Tilskot til folkehøgskular

1 153 213 000

71

Tilskot til Folkehøgskolerådet

7 161 000

72

Tilskot til Nordiska folkhögskolan

855 000

1 161 229 000

254

Studieforbund o.a.

70

Tilskot til studieforbund

67 312 000

73

Tilskot til vaksenopplæringsorganisasjonar

2 573 000

69 885 000

256

Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse

01

Driftsutgifter

535 287 000

21

Særskilde driftsutgifter

17 599 000

552 886 000

257

Kompetanseprogrammet

70

Tilskot, kan overførast

217 786 000

217 786 000

258

Tiltak for livslang læring

21

Særskilde driftsutgifter, kan overførast

102 905 000

102 905 000

Sum Kompetansepolitikk og livslang læring

2 104 691 000

Høgare utdanning og forsking

260

Universitet og høgskular

50

Statlege universitet og høgskular, kan nyttast under post 70

45 872 711 000

70

Private høgskular, kan nyttast under post 50

2 329 562 000

48 202 273 000

270

Studentvelferd

74

Tilskot til velferdsarbeid o.a.

94 138 000

75

Tilskot til bygging av studentbustadar

863 443 000

957 581 000

271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga

01

Driftsutgifter

154 284 000

21

Særskilde driftsutgifter

4 639 000

158 923 000

272

Tiltak for internasjonalisering og høgare utdanning

71

Tilskot til tiltak for internasjonalisering, kan overførast

225 626 000

72

Tilskot til tiltak for høgare utdanning, kan overførast

80 478 000

306 104 000

273

Kunnskapssektorens tenesteleverandør – Sikt

50

Verksemdskostnader

225 839 000

70

Infrastruktur for tungrekning, kan overførast

160 720 000

386 559 000

274

Universitetssenteret på Svalbard

70

Tilskot til Universitetssenteret på Svalbard

190 727 000

190 727 000

275

Tiltak for høgare utdanning og forsking

21

Særskilde driftsutgifter, kan overførast, kan nyttast under post 70

54 086 000

70

Tilskot, kan nyttast under post 21

72 987 000

127 073 000

284

Dei nasjonale forskingsetiske komiteane

01

Driftsutgifter

22 408 000

22 408 000

285

Noregs forskingsråd

01

Driftsutgifter

766 513 000

21

Særskilde driftsutgifter

105 450 000

71

Strategiske forskingsprioriteringar, kan overførast

3 408 800 000

72

Langsiktig, grunnleggande forsking, kan overførast

1 876 800 000

73

Grunnløyving til samfunnsvitskapelege forskingsinstitutt

262 757 000

75

Avsetning til usikker framdrift

500 000 000

6 920 320 000

288

Internasjonale samarbeidstiltak

21

Særskilde driftsutgifter

13 487 000

72

Internasjonale grunnforskingsorganisasjonar

463 081 000

73

EUs rammeprogram for forsking og innovasjon

3 902 355 000

74

EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett

1 293 080 000

75

UNESCO-kontingent

24 933 000

76

UNESCO-formål

5 000 000

5 701 936 000

289

Vitskapelege prisar

51

Holbergprisen

21 537 000

71

Abelprisen

20 957 000

72

Kavliprisen

16 307 000

58 801 000

Sum Høgare utdanning og forsking

63 032 705 000

Statsbankane

2410

Statens lånekasse for utdanning

01

Driftsutgifter

477 394 000

45

Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast, kan nyttast under post 01

72 662 000

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsløyving

9 662 063 000

70

Utdanningsstipend, overslagsløyving

4 372 783 000

71

Andre stipend, overslagsløyving

575 428 000

72

Rentestøtte, overslagsløyving

4 214 138 000

73

Avskrivingar, overslagsløyving

1 687 732 000

74

Tap på utlån

340 500 000

90

Auka lån og rentegjeld, overslagsløyving

46 041 030 000

67 443 730 000

Sum Statsbankane

67 443 730 000

Sum departementets utgifter

153 267 046 000

Inntekter:

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Administrasjon

3200

Kunnskapsdepartementet

03

Inntekter frå framleige

4 662 000

4 662 000

Sum Administrasjon

4 662 000

Grunnopplæringa

3220

Utdanningsdirektoratet

01

Inntekter frå oppdrag

2 782 000

2 782 000

3222

Statlege skular og fjernundervisningstenester

02

Salsinntekter o.a.

26 772 000

26 772 000

3223

Diamanten skole

02

Salsinntekter o.a.

769 000

769 000

3225

Tiltak i grunnopplæringa

04

Refusjon av ODA-godkjende utgifter

176 687 000

176 687 000

3230

Statleg spesialpedagogisk teneste

01

Inntekter frå oppdrag

29 250 000

02

Salsinntekter o.a.

3 724 000

32 974 000

Sum Grunnopplæringa

239 984 000

Høgare yrkesfagleg utdanning

3242

Noregs grøne fagskule – Vea

02

Salsinntekter o.a.

8 104 000

61

Refusjon frå fylkeskommunar

54 000

8 158 000

Sum Høgare yrkesfagleg utdanning

8 158 000

Kompetansepolitikk og livslang læring

3256

Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse

01

Inntekter frå oppdrag

7 189 000

02

Inntekter frå refusjonar o.a.

36 069 000

43 258 000

Sum Kompetansepolitikk og livslang læring

43 258 000

Høgare utdanning og forsking

3271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga

01

Inntekter frå oppdrag

4 625 000

02

Salsinntekter o.a.

414 000

5 039 000

3275

Tiltak for høgare utdanning og forsking

01

Inntekter frå oppdrag

10 000

10 000

3285

Noregs forskingsråd

01

Inntekter frå oppdrag

12 536 000

02

Inntekter frå refusjonar o.a.

12 328 000

50

Avvikling av Forskingsrådets eigedomsfond

130 000 000

154 864 000

3288

Internasjonale samarbeidstiltak

04

Refusjon av ODA-godkjende utgifter

19 383 000

19 383 000

Sum Høgare utdanning og forsking

179 296 000

Statsbankane

5310

Statens lånekasse for utdanning

04

Refusjon av ODA-godkjende utgifter

700 000

29

Termingebyr

1 700 000

89

Purregebyr

119 133 000

90

Redusert lån og rentegjeld

16 649 252 000

93

Omgjering av utdanningslån til stipend

8 499 755 000

25 270 540 000

5617

Renter frå Statens lånekasse for utdanning

80

Renter

15 100 221 000

15 100 221 000

Sum Statsbankane

40 370 761 000

Sum departementets inntekter

40 846 119 000

Fullmakt til å overskride gitte løyvingar

II

Meirinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2026 kan

overskride løyvinga på

mot tilsvarande meirinntekter under

kap. 200, post 01

kap. 3200, post 02

kap. 220, post 01

kap. 3220, post 02

kap. 222, post 01

kap. 3222, post 02

kap. 223, post 01

kap. 3223, post 02

kap. 230, post 01

kap. 3230, post 02

kap. 242, post 01

kap. 3242, post 02 og 61

kap. 256, post 01

kap. 3256, post 02

kap. 271, post 01

kap. 3271, post 02

kap. 285, post 01

kap. 3285, post 02

Meirinntekt som gir grunnlag for overskriding, skal òg dekke meirverdiavgift knytt til overskridinga og påverkar derfor òg kap. 1633, post 01 for dei statlege forvaltningsorgana som inngår i nettoordninga for meirverdiavgift.

Meirinntekter og eventuelle mindreinntekter skal takast med i berekninga av overføring av ubrukt løyving til neste år.

overskride løyvingane til oppdragsverksemd på 21-postane mot tilsvarande meirinntekter.

avhende fast eigedom, jf. Instruks om avhending av statleg eigedom o.a., og nytte inntekter frå sal av eigedommar ved dei sjølvforvaltande universiteta til kjøp, vedlikehald og bygging av andre lokale til undervisnings- og forskingsformål ved den same verksemda.

III

Omdisponeringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2026 kan omdisponere midlar frå kap. 285 Noregs forskingsråd, post 75 Avsetning til usikker framdrift, til dekking av uventa meirutgifter som overstig løyvingane på tilskotspostar med midlar forvalta av Noregs forskingsråd. Fullmakta gjeld ikkje postar med gjennomstrøymingsmidlar.

Fullmakter til å pådra staten forpliktingar utover gitte løyvingar

IV

Tilsegnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2026 kan

1. gi tilsegn om tilskot utover gitte løyvingar, men slik at samla ramme for nye tilsegner og gammalt ansvar ikkje overstig følgande beløp:

Kap.

Post

Nemning

Samla ramme

201

Analyse og kunnskapsgrunnlag

70

Noregs forskingsråd – forsking om utdanning og forsking

840,3 mill. kroner

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskot til læremiddel o.a.

90 mill. kroner

224

Tilskot til freds- og menneskerettssenter

70

Freds- og menneskerettssenter

85 mill. kroner

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringa

21

Særskilde driftsutgifter

13 mill. kroner

22

System for kompetanse- og karriereutvikling

332 mill. kroner

240

Fagskular

60

Driftstilskot til fagskular

54,8 mill. kroner

61

Utviklingsmidlar for høgare yrkesfagleg utdanning

33,3 mill. kroner

257

Kompetanseprogrammet

70

Tilskot

113,7 mill. kroner

270

Studentvelferd

75

Tilskot til bygging av studentbustadar

1 494,3 mill. kroner

285

Noregs forskingsråd

71

Strategiske forskingsprioriteringar

11 614,8 mill. kroner

72

Langsiktig, grunnleggande forsking

5 932,3 mill. kroner

2. gi tilsegn om å utbetale 20 pst. av tilskot til opplæring i kriminalomsorga over kap. 225 Tiltak i grunnopplæringa, post 68 Tilskot til opplæring i kriminalomsorga påfølgande budsjettår, når endeleg rekneskap ligg føre.

3. gi tilsegn om å utbetale utdanningsstøtte for første halvår 2027 (andre halvdelen av undervisningsåret 2026–27) etter dei satsane som blir fastsette for andre halvår 2026 (første halvdelen av undervisningsåret 2026–27), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 70 Utdanningsstipend, 71 Andre stipend, 72 Rentestøtte og 90 Auka lån og rentegjeld, og kap. 5617 Renter frå Statens lånekasse for utdanning, post 80 Renter.

4. gi tilsegn om å gjere om lån til stipend første halvår 2027 (andre halvdelen av undervisningsåret 2026–27) etter dei satsane som blir fastsette for andre halvår 2026 (første halvdelen av undervisningsåret 2026–27), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 50 Avsetning til utdanningsstipend.

Andre fullmakter

V

Gebyr for privatisteksamen

Stortinget samtykker i at privatistar som melder seg opp til eksamen, og kandidatar som melder seg opp til fag-/sveineprøvar etter opplæringslova § 3-5, skal betale eit gebyr per prøve. Gebyret skal betalast til fylkeskommunen. Privatistar som melder seg opp til eksamen, skal betale 1 403 kroner dersom privatisten ikkje har prøvd seg i faget tidlegare som privatist eller elev, og 2 808 kroner ved forbetringsprøvar. Kandidatar som melder seg opp til fag-/sveineprøvar etter opplæringslova § 3-5, skal betale 1 195 kroner per prøve dersom kandidaten ikkje har gått opp tidlegare, og 2 398 kroner ved seinare forsøk.

VI

Fullmakt for universitet og høgskular til å delta i selskap

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2026 kan gi universitet og høgskular fullmakt til å

1. opprette nye selskap og delta i selskap som er av fagleg interesse for verksemda.

2. bruke overskot av oppdragsverksemd til kapitalinnskot ved oppretting av nye selskap eller ved deltaking i selskap som er av fagleg interesse for verksemda.

3. bruke utbyte frå selskap som verksemda har kjøpt aksjar i eller etter fullmakt forvaltar, til drift av verksemda eller til kapitalinnskot.

4. bruke inntekt frå sal av aksjar i selskap som verksemda har erverva med overskot frå oppdragsverksemd eller etter fullmakt forvaltar, til drift av verksemda eller til kapitalinnskot.

VII

Foreldrebetaling i barnehage

Stortinget samtykker i at

maksimalgrensa for foreldrebetaling for eit heildags ordinært barnehagetilbod blir fastsett til 1 200 kroner per månad frå 1. januar 2026 og til 13 200 kroner per år frå 1. januar 2026.

For kommunane Alstahaug, Alvdal, Andøy, Aremark, Askvoll, Aukra, Aure, Aurland, Austevoll, Austrheim, Averøy, Balsfjord, Bardu, Beiarn, Bindal, Bokn, Bremanger, Brønnøy, Bygland, Bykle, Bø, Bømlo, Dovre, Drangedal, Dyrøy, Dønna, Eidfjord, Engerdal, Etne, Etnedal, Evenes – Evenássi, Fedje, Fitjar, Fjaler, Fjord, Flakstad, Flatanger, Flå, Folldal, Frosta, Frøya, Fyresdal, Gildeskål, Gjemnes, Gjerstad, Gloppen, Grane, Gratangen, Grong, Grue, Gulen, Hadsel, Hamarøy, Haram, Hattfjelldal, Heim, Hemnes, Hemsedal, Herøy (Møre og Romsdal), Herøy (Nordland), Hitra, Hjartdal, Hjelmeland, Hol, Holtålen, Hustadvika, Hyllestad, Hægebostad, Høyanger, Høylandet, Ibestad, Indre Fosen, Iveland, Kinn, Krødsherad, Kvinesdal, Kvinnherad, Kviteseid, Kvitsøy, Kvæfjord, Leirfjord, Leka, Lesja, Lierne, Loabák – Lavangen, Lom, Lund, Lurøy, Luster, Lærdal, Lødingen, Masfjorden, Meløy, Meråker, Midtre Gauldal, Modalen, Moskenes, Målselv, Namsskogan, Nesbyen, Nesna, Nissedal, Nord-Fron, Nore og Uvdal, Nærøysund, Oppdal, Os, Osen, Overhalla, Rauma, Rendalen, Rennebu, Rindal, Ringebu, Rollag, Rødøy, Røros, Røst, Raarvihke – Røyrvik, Salangen, Saltdal, Sande, Sauda, Sel, Selbu, Seljord, Senja, Sigdal, Sirdal, Skjåk, Smøla, Snåase – Snåsa, Sogndal, Sokndal, Solund, Stad, Steigen, Stor-Elvdal, Stranda, Stryn, Suldal, Sunndal, Sunnfjord, Surnadal, Sømna, Sør-Aurdal, Sørfold, Sør-Fron, Sørreisa, Tingvoll, Tinn, Tjeldsund, Tokke, Tolga, Trysil, Træna, Tydal, Tynset, Tysnes, Ullensvang, Ulvik, Utsira, Vaksdal, Valle, Vang, Vanylven, Vega, Vegårshei, Vestnes, Vestre Slidre, Vestvågøy, Vevelstad, Vik, Vindafjord, Vinje, Værøy, Vågan, Vågå, Våler (Innlandet), Øksnes, Ørland, Øystre Slidre, Åfjord, Ål, Åmli, Åmot, Årdal, Åseral og Åsnes blir maksimalgrensa for foreldrebetaling for eit heildags ordinært barnehagetilbod fastsett til 700 kroner per månad frå 1. januar 2026 og til 7 700 kroner per år frå 1. januar 2026.

For kommunane i Finnmark og nokre kommunar i Nord-Troms (Kåfjord, Skjervøy, Nordreisa, Kvænangen, Karlsøy, Lyngen og Storfjord) blir maksimalgrensa for foreldrebetaling for eit heildags ordinært barnehagetilbod fastsett til 0 kroner frå 1. januar 2026.

Dette er i samsvar med forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehagar § 1.

inntektsgrensa for fritak frå foreldrebetalinga i barnehage for 20 timar blir sett til 692 465 kroner per år frå 1. august 2026, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehagar § 3.

VIII

Fullmakt til postering mot mellomværet med statskassa

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2026 kan gi Statens lånekasse for utdanning fullmakt til å inntektsføre uteståande midlar mot Konverteringsfondet i same periode som konvertering av lån til stipend blir gjort, og mot Lånekassens mellomvære med statskassa. Mellomværet blir utlikna i påfølgande periode når oppgjeret blir overført frå Konverteringsfondet.

IX

Rentekompensasjonsordning

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2026 kan gi nye tilsegner om rentekompensasjon slik at gamle og nye tilsegner tilsvarer ei investeringsramme på totalt 3 mrd. kroner over kap. 225 Tiltak i grunnopplæringa, post 61 Rentekompensasjon for investeringar i læringsarenaer og større utstyr som bidreg til meir praktisk og variert opplæring.

X

Forvaltingsoverføring av eigedomar under Noregs forskingsråd og avvikling av eigedomsfondet i Noregs forskingsråd

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2026 kan overføre ansvaret for forvaltninga for Forskingsrådets tomter i Gaustadbekkdalen til Statsbygg frå det tidspunktet Kunnskapsdepartementet bestemmer. Kunnskapsdepartementet skal framleis stå som heimelshavar for tomtene, med unntak av to tomter som skal overførast til Universitetet i Oslo. Tomtene skal overførast vederlagsfritt.

Eigedomsfondet i Noregs forskingsråd blir avvikla.

Vedlegg 1
Tilsetjingsvilkår for leiarar i heileigde statlege føretak

Tiku AS (tidligere DigForsk AS)

Selskapet har leigd inn dagleg leiar frå UiT. Honorar i 2024 er kostnadsført med 1 231 022 kroner.

Mecatronics Innovation Lab AS

Dagleg leiar fekk 1 493 637 kroner i lønn i 2024. Pensjonskostnaden for dagleg leiar var 74 095 kroner.

NTNU Ocean Training AS

Dagleg leiar fekk 927 326 kroner i lønn og 4 392 kroner i anna godtgjersle i 2024.

NTNU Samfunnsforsking AS

Dagleg leiar fekk 1 563 088 kroner i lønn i 2024. Pensjonskostnaden for dagleg leiar var 169 533 kroner. Dagleg leiar har ein avtale om særskilt vederlag ved opphøyr av tilsetjingsforholdet.

NTNU Technology Transfer AS

Dagleg leiar fekk 1 752 360 kroner i lønn og 30 469 kroner i anna godtgjersle i 2024. Selskapet har tenestepensjonsordning i tråd med lov om obligatorisk tenestepensjon.

Simula Research Laboratory AS

Dagleg leiar fekk 2 203 062 kroner i lønn og 20 704 kroner i anna godtgjersle i 2024. Pensjonskostnaden for dagleg leiar var 211 675 kroner.

Unifond AS

Dagleg leiar fekk 223 951 kroner i lønn i 2024. Pensjonskostnaden for dagleg leiar var 24 239 kroner.

Unirand AS

Dagleg leiar fekk 127 727 kroner i lønn i 2024. Det er ikkje kostnadsført pensjonsutgifter til dagleg leiar.

Universitetssenteret på Svalbard AS

Dagleg leiar fekk 1 436 937 kroner i lønn og 46 063 kroner i anna godtgjersle i 2024. Pensjonskostnaden for dagleg leiar var 145 680 kroner.

Andre

Følgande heileigde selskap har ingen lønte tilsette som dagleg leiar:

Universitetet i Bergen Eiendom AS

Nord innovasjon AS

Vangslund AS

Vedlegg 2
Rammeløyving til universitet og høgskular over kap. 260

Tabell 2.1 Rammeløyving over kap. 260 per universitet og høgskule i 2026

(i 1 000 kr)

Institusjon

Beløp

Statlege verksemder

Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo

273 704

Høgskolen i Molde, vitskapleg høgskole i logistikk

347 036

Høgskolen i Østfold

896 629

Høgskulen i Volda

450 550

Høgskulen på Vestlandet

2 539 260

Kunsthøgskolen i Oslo

442 807

Nord universitet

1 846 729

Noregs handelshøgskole

669 219

Noregs idrettshøgskole

322 538

Noregs miljø- og biovitskaplege universitet

1 695 344

Noregs musikkhøgskole

345 228

Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet

8 583 369

OsloMet – storbyuniversitetet

3 229 635

Samisk høgskole

132 389

Universitetet i Agder

1 990 904

Universitetet i Bergen

4 589 045

Universitetet i Innlandet

1 531 613

Universitetet i Oslo

7 302 468

Universitetet i Stavanger

2 054 484

Universitetet i Søraust-Noreg

2 353 196

Universitetet i Tromsø – Noregs arktiske universitet

4 276 564

Private verksemder

Ansgar høyskole for teologi, musikk og psykologi

35 649

Barratt Due musikkinstitutt

35 417

Bergen Arkitekthøgskole

23 106

Dronning Mauds Minne Høgskole for barnehagelærerutdanning

152 040

Fjellhaug Internasjonale Høgskole

13 024

Handelshøyskolen BI

445 553

Høgskulen for grøn utvikling

2 401

Høyskolen for dansekunst

2 422

Høyskolen for ledelse og teologi

17 329

Høyskolen Kristiania

409 598

Lovisenberg diakonale høgskole

158 383

MF vitenskapelig høyskole

119 748

NLA Høgskolen

349 873

Steinerhøyskolen

21 214

VID vitenskapelige høgskole

543 805

Vedlegg 3
Byggtabellar for universitet og høgskular

Tabell 3.1 Ordinære prosjekt under bygging i 2026, Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet, kap. 1530, post 31 og 33 og kap. 2445, post 31 og 33 og brukarutstyrsprosjekt over kap. 1530, post 45¹

Institusjon

Prosjekt

Kostnadsramme i mill. kroner, prisnivå 1.7.2026

Bruttoareal (m²)

Universitetet i Oslo og Oslo universitetssjukehus

Livsvitskapsbygget

13 611

97 500

Universitetet i Oslo

Midlar til utstyr og inventar for Livsvitskapsbygget

1 447

Universitetet i Oslo

Vikingtidsmuseum på Bygdøy, tilbygg og rehabilitering

4 107

Nybygg: 9 300

Ombygging: 3 800

Universitetet i Oslo

Midlar til utstyr og inventar for Vikingtidsmuseet

357

Nord universitet

Blått bygg

658

Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet (NFD prosjekteigar)

Norsk havteknologisenter

5 775

46 400

Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet (NFD prosjekteigar)

Midlar til utstyr og inventar for Norsk havteknologisenter

5 658

Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet

Ny campus i Trondheim for Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet

8 258²

91 000

Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet

Midlar til utstyr og inventar for ny campus i Trondheim for Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet

649

Universitetet i Bergen

Nybygg for Griegakademiet

853

9 500

Universitetet i Bergen³

Midlar til utstyr og inventar for nybygg for Griegakademiet

205

¹ Kostnadsrammene er utan midlar til kunstnarisk utsmykning.

² Kostnadsramma inkluderer NTNUs andel av kostnader til infrastruktur o.a. på 454 mill. kroner (som skal dekkast innanfor uendra løyving for NTNU).

3 Universitetet i Bergen er ansvarleg for utstyrsprosjektet, som blir finansiert over Kunnskapsdepartementets kap. 260, post 50.

Tabell 3.2 Brukarfinansierte prosjekt under bygging i 2026, Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet, kap. 2445, post 341 og brukarutstyrsprosjekt over kap. 260, post 50¹

Institusjon

Prosjekt

Kostnadsramme i mill. kroner

Bruttoareal (m²)

Høgskulen på Vestlandet

Tilbygg og ombygging ved Campus Haugesund

484

4 500

¹ Tabellen viser byggeprosjekt innanfor statens husleigeordning, der investeringskostnaden for prosjektet blir betalt tilbake gjennom husleige til Statsbygg.

Tabell 3.3 Byggeprosjekt med prosjekteringsløyve, Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet, kap. 1530, post 30 og kap. 2445, post 30 og 32¹

Institusjon

Prosjekt

Kostnadsramme i mill. kroner

Bruttoareal (m²)

Nord universitet

Kudalsveien 4

Ikkje fastsett

1 100

Universitetet i Tromsø

Noregs arktiske universitetsmuseum

45²

1 Tabellen viser både forslag frå regjeringa for 2026 og byggeprosjekt der Stortinget har vedteke ei løyving til vidare planlegging og prosjektering av bygget. Prosjekteringsmidlane er løyvde over kap. 1530, post 30 for prosjekt utanfor statens husleigeordning, og kap. 2445, post 30 for prosjekt innanfor statens husleigeordning, og kurantprosjekt på over 100 mill. kroner under programmering eller prosjektering, kap. 2445, post 32.

2 Kostnadsramma gjeld forprosjektmidlar til byggeprosjektet. Regjeringa foreslår òg 20 mill. kroner til forprosjektering av brukarutstyrsprosjektet, kap. 260, post 50.

Vedlegg 4
Standardiserte nøkkeltal for nettobudsjetterte verksemder under Kunnskapsdepartementet

Tabell 4.1 Noregs forskingsråd. Utgifter og inntekter etter art¹

(i 1 000 kr)

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Budsjett 2025

Utgifter

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

500 223

559 512

503 186

0

Varer og tenester

223 223

358 652

127 125

0

Sum driftsutgifter

723 446

918 164

630 311

0

Investeringsutgifter

Investeringar, større utstyrskjøp og vedlikehald

82 914

39 289

73 254

0

Sum utgifter til større utstyrskjøp og vedlikehald

82 914

39 289

73 254

0

Overføringar frå verksemda

Utbetalingar til andre statlege rekneskapar

6 695 477

4 922 167

4 213 823

0

Andre utbetalingar

5 120 731

6 627 510

12 213 890

0

Sum overføringar frå verksemda

11 816 208

11 549 677

16 427 713

0

Finansielle aktivitetar

Kjøp av aksjar og partar

0

0

0

0

Andre finansielle utgifter

0

0

0

0

Sum finansielle aktivitetar

0

0

0

0

Sum utgifter

12 622 568

12 507 130

17 131 278

0

Inntekter

Driftsinntekter

Inntekter frå løyvingar

813 310

850 842

791 508

0

Inntekter frå sal av varer og tenester

91

793

82

0

Inntekter frå avgifter, gebyr og lisensar

0

0

0

0

Refusjonar

0

0

0

0

Andre driftsinntekter

0

0

0

0

Sum driftsinntekter

813 401

851 634

791 590

0

Inntekter frå investeringar

Sal av varige driftsmidlar

0

0

0

0

Sum investeringsaktivitetar

0

0

0

0

Overføringar til verksemda

Inntekter frå statlege løyvingar

12 202 875

10 698 560

10 982 529

0

Andre innbetalingar

378 056

416 023

418 977

0

Sum overføringar til verksemda

12 580 931

11 114 583

11 401 506

0

Finansielle aktivitetar

Innbetaling ved sal av aksjar og partar

0

0

0

0

Andre finansielle innbetalingar (t.d. innbetaling av rente)

0

0

0

0

Sum finansielle aktivitetar

0

0

0

0

Sum inntekter

13 394 332

11 966 217

12 193 096

0

Netto endring i kontantbehaldning

771 764

–540 913

–4 938 182

0

¹ Noregs forskingsråd endra status frå nettobudsjettert til bruttobudsjettert forvaltningsorgan 1. januar 2025. Tala i budsjettkolonnen er derfor 0.

Tabell 4.2 Noregs forskingsråd. Inntekter etter inntektskjelde¹

(i 1 000 kr)

Inntektstype

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Budsjett 2025

Løyvingar til finansiering av statsoppdraget

Løyvingar til drift frå fagdepartementet

791 787

827 964

786 233

0

Løyvingar til drift frå andre departement

15 927

29 493

36 319

0

Løyvingar til tilskot til forsking o.a. frå fagdepartementet

6 626 631

5 156 347

5 374 606

0

Løyvingar til forsking o.a. frå andre departement

5 576 243

5 542 213

5 607 923

0

Sum løyvingar til statsoppdraget

13 010 587

11 556 017

11 805 081

0

Offentlege og private tilskot og overføringar

Tilskot frå andre statlege verksemder

14 100

12 339

12 734

0

Tilskot frå internasjonale organisasjonar

7 899

7 279

14 565

0

Tilskot frå kommunar og fylkeskommunar

0

0

0

0

Tilskot frå organisasjonar og stiftingar

1 345

1 779

250

0

Tilskot frå næringsliv og private

354 712

394 627

391 428

0

Sum offentlege og private tilskot

378 056

416 023

418 977

0

Oppdragsinntekter o.a.

Oppdrag frå statlege verksemder

0

0

0

0

Oppdrag frå kommunale og fylkeskommunale verksemder

0

0

0

0

Oppdrag frå private

0

0

0

0

Sum oppdragsinntekter og tilsvarande

0

0

0

0

Andre inntekter

Andre inntekter og tidsavgrensingar

5 687

–5 823

–30 962

0

Sum andre inntekter

5 687

–5 823

–30 962

0

Sum inntekter

13 394 331

11 966 217

12 193 096

0

¹ Noregs forskingsråd endra status frå nettobudsjettert til bruttobudsjettert forvaltningsorgan 1. januar 2025. Tala i budsjettkolonnen er derfor 0.

Tabell 4.3 Samanhengen mellom kontantbehaldning, påkomne kostnader og avsetningar ved Noregs forskingsråd i perioden 2022–2024¹

(i 1 000 kr)

Balansedag 31. desember

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Endring frå 2023 til 2024

Kontantar og kontantekvivalentar

Behaldningar på oppgjerskonto i Noregs Bank

5 779 909

5 275 651

345 765

–4 929 886

Behaldningar på andre bankkontoar

63 530

26 875

18 579

–8 296

Andre kontantbehaldningar

0

0

0

0

Sum kontantar og kontantekvivalentar

5 843 439

5 302 526

364 344

–4 938 182

Avsetningar til dekning av påkomne kostnader som forfell i neste budsjettår

Feriepengar m.m.

42 524

39 397

42 443

3 046

Skattetrekk og offentlege avgifter

45 198

40 358

12 835

–27 523

Gjeld til leverandørar

128 041

31 776

12 364

–19 413

Gjeld til oppdragsgivarar

–163 305

–159 940

–1 472

158 468

Anna gjeld / fordringar som forfell i neste budsjettår

4 067

29 682

–216 813

–246 495

Sum til dekning av påkomne kostnader som forfell i neste budsjettår

56 525

–18 726

–150 643

–131 917

Andre avsetningar

Avsetning løyvingsfinansiert aktivitet

0

0

–93 117

–93 117

Avsetningar til andre formål / ikkje spesifiserte formål

37 660

31 044

0

–31 044

Fri verksemdskapital

0

0

0

0

Sum andre avsetningar

37 660

31 044

–93 117

–124 161

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktig forplikting knytt til anleggsmidlar

–1

0

0

0

Anna langsiktig gjeld

319

319

319

0

Sum langsiktig gjeld

318

319

319

0

Sum nettogjeld og forpliktingar – drift

94 502

12 637

–243 441

–256 077

Forskingsforpliktingar

Forskingsforpliktingar under handsaming

3 324 381

2 884 083

311 552

–2 572 531

Avsetning for utført forskingsarbeid (før mottak av faktura)

0

1 872 673

0

–1 872 673

Prosjektgjeld for starta/gjennomførte forskingsprosjekt

2 424 555

533 133

296 233

–236 900

Sum forskingsforpliktingar

5 748 936

5 289 888

607 785

–4 682 104

Sum netto gjeld og forpliktingar

5 843 439

5 302 526

364 344

–4 983 181

¹ Noregs forskingsråd var til og med 31.12.2024 nettobudsjettert. Frå og med 01.01.2025 blei Forskingsrådet bruttobudsjettert. Avsetningane til forskingsformål blei i overgangen tilbakeført til statskassa og erstatta av tilsegnsfullmakter.

Tabell 4.4 Norsk utanrikspolitisk institutt (NUPI). Utgifter og inntekter etter art

(i 1 000 kr)

Utgifter

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Budsjett 2025

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

70 354

71 913

73 852

75 000

Varer og tenester

51 683

73 690

79 871

53 500

Sum driftsutgifter

122 037

145 602

153 723

128 500

Investeringsutgifter

Investeringar, større utstyrskjøp og vedlikehald

1 179

2 330

8 274

–3 000

Sum utgifter til større utstyrskjøp og vedlikehald

1 179

2 330

8 274

–3 000

Overføringar frå verksemda

Utbetalingar til andre statlege rekneskapar

31 539

27 674

17 676

20 000

Andre utbetalingar

0

0

0

0

Sum overføringar frå verksemda

31 539

27 674

17 676

20 000

Finansielle aktivitetar

Kjøp av aksjar og partar

0

0

0

0

Andre finansielle utgifter

0

0

0

0

Sum finansielle aktivitetar

0

0

0

0

Sum utgifter

154 755

175 606

179 673

145 500

Inntekter

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Budsjett 2025

Driftsinntekter

Inntekter frå sal av varer og tenester

0

0

0

0

Inntekter frå avgifter, gebyr og lisensar

0

0

0

0

Refusjonar

2 766

2 666

3 992

2 500

Andre driftsinntekter

0

0

0

0

Sum driftsinntekter

2 766

2 666

3 992

2 500

Inntekter frå investeringar

Sal av varige driftsmidlar

0

0

0

0

Sum investeringsinntekter

0

0

0

0

Overføringar til verksemda

Inntekter frå statlege løyvingar til drift

145 840

168 485

161 035

159 217

Innbetalingar frå fagdepartementet til tilskot til andre

0

0

0

0

Innbetalingar frå andre departement til tilskot til andre

0

0

0

0

Andre innbetalingar

0

0

0

0

Sum overføringar til verksemda

145 840

168 485

161 035

159 217

Finansielle aktivitetar

Innbetaling ved sal av aksjar og partar

0

0

0

0

Andre finansielle innbetalingar (t.d. innbetaling av rente)

0

0

0

0

Sum finansielle aktivitetar

0

0

0

0

Sum inntekter

148 607

171 151

165 027

161 717

Netto endring i kontantbehaldning

–6 149

–4 455

–14 646

16 217

Tabell 4.5 Norsk utanrikspolitisk institutt (NUPI). Inntekter etter inntektskjelde

(i 1 000 kr)

Inntektstype

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Budsjett 2025

Løyvingar til finansiering av statsoppdraget

Løyvingar frå fagdepartementet

24 564

24 101

23 688

24 217

Løyvingar frå andre departement

0

0

0

0

Tildelingar frå andre statlege forvaltningsorgan

58 360

55 987

43 441

43 000

Tildelingar frå Noregs forskingsråd

40 941

51 640

46 829

50 000

Sum løyvingar til statsoppdraget

123 865

131 728

113 958

117 217

Offentlege og private bidrag

Bidrag frå kommunar og fylkeskommunar

0

0

0

0

Bidrag frå private

3 898

4 587

3 421

3 000

Tildelingar frå internasjonale organisasjonar

4 988

6 994

8 918

5 500

Sum bidrag

8 886

11 581

12 339

8 500

Oppdragsinntekter o.a.

Oppdrag frå statlege verksemder

3 425

4 408

14 463

10 000

Oppdrag frå kommunale og fylkeskommunale verksemder

0

0

0

0

Oppdrag frå private

1 129

2 899

3 800

3 000

Andre inntekter og tidsavgrensingar

11 301

20 535

20 467

23 000

Sum oppdragsinntekter og tilsvarande

15 855

27 842

38 730

36 000

Sum inntekter

148 607

171 152

165 027

161 717

Tabell 4.6 Samanhengen mellom kontantbehaldning, påkomne kostnader og avsetningar ved Norsk utanrikspolitisk institutt (NUPI) i perioden 2022–2024

(i 1 000 kr)

Balansedag 31. desember

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Endring 2023 til 2024

Kontantar og kontantekvivalentar

Behaldningar på oppgjerskonto i Noregs Bank

84 129

79 673

65 027

–14 646

Behaldningar på andre bankkontoar

0

0

0

0

Andre kontantbehaldningar

3

3

3

0

Sum kontantar og kontantekvivalentar

84 132

79 676

65 030

–14 646

Avsetningar til dekning av påkomne kostnader som forfell neste budsjettår

Feriepengar m.m.

6 406

6 694

6 682

–12

Skattetrekk og offentlege avgifter

6 754

7 454

7 373

–82

Gjeld til leverandørar

8 461

2 263

1 933

–330

Gjeld til oppdragsgivarar

–261

2 088

–5 058

–7 146

Anna gjeld som forfell i neste budsjettår

2 494

3 388

3 054

–334

Sum til dekning av påkomne kostnader som forfell i neste budsjettår

23 854

21 889

13 985

–7 904

Avsetningar til planlagde tiltak i framtidige budsjettår

Prosjekt finansierte av Noregs forskingsråd

12 765

9 505

7 499

–2 006

Større starta, fleirårige investeringsprosjekt finansierte av grunnløyvinga frå fagdepartementet

0

0

0

0

Konkrete starta, ikkje fullførte prosjekt finansierte av grunnløyvinga frå fagdepartementet

25 079

21 990

17 429

–4 560

Andre avsetningar til vedtekne, ikkje starta formål

0

0

0

0

Konkrete starta, ikkje fullførte prosjekt finansierte av løyvingar frå andre departement

0

0

0

0

Sum avsetningar til planlagde tiltak i framtidige budsjettår

37 845

31 494

24 928

–6 566

Andre avsetningar

Avsetningar til andre formål / ikkje spesifiserte formål

16 202

19 833

19 332

–501

Fri verksemdskapital

6 231

6 461

6 786

325

Sum andre avsetningar

22 433

26 294

26 118

–176

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktige forpliktingar knytte til anleggsmidlar

0

0

0

0

Anna langsiktig gjeld

0

0

0

0

Sum langsiktig gjeld

0

0

0

0

Sum netto gjeld og forpliktingar

84 132

79 677

65 031

–14 646

Tabell 4.7 Sikt – Kunnskapssektorens tenesteleverandør. Utgifter og inntekter etter art

(i 1 000 kr)

Utgifter

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Budsjett 2025

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

316 971

375 703

402 176

446 300

Varer og tenester

625 905

742 521

774 013

856 852

Sum driftsutgifter

942 876

1 118 224

1 176 189

1 303 152

Investeringsutgifter

Investeringar, større utstyrskjøp og vedlikehald

13 310

14 475

12 989

280 000

Sum utgifter til større utstyrskjøp og vedlikehald

13 310

14 475

12 989

280 000

Overføringar frå verksemda

Utbetalingar til andre statlege rekneskapar

4 600

0

0

0

Andre utbetalingar

35 283

32 250

0

–20 000

Sum overføringar frå verksemda

39 883

32 250

0

–20 000

Finansielle aktivitetar

Kjøp av aksjar og partar

0

0

0

0

Andre finansielle utgifter

0

0

0

6 800

Sum finansielle aktivitetar

0

0

0

6 800

Sum utgifter

996 069

1 164 949

1 189 178

1 569 952

Inntekter

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Budsjett 2025

Driftsinntekter

Inntekter frå sal av varer og tenester

476 300

857 089

890 570

952 608

Inntekter frå avgifter, gebyr og lisensar

0

0

0

0

Refusjonar

8 994

9 097

8 945

0

Andre driftsinntekter

277 268

232

985

0

Sum driftsinntekter

762 562

866 418

900 500

952 608

Inntekter frå investeringar

Sal av varige driftsmidlar

0

0

0

0

Sum investeringsinntekter

0

0

0

0

Overføringar til verksemda

Inntekter frå statlege løyvingar til drift

191 293

246 731

454 694

461 404

Innbetalingar frå fagdepartementet til tilskot til andre

37 008

0

0

0

Innbetalingar frå andre departement til tilskot til andre

0

0

0

0

Andre innbetalingar

0

0

0

0

Sum overføringar til verksemda

228 301

246 731

454 694

461 404

Finansielle aktivitetar

Innbetaling ved sal av aksjar og partar

0

0

0

0

Andre finansielle innbetalingar (t.d. innbetaling av rente)

57

5

0

0

Sum finansielle aktivitetar

57

5

0

0

Sum inntekter

990 920

1 113 153

1 355 194

1 414 013

Netto endring i kontantbehaldning

–5 149

–51 796

166 016

–155 939

Tabell 4.8 Sikt – Kunnskapssektorens tenesteleverandør. Inntekter etter inntektskjelde

(i 1 000 kr)

Inntektstype

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Budsjett 2025

Løyvingar til finansiering av statsoppdraget

Løyvingar frå fagdepartementet

156 302

252 415

422 859

285 569

Løyvingar frå andre departement

0

0

0

0

Tildelingar frå andre statlege forvaltningsorgan

2 000

1 350

0

0

Tildelingar frå Noregs forskingsråd

7 825

8 084

342

0

Sum løyvingar til statsoppdraget

166 127

261 848

423 201

285 569

Overføringar til verksemda

Overføringar frå fagdepartementet til tilskot til andre

37 008

0

0

0

Overføringar frå andre departement til tilskot til andre

0

0

0

0

Overføringar frå andre verksemder til tilskot til andre

0

0

0

0

Sum overføringar til verksemda

37 008

0

0

0

Offentlege og private bidrag

Bidrag frå kommunar og fylkeskommunar

0

0

0

0

Bidrag frå private

2 365

0

0

0

Tildelingar frå internasjonale organisasjonar

15 862

11 807

32 015

24 635

Sum bidrag

18 227

11 807

32 015

24 635

Oppdragsinntekter o.a.

Oppdrag frå statlege verksemder

0

0

13 610

0

Oppdrag frå kommunale og fylkeskommunale verksemder

0

0

0

0

Oppdrag frå private

0

0

0

0

Andre inntekter og tidsavgrensingar

769 558

839 498

886 368

1 103 808

Sum oppdragsinntekter og tilsvarande

769 558

839 498

899 979

1 103 808

Sum inntekter

990 920

1 113 153

1 355 194

1 414 013

Tabell 4.9 Samanhengen mellom kontantbehaldning, påkomne kostnader og avsetningar ved Sikt – Kunnskapssektorens tenesteleverandør i perioden 2022–2024

(i 1 000 kr)

Balansedag 31. desember

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Endring frå 2023 til 2024

Kontantar og kontantekvivalentar

Behaldningar på oppgjerskonto i Noregs Bank

285 566

233 770

399 786

166 016

Behaldningar på andre bankkontoar

0

0

0

0

Andre kontantbehaldningar

0

0

0

0

Sum kontantar og kontantekvivalentar

285 566

233 770

399 786

166 016

Avsetningar til dekning av påkomne kostnader som forfell i neste budsjettår

Feriepengar m.m.

28 592

31 920

34 197

2 277

Skattetrekk og offentlege avgifter

27 411

27 101

17 713

–9 389

Gjeld til leverandørar

42 281

24 206

63 164

38 958

Gjeld til oppdragsgivarar

11 703

15 661

34 329

18 668

Anna gjeld som forfell i neste budsjettår

25 634

18 084

–2 678

–20 762

Sum til dekning av påkomne kostnader som forfell i neste budsjettår

135 621

116 971

146 724

29 753

Avsetningar til planlagde tiltak i framtidige budsjettår

Prosjekt finansierte av Noregs forskingsråd

0

0

0

0

Større starta, fleirårige investeringsprosjekt finansierte av grunnløyvinga frå fagdepartementet

0

0

0

0

Konkrete starta, ikkje fullførte prosjekt finansierte av grunnløyvinga frå fagdepartementet

5 174

0

0

0

Andre avsetningar til vedtekne ikkje starta formål

0

0

0

0

Konkrete starta, ikkje fullførte prosjekt finansierte av løyvingar frå andre departement

0

0

0

0

Sum avsetningar til planlagde tiltak i framtidige budsjettår

5 174

0

0

0

Andre avsetningar

Avsetningar til andre formål / ikkje spesifiserte formål

18 452

16 992

175 494

158 502

Fri verksemdskapital

181 693

162 683

142 624

–20 058

Sum andre avsetningar

200 145

179 675

318 118

138 443

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktige forpliktingar knytte til anleggsmidlar

–46 762

–54 564

–56 990

–2 427

Anna langsiktig gjeld

–8 611

–8 312

–8 066

246

Sum langsiktig gjeld

–55 373

–62 876

–65 056

–2 181

Sum netto gjeld og forpliktingar

285 566

233 770

399 786

166 015

Tabell 4.10 Universitet og høgskular. Utgifter og inntekter etter art

(i 1 000 kr)

Utgifter

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Budsjett 2025

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

33 299 660

35 738 668

37 013 128

38 552 691

Varer og tenester

17 149 484

17 272 884

17 309 629

17 021 270

Sum driftsutgifter

50 449 144

53 011 552

54 322 757

55 573 962

Investeringsutgifter

Investeringar, større utstyrskjøp og vedlikehald

2 950 447

2 481 414

2 612 778

2 581 959

Sum utgifter til større utstyrskjøp og vedlikehald

2 950 447

2 481 414

2 612 778

2 581 959

Overføringar frå verksemda

Utbetalingar til andre statlege rekneskapar

190 816

245 940

135 404

75 896

Andre utbetalingar

263 414

544 138

401 884

245 000

Sum overføringar frå verksemda

454 230

790 078

537 288

320 896

Finansielle aktivitetar

Kjøp av aksjar og partar

7 661

6 256

5 250

0

Andre finansielle utgifter

3 058

3 486

2 687

306

Sum finansielle aktivitetar

10 719

9 742

7 937

306

Sum utgifter

53 864 541

56 292 787

57 480 760

58 477 123

Inntekter

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Budsjett 2025

Driftsinntekter

Inntekter frå sal av varer og tenester

3 125 355

3 450 939

3 631 317

2 784 016

Inntekter frå avgifter, gebyr og lisensar

18 432

18 735

21 756

20 000

Refusjonar

384 216

424 998

448 775

377 890

Andre driftsinntekter

1 804 835

2 404 412

2 240 906

1 188 743

Sum driftsinntekter

5 332 838

6 299 085

6 342 755

4 370 649

Inntekter frå investeringar

Sal av varige driftsmidlar

67 894

30 245

29 533

159

Sum investeringsinntekter

67 894

30 245

29 533

159

Overføringar til verksemda

Inntekter frå statlege løyvingar til drift

48 290 170

50 797 387

52 188 166

52 745 785

Innbetalingar frå fagdepartementet til tilskot til andre

0

0

0

0

Innbetalingar frå andre departement til tilskot til andre

0

0

0

0

Andre innbetalingar

0

0

0

0

Sum overføringar til verksemda

48 290 170

50 797 387

52 188 166

52 745 785

Finansielle aktivitetar

Innbetaling ved sal av aksjar og partar

2 000

22 913

967

0

Andre finansielle innbetalingar (t.d. innbetaling av rente)

3 035

10 456

20 133

5 320

Sum finansielle aktivitetar

5 035

33 369

21 100

5 320

Sum inntekter

53 695 937

57 160 087

58 581 554

57 121 913

Netto endring i kontantbehaldning

–168 604

867 300

1 100 794

–1 355 210

Tabell 4.11 Universitet og høgskular. Inntekter etter inntektskjelde

(i 1 000 kr)

Inntektstype

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Budsjett 2025

Løyvingar til finansiering av statsoppdraget

Løyvingar frå fagdepartementet

39 701 179

41 721 198

43 214 302

43 674 351

Løyvingar frå andre departement

145 824

153 723

112 319

70 767

Tildelingar frå andre statlege forvaltningsorgan

2 289 536

2 445 329

2 349 771

2 187 995

Tildelingar frå Noregs forskingsråd

3 929 749

3 972 200

3 957 809

4 187 202

Sum løyvingar til statsoppdraget

46 066 287

48 292 450

49 634 201

50 120 315

Offentlege og private bidrag

Bidrag frå kommunar og fylkeskommunar

160 908

190 732

158 811

129 631

Bidrag frå private

1 283 182

1 344 940

1 351 447

1 163 965

Tildelingar frå internasjonale organisasjonar

1 241 472

1 290 268

1 684 438

1 535 380

Sum bidrag

2 685 562

2 825 941

3 194 696

2 828 976

Oppdragsinntekter o.a.

Oppdrag frå statlege verksemder

915 236

913 217

913 871

530 031

Oppdrag frå kommunale og fylkeskommunale verksemder

140 895

154 120

127 083

100 859

Oppdrag frå private

751 026

727 940

698 963

502 745

Andre inntekter og tidsavgrensingar

3 136 931

4 246 419

4 012 741

3 038 986

Sum oppdragsinntekter og tilsvarande

4 944 087

6 041 696

5 752 657

4 172 622

Sum inntekter

53 695 937

57 160 087

58 581 554

57 121 913

Tabell 4.12 Universitet og høgskular. Samanhengen mellom kontantbehaldning, påkomne kostnader og avsetningar i universitets- og høgskulesektoren i perioden 2022–2024 (nettobalanse)

(i 1 000 kr)

Balansedag 31. desember

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Endring frå 2023 til 2024

Kontantar og kontantekvivalentar

Behaldningar på oppgjerskonto i

Noregs Bank

16 155 077

16 643 352

17 457 839

814 487

Behaldningar på andre bankkontoar

945 142

1 324 061

1 610 431

286 370

Andre kontantbehaldningar

127

235

171

–64

Sum kontantar og kontantekvivalentar

17 100 346

17 967 647

19 068 440

1 100 793

Avsetningar til dekning av påkomne kostnader som forfell i neste budsjettår

Feriepengar m.m.

2 931 274

3 133 475

3 176 224

42 749

Skattetrekk og offentlege avgifter

2 612 933

2 821 674

2 668 760

–152 914

Gjeld til leverandørar

2 340 650

2 846 564

3 028 883

182 319

Gjeld til oppdragsgivarar

–406 843

–563 014

–542 541

20 473

Anna gjeld som forfell i neste budsjettår

1 436 624

1 881 117

2 425 461

544 344

Sum til dekning av påkomne kostnader som forfell i neste budsjettår

8 914 638

10 119 815

10 756 786

636 970

Avsetningar til planlagde tiltak i framtidige budsjettår

Prosjekt finansierte av Noregs forskingsråd

–137 121

–505 467

–640 742

–135 275

Større starta, fleirårige investeringsprosjekt finansierte av grunnløyvinga frå fagdepartementet

1 060 129

1 049 408

801 340

–248 068

Konkrete starta, ikkje fullførte prosjekt finansierte av grunnløyvinga frå fagdepartementet

1 046 197

929 978

1 026 731

96 753

Andre avsetningar til vedtekne, ikkje starta formål

1 121 183

882 003

1 481 906

599 903

Konkrete starta, ikkje fullførte prosjekt finansierte av løyvingar frå andre departement

126 306

136 796

146 628

9 832

Sum avsetningar til planlagde tiltak i framtidige budsjettår

3 216 694

2 492 718

2 815 863

323 145

Andre avsetningar

Avsetningar til andre formål / ikkje-spesifiserte formål

3 663 838

3 930 960

4 029 544

98 584

Fri verksemdskapital

1 013 552

1 156 409

1 250 737

94 328

Sum andre avsetningar

4 677 389

5 087 369

5 280 281

192 912

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktige forpliktingar knytte til anleggsmidlar

0

0

0

0

Anna langsiktig gjeld

291 625

267 746

215 509

–52 237

Sum langsiktig gjeld

291 625

267 746

215 509

–52 237

Sum netto gjeld og forpliktingar

17 100 346

17 967 647

19 068 440

1 100 793

Tabell 4.13 Universitet og høgskular. Balanse per 31. desember 2024

(i 1 000 kr)

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Eigedelar

A. Anleggsmidlar

I Immaterielle eigedelar

174 316

218 243

208 822

II Varige driftsmidlar

41 939 047

41 258 177

40 753 272

III Finansielle anleggsmidlar

309 277

296 975

296 272

Sum anleggsmidlar

42 422 640

41 773 395

41 258 366

B. Omløpsmidlar

I Behaldningar av varer og driftsmateriell

75 933

31 551

59 741

II Fordringar

2 747 651

2 678 630

2 808 989

III Bankinnskot, kontantar og liknande

17 100 346

17 967 647

19 068 440

Sum omløpsmidlar

19 923 931

20 677 828

21 937 170

Sum eigedelar

62 346 571

62 451 224

63 195 536

Statens kapital og gjeld

C. Statens kapital

I Verksemdskapital

1 322 763

1 453 073

1 545 050

II Avrekningar

3 491 304

3 317 124

3 656 426

III Utsett inntektsføring av løyving (nettobudsjetterte)

42 427 537

41 760 071

41 300 239

Sum statens kapital

47 241 604

46 530 269

46 501 715

D. Gjeld

I Avsetning for langsiktige forpliktingar

291 690

268 056

217 468

II Anna langsiktig gjeld

0

0

0

III Kortsiktig gjeld

14 813 277

15 652 899

16 476 353

Sum gjeld

15 104 968

15 920 955

16 693 820

Sum statens kapital og gjeld

62 346 571

62 451 224

63 195 536

Tabell 4.14 Universitet og høgskular. Avsetningar av løyvingar frå Kunnskapsdepartementet og andre departement 2022–2024

(i 1 000 kr)

Rekneskap 31.12.2022

Rekneskap 31.12.2023

Rekneskap 31.12.2024

Del av løyving i 2024 i pst.

Nord universitet (NU)

252 647

249 311

291 815

15,5

Noregs miljø- og biovitskaplege universitet (NMBU)

53 216

52 196

26 806

1,7

Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet (NTNU)

801 963

688 733

836 110

10,4

OsloMet – storbyuniversitetet (OM)

353 629

334 746

380 765

12,2

Universitetet i Agder (UiA)

125 191

101 337

150 313

8,2

Universitetet i Bergen (UiB)

65 979

118 982

174 468

4,0

Universitetet i Oslo (UiO)

546 904

567 996

285 602

4,4

Universitetet i Stavanger (UiS)

232 799

200 442

243 989

12,1

Universitetet i Søraust-Noreg (USN)

209 429

152 178

174 542

7,6

Universitetet i Tromsø – Noregs arktiske universitet (UiT)

227 120

333 567

535 248

13,1

Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo (AHO)

1 732

12 625

14 823

5,9

Høgskolen i Molde, vitskapleg høgskole i logistikk (HiM)

112 847

131 159

132 102

36,7

Kunsthøgskolen i Oslo (KHiO)

4 864

18 892

29 360

7,1

Noregs handelshøgskole (NHH)

143 103

129 375

91 242

14,3

Noregs idrettshøgskole (NIH)

–7 421

–14 580

–13 578

–5,0

Noregs musikkhøgskole (NMH)

37 469

37 238

36 569

10,9

Universitetet i Innlandet (INN)

145 630

93 722

123 584

8,2

Høgskolen i Østfold (HiØ)

105 459

107 452

87 213

10,1

Høgskulen i Volda (HVO)

105 197

42 073

47 384

10,3

Høgskulen på Vestlandet (HVL)

304 220

228 189

320 782

12,9

Samisk høgskole (SA)

15 067

15 142

25 431

18,4

Sum

3 837 044

3 600 775

3 994 571

9,2

Tabell 4.15 Universitet og høgskular. Løyvingar og avsetningar frå Kunnskapsdepartementet i 2024.

Løyving frå KD

Totale avsetningar

Avsetningar til investeringar

Avsetningar til andre formål

1 000 kr

1 000 kr

Pst.

1 000 kr

Pst.

1 000 kr

Pst.

NU

1 886 631

291 816

15,5

197 484

10,5

94 332

5,0

NMBU

1 578 379

26 806

1,7

26 806

1,7

0

0,0

NTNU

7 986 118

824 291

10,3

506 446

6,3

317 844

4,0

OM

3 089 376

369 601

12,0

218 418

7,1

151 183

4,9

UiA

1 840 436

150 131

8,2

71 895

3,9

78 237

4,3

UiB

4 328 967

174 468

4,0

111 795

2,6

62 673

1,4

UiO

6 481 095

285 602

4,4

285 602

4,4

0

0,0

UiS

2 019 027

159 006

7,9

70 336

3,5

88 670

4,4

USN

2 301 372

174 542

7,6

59 473

2,6

115 069

5,0

UiT

4 071 919

532 013

13,1

340 126

8,4

191 887

4,7

AHO

252 612

14 823

5,9

7 523

3,0

7 300

2,9

HiM

359 497

132 102

36,7

124 222

34,6

7 880

2,2

KHiO

414 682

29 360

7,1

10 370

2,5

18 990

4,6

NHH

639 465

47 200

7,4

23 850

3,7

23 350

3,7

NIH

271 572

–13 578

–5,0

4 643

1,7

–18 220

–6,7

NMH

334 208

36 569

10,9

19 859

5,9

16 710

5,0

INN

1 508 149

123 403

8,2

65 545

4,3

57 858

3,8

HiØ

862 004

87 213

10,1

56 074

6,5

31 139

3,6

HVO

459 374

47 384

10,3

24 415

5,3

22 969

5,0

HVL

2 473 015

316 076

12,8

197 114

8,0

118 962

4,8

SA

130 202

23 334

17,9

16 824

12,9

6 510

5,0

Sum

43 288 100

3 832 161

8,9

2 438 819

5,6

1 393 342

3,2

Vedlegg 5
Underliggande verksemder o.a.

Figur 5.1 Underliggande verksemder o.a. per 1. januar 2026

Einingar som er markerte med grå farge, er ikkje statlege forvaltningsorgan under Kunnskapsdepartementet.

Forklaringar og forkortingar:

Barnehage og grunnopplæring

Foreldreutvala er førte opp samla i figuren, sidan dei har felles sekretariat og mottek eit felles tildelingsbrev.

FUG: Foreldreutvalet for grunnopplæringa

FUB: Foreldreutvalet for barnehagar

Statped: Statleg spesialpedagogisk teneste

Sørsamisk kunnskapspark

Samiske vidaregåande skular:

Samisk vidaregåande skule og reindriftsskule i Kautokeino

Samisk vidaregåande skule i Karasjok

Kompetansepolitikk, høgare yrkesfagleg utdanning, høgare utdanning og forsking

FEK: Dei nasjonale forskingsetiske komiteane

HK-dir: Direktoratet for høgare utdanning og kompetanse

NOKUT: Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga

NUPI: Norsk utanrikspolitisk institutt

Sikt: Kunnskapssektorens tenesteleverandør

Simula: Simula Research Laboratory AS

UNIS: Universitetssenteret på Svalbard AS

Vea: Noregs grøne fagskule – Vea

Fotnoter

1)

SSB statistikkbanken

2)

HK-dir, Tilstandsrapport for høyere utdanning 2025