Meld. St. 4

(2013–2014)
Melding til Stortinget

Anmodnings- og utredningsvedtak i stortingssesjonen 2012–2013

Tilråding fra Statsministerens kontor 4. oktober 2013, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Stoltenberg II)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Innledning

1.1 Bakgrunn

Stortingets forretningsorden § 14 nr. 9 bokstav b forutsetter at regjeringen legger fram en årlig melding om oppfølging av stortingsvedtak som inneholder en anmodning til regjeringen (anmodningsvedtak), og om behandlingen av representantforslag som er vedtatt oversendt regjeringen til utredning og uttalelse (utredningsvedtak). Ordningen ble innført for at Stortinget skal kunne føre en bedre kontroll med regjeringens oppfølging av slike vedtak, jf. Innst. S. nr. 168 (1998–99).

Tabell 1.1 Antall anmodningsvedtak de siste 10 stortingssesjonene

Stortingssesjon

Antall vedtak

2003–2004

181

2004–2005

171

2005–2006

9

2006–2007

20

2007–2008

24

2008–2009

35

2009–2010

8

2010–2011

7

2011–2012

33

2012–2013

25

1.2 Årets melding til Stortinget

Statsministerens kontor har innhentet uttalelser fra de respektive departementer om oppfølging og behandling av vedtakene fra stortingssesjonen 2012–2013. Svarene er inntatt i kapittel 2 i meldingen.

I Innst. S. nr. 156 (2000–2001) ga kontroll- og konstitusjonskomiteen uttrykk for at dersom det i den første meldingen som fremmes etter at vedtak er gjort, opplyses at regjeringen senere vil følge opp vedtaket, må det i den neste meldingen gis nærmere opplysninger om dette. Slike opplysninger er inntatt i kapittel 3.

Kapittel 4 inneholder en omtale av to vedtak fra stortingssesjonen 2010–2011. Dette gjelder vedtak hvor kontroll- og konstitusjonskomiteen i Innst. 167 S (2012–2013) uttrykkelig har bedt om en videre oppfølging.

Regjeringen legger vekt på at Stortinget skal få en tydelig tilbakemelding om regjeringens oppfølging av de enkelte anmodningsvedtak. Tilbakemeldingen gis i proposisjoner eller meldinger.

Mange av anmodningsvedtakene vil det bli gitt tilbakemelding på i de årlige budsjettproposisjonene. Ofte forutsetter anmodningsvedtakene økte bevilgninger for å kunne gjennomføres. I så fall er det naturlig å vurdere gjennomføringen av vedtakene i budsjettet. For å bedre oversikten, er det i fagproposisjonene laget en samlet framstilling av anmodningsvedtak som departementet gir tilbakemelding på i budsjettproposisjonen. Når det er tatt inn en slik redegjørelse om gjennomføringen av vedtakene i en budsjettproposisjon, vil det i denne meldingen bare bli tatt inn en kort henvisning til den mer utførlige tilbakemeldingen i budsjettproposisjonen.

Det er ikke fattet noen utredningsvedtak i stortingssesjonen 2012–2013.

2 Anmodningsvedtak i stortingssesjonen 2012–2013

2.1 Arbeidsdepartementet

Vedtak nr. 418, 19. mars 2013

«Regjeringen bes sikre at kun de opplysninger som er eksplisitt nevnt i lovverk eller forskrift kan hentes inn gjennom masseinnhenting.»

Arbeidsdepartementet uttaler i brev 22. august 2013:

«Arbeidsdepartementet vil redegjøre for oppfølgingen av vedtaket i Prop. 1 S (2013–2014).»

Vedtak nr. 419, 19. mars 2013

«Regjeringen bes sikre at lovverket gir den enkelte mulighet til informert samtykke slik at det blir klart for den enkelte hvilken informasjon som kan hentes inn dersom vedkommende søker om en stønad fra det offentlige.»

Arbeidsdepartementet uttaler i brev 22. august 2013:

«Arbeidsdepartementet har igangsatt et arbeid med å vurdere hvordan reglene i folketrygdloven om Arbeids- og velferdsetatens kontrollvirksomhet best kan speile de personvernhensyn som gjør seg gjeldende. I den forbindelse vil Stortingets vedtak nr. 419 følges opp. Stortinget vil bli orientert om oppfølgingen på egnet måte.»

Vedtak nr. 420, 19. mars 2013

«Stortinget ber regjeringen i samarbeid med arbeidslivets parter komme tilbake til Stortinget med en vurdering av konsekvensene av en heving eller fjerning av 70-årsgrensen i arbeidslivet i løpet av våren 2014.»

Arbeidsdepartementet uttaler i brev 22. august 2013:

«Arbeidsdepartementet har iverksatt en utredning av aldersgrensene i arbeidsmiljøloven. Utredningen omfatter både lovens 70-årsregel og muligheten for lavere bedriftsfastsatte grenser. Sentrale spørsmål i utredningsarbeidet er hvorvidt aldersgrensene i arbeidsmiljøloven bør fjernes, heves eller endres på annen måte. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte i løpet av våren 2014.»

2.2 Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

Vedtak nr. 106, 5. desember 2012

«Stortinget ber regjeringen legge frem forslag om en fremdriftsplan for å nå den vedtatte visjonen om et universelt utformet samfunn frem mot 2025.»

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet uttaler i brev 13. september 2013:

«Utarbeiding av en framdriftsplan vil bli vurdert i arbeidet med utvikling av ny handlingsplan for universell utforming, som etter planen vil bli lagt fram i 2014. Stortinget vil bli orientert om oppfølgingen av vedtaket i Prop. 1 S (2014–2015).»

Vedtak nr. 376, 10. desember 2012

«Stortinget ber regjeringen ta initiativ til et samarbeidsprosjekt med arbeidslivsorganisasjonene med fokus på holdninger i arbeidslivet til fedres og mødres likeverdige ansvar.»

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet uttaler i brev 23. august 2013:

«Vedtaket er fulgt opp i myndighetenes kontakt med arbeidslivets parter. I Meld. St. 44 (2012–2013) Likestilling kommer ikke av seg selv er det redegjort nærmere for hvordan dette er gjort.»

2.3 Finansdepartementet

Vedtak nr. 328, 17. desember 2012

«Stortinget ber regjeringen endre det generelle bruksfradraget slik at det blir en avgiftsmessig nedtrapping av engangsavgiften for import av bruktbiler som er mellom 15 og 30 år gamle.»

Finansdepartementet uttaler i brev 10. september 2013:

«Toll- og avgiftsdirektoratet sendte 28. august 2013 på høring et forslag til endringer i engangsavgiften. Blant annet ble det foreslått å utvide avtrappingen i gjeldende bruksfradrag for kjøretøy som er mellom 15 og 30 år gamle. Det tas sikte på å gjennomføre endringen fra 1. januar 2014. Endringen vil skje gjennom en forskriftsendring.»

Vedtak nr. 492, 3. juni 2013

«Stortinget ber regjeringen innen 1. oktober 2013 endre reglene om skattemessig klassifisering av reiser slik at reiser der stortingsrepresentanter av hensyn til stortingsvervet må bo utenfor hjemmet, anses som en yrkesreise, uten avgrensing mot besøksreiser.»

Finansdepartementet uttaler i brev 10. september 2013:

«Vedtaket er fulgt opp gjennom nødvendige forskriftsendringer med virkning fra og med 1. oktober 2013.»

2.4 Forsvarsdepartementet

Vedtak nr. 546, 10. juni 2013

«Stortinget ber regjeringen sikre at personer som er direkte involvert i arbeid for selskap som bistår ved utførelse av etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste, sikkerhetsklareres.»

Forsvarsdepartementet uttaler i brev 23. august 2013:

«Departementet vil i Prop. 1 S (2013–2014) gi en nærmere orientering om rettstilstanden på området og orientere om sikkerhetsklarering av ovennevnte personell.»

2.5 Helse- og omsorgsdepartementet

Vedtak nr. 412, 19. mars 2013

«Stortinget ber regjeringen utarbeide en legemiddelmelding med en ny, helhetlig gjennomgang av hele legemiddelpolitikken.»

Helse- og omsorgsdepartementet uttaler i brev 10. september 2013:

«Regjeringen tar sikte på å legge fram en legemiddelmelding våren 2015.»

2.6 Justis- og beredskapsdepartementet

Vedtak nr. 83, 4. desember 2012

«Stortinget ber regjeringen synliggjøre hvilke vurderinger som har blitt gjort med hensyn til vedtaket som ble fattet i Prop. 65 L (2011–2012) vedrørende opprettelse av en offeromsorg.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 9. september 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet vil redegjøre for oppfølgingen av vedtaket i Prop. 1 S (2013–2014).»

Vedtak nr. 417, 19. mars 2013

«Stortinget ber regjeringen fremme forslag om endringer i regelverket som sikrer tiltak som reduserer muligheten for å kunne opprette falsk identitet i Norge.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 26. august 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet vil omtale oppfølgingen av anmodningsvedtaket i Prop. 1 S (2013–2014).»

Vedtak nr. 515, 6. juni 2013

«Stortinget ber regjeringen fremme nødvendige lovforslag for å styrke Sivilombudsmannens rolle overfor forvaltningen ved å tillate at Sivilombudsmannen opptrer som hjelpeintervenient ved søksmål.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 26. august 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet vil sende på høring et lovforslag om å tillate at Sivilombudsmannen opptrer som partshjelper ved søksmål. Et høringsforslag vil fortrinnsvis bli behandlet sammen med andre forslag til endringer i tvisteloven.»

2.7 Kommunal- og regionaldepartementet

Vedtak nr. 531, 10. juni 2013

«Stortinget ber regjeringen opprette et valgforskningsprogram.»

Kommunal- og regionaldepartementet uttaler i brev 6. september 2013:

«Kommunal- og regionaldepartementet vil vise til at det allerede i dag finnes et systematisk opplegg for valgforskning i Norge og at departementet sammen med Kunnskapsdepartementet finansierer denne forskningen som i hovedsak skjer i regi av Institutt for samfunnsforskning i samarbeid med andre forskningsinstitusjoner.

Imidlertid har forutsetningene for finansiering av denne forskningen endret seg, blant annet i lys av hvordan finansieringen av forskningsinstituttsektoren har endret seg. På denne bakgrunn har departementet i forbindelse med anmodningsvedtaket satt i gang et arbeid for å vurdere hvordan valgforskningen i Norge best kan organiseres og hvordan den skal finansieres. Blant annet må finansiering av valgforskningen vurderes i forhold til statens innkjøpsreglement og statsstøtteregelverket. Man må også vurdere organiseringen i forhold til hvordan man best skal ivareta det gode forskningsmiljøet som er bygget opp rundt valg- og demokratiforskningen i Norge. Departementet ser for seg at en ny finansieringsordning og organisering av et valgforskningsprogram kan iverksettes fra 2015, ev. 2016, etter at resultatene fra Stortingsvalgundersøkelsen 2013 er klare i 2015.»

2.8 Kunnskapsdepartementet

Vedtak nr. 468, 16. mai 2013

«Stortinget ber Kunnskapsdepartementet mer aktivt følge opp at universiteter og høgskoler som forvalter egne bygg, har en god eiendomsforvaltning.»

Kunnskapsdepartementet uttaler i brev 22. august 2013:

«Kunnskapsdepartementet viser til omtale i Prop. 1 S (2013–2014).»

Vedtak nr. 525, 10. juni 2013

«Stortinget ber regjeringen foreslå å øke investeringene i avansert vitenskapelig utstyr og annen infrastruktur for forskning slik at norske forskere får tilgang til utstyr av verdensklasse.»

Kunnskapsdepartementet uttaler i brev 22. august 2013:

«Kunnskapsdepartementet viser til omtale i Prop. 1 S (2013–2014).»

Vedtak nr. 526, 10. juni 2013

«Stortinget ber regjeringen stimulere til økt konkurranse for å bidra til høyere kvalitet i norsk forskning, herunder styrke Forskningsrådets åpne programmer, særlig innen grunnforskning.»

Kunnskapsdepartementet uttaler i brev 22. august 2013:

«Kunnskapsdepartementet viser til omtale i Prop. 1 S (2013–2014).»

Vedtak nr. 527, 10. juni 2013

«Stortinget ber regjeringen bidra til ytterligere internasjonalisering av norsk forskning gjennom tilknytning til det europeiske forskningsområdet ERA, full deltakelse i Horizon 2020 og utvikling av programsamarbeid med ledende forskningsnasjoner.»

Kunnskapsdepartementet uttaler i brev 22. august 2013:

«Norge er en aktiv deltaker i det europeiske forskningsområdet ERA, og regjeringen vil videreføre dette arbeidet. Regjeringen har besluttet å anbefale overfor Stortinget at Norge går inn for full deltakelse i EUs neste rammeprogram for forskning og innovasjon, Horisont 2020.

Kunnskapsdepartementet viser for øvrig til omtale i Prop. 1 S (2013–2014).»

Vedtak nr. 528, 10. juni 2013

«Stortinget ber regjeringen legge fram en stortingsmelding om studiekvalitet i høyere utdanning.»

Kunnskapsdepartementet uttaler i brev 22. august 2013:

«Kunnskapsdepartementet viser til omtale i Prop. 1 S (2013–2014).»

Vedtak nr. 530, 10. juni 2013

«Stortinget ber regjeringen satse mer målrettet på internasjonalt fremragende forskningsmiljøer og universitetsmiljøer i verdenstoppen, etter modell av Global Centers of Expertise.»

Kunnskapsdepartementet uttaler i brev 22. august 2013:

«Kunnskapsdepartementet viser til omtale i Prop. 1 S (2013–2014).»

Vedtak nr. 577, 14. juni 2013

«Stortinget ber regjeringen opprette et nasjonalt tilbud om etter- og videreutdanning for PP-tjenesten.»

Kunnskapsdepartementet uttaler i brev 22. august 2013:

«Kunnskapsdepartementet viser til omtale i Prop. 1 S (2013–2014).»

Vedtak nr. 581, 14. juni 2013

«Stortinget ber regjeringen bidra til et godt samarbeid mellom helseinstitusjon og institusjonsfylke, og utarbeide en veileder som avklarer ansvarsforholdet når en elev blir innlagt på helseinstitusjon.»

Kunnskapsdepartementet uttaler i brev 22. august 2013:

«Kunnskapsdepartementet viser til omtale i Prop. 1 S (2013–2014).»

2.9 Miljøverndepartementet

Vedtak nr. 665, 20. juni 2013

«Stortinget ber regjeringen vurdere hvordan friluftsliv i større grad kan prioriteres for å oppfylle statens mål i folkehelsepolitikken og de idrettspolitiske mål om «idrett og fysisk aktivitet for alle».»

Miljøverndepartementet uttaler i brev 22. august 2013:

«Regjeringen vil legge fram «Nasjonal strategi for aktivt friluftsliv» og «Nasjonal handlingsplan for statlig sikring og tilrettelegging av friluftslivsområder». Hovedpunktene vil bli omtalt i Prop. 1 S (2013–2014) under resultatområde 8 – Aktivt friluftsliv.»

2.10 Nærings- og handelsdepartementet

Vedtak nr. 529, 10. juni 2013

«Stortinget ber regjeringen stimulere til mer forskning i næringslivet og sterkere samhandling mellom akademia og næringsliv.»

Nærings- og handelsdepartementet uttaler i brev 19. september 2013:

«Nærings- og handelsdepartementet vil omtale oppfølgingen av anmodningsvedtaket i Prop. 1 S (2013–2014).»

2.11 Utenriksdepartementet

Vedtak nr. 64, 29. november 2012

«Stortinget ber regjeringen gjennomføre en utredning som synliggjør fordeler og ulemper ved å ratifisere tilleggsprotokollen om individklagerett til FNs barnekonvensjon innen våren 2013.»

Utenriksdepartementet uttaler i brev 21. august 2013:

«Utenriksdepartementet har i løpet av våren 2013 gjennomført en ekstern utredning av fordeler og ulemper ved eventuell norsk tilslutning til FNs barnekonvensjons tredje tilleggsprotokoll om individklagerett. Advokat Frode Elgesem gjennomførte utredningen, som ble overlevert Utenriksdepartementet i form av en rapport 3. juni 2013. Rapporten ble sendt på alminnelig høring til et bredt utvalg norske interessenter 19. juni 2013.»

Vedtak nr. 698, 21. juni 2013

«Stortinget ber regjeringen snarest legge fram en sak om ratifikasjon av tilleggsprotokollen om individklagerett til FNs barnekonvensjon.»

Utenriksdepartementet uttaler i brev 21. august 2013:

«Det vises til vedtak nr. 64, hvor Stortinget ber regjeringen gjennomføre en utredning som synliggjør fordeler og ulemper ved å ratifisere tilleggsprotokollen om individklageretten til FNs barnekonvensjon innen våren 2013. Utredningen forelå 3. juni 2013 og ble sendt på alminnelig høring 19. juni 2013, med høringsfrist 19. september 2013.

Det vises videre til stemmeforklaringene som ble fremmet av Kristelig Folkeparti, Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet under vedtak nr. 698, som ber om at høringsrunden går sin gang før regjeringen legger saken frem for Stortinget. I lys av stemmeforklaringene vil Utenriksdepartementet følge opp vedtak nr. 698 når høringsrunden er avsluttet.»

3 Anmodningsvedtak i stortingssesjonen 2011–2012

3.1 Arbeidsdepartementet

Vedtak nr. 393, 1. mars 2012

«Stortinget ber regjeringen komme tilbake med en vurdering av i hvilken grad sosialhjelp kan og bør kombineres med krav til aktivitet, og med forslag til hvordan dette kan gjøres.»

Arbeidsdepartementet uttaler i brev 24. august 2012:

«Arbeidsdepartementet har lyst ut et eksternt oppdrag for å utrede NAV-kontorenes praksis med bruk av vilkår i forbindelse med tildeling av økonomisk stønad etter lov om sosiale tjenester i arbeids- og velferdsforvaltningen. Frist for oversendelse av rapport til Arbeidsdepartementet er februar 2013. Rapporten vil gi regjeringen nødvendig kunnskap om den faktiske bruken av vilkår, og særlig krav om aktivitet, ved tildeling av økonomisk stønad. Med denne kunnskapen som utgangspunkt vil regjeringen vurdere om det er behov for, og i tilfelle hvilke, endringer som bør gjøres i lov om sosiale tjenester i arbeids- og velferdsforvaltningen. Dersom lovendringer er aktuelt, vil regjeringen sende forslag på høring på vanlig måte. Stortinget vil også bli ytterligere orientert i Prop. 1 S (2012–2013).»

Arbeidsdepartementet uttaler i brev 22. august 2013:

«Departementets vurdering er omtalt i Prop. 146 S (2012–2013) Kommuneproposisjonen 2014, side 71.

Regjeringen ønsker at sosialhjelp kombineres med krav til aktivitet der dette er hensiktsmessig. For å ha et kunnskapsbasert grunnlag for den vurderingen Stortinget ba om, ga Arbeidsdepartementet Proba samfunnsanalyse i oppdrag å gjøre en undersøkelse om bruken av vilkår knyttet til sosialhjelp. Rapporten ble publisert 18. april 2013. Arbeidsministeren har videre hatt møte med KS og 13 små og store kommuner angående deres syn på behovet for endringer av regelverket om bruk av vilkår ved tildeling av sosialhjelp.

På bakgrunn av rapporten og tilbakemeldinger fra kommunene har Arbeidsdepartementet besluttet ikke å foreslå lovendringer. Det er imidlertid, etter ønske fra kommunene, blitt utarbeidet mer presise retningslinjer for bruk av sanksjoner i de tilfeller der vilkårene brytes.»

3.2 Finansdepartementet

Vedtak nr. 601, 13. juni 2012

«Stortinget ber regjeringen vurdere om det er grunnlag for endringer i organiseringen og virksomheten i Finansklagenemnda som kan bidra til å styrke klagers rettssikkerhet.»

Finansdepartementet uttaler i brev 24. august 2012:

«Finansklagenemnda er et privat, utenrettslig tvisteløsningsorgan etablert ved avtale mellom Forbrukerrådet, Næringslivets Hovedorganisasjon, Finansnæringens Fellesorganisasjon, Finansieringsselskapenes Forening og Verdipapirfondenes forening. Ansvaret for forhold knyttet til Finansklagenemnda er delt mellom Finansdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet og Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet.

Nemnden er lovmessig forankret i finansavtaleloven og forsikringsavtaleloven, som sorterer under Justis- og beredskapsdepartementet. Justis- og beredskapsdepartementet er gitt kompetanse til å godkjenne vedtektene til nemnden, noe som i tilfelle utløser visse prosessuelle rettigheter og plikter. Justis- og beredskapsdepartementet har for tiden Finansklagenemndas avtaleverk til vurdering og har tidligere godkjent avtaleverket for Bankklagenemnda og Forsikringsklagenemnda, som nå er sammenslått til Finansklagenemnda. Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet har ansvaret for rammeverket for nemndbehandling av forbrukertvister. Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet arbeider for tiden med oppfølging av NOU 2010: 11 om nemndbehandling av forbrukertvister, herunder utkast til en ny lov om nemndbehandling av forbrukertvister. Dette arbeidet koordineres med oppfølgingen av EU-kommisjonens forslag om nye EU-regler om utenrettslig tvisteløsning, som ble lagt fram i fjor høst og som skal behandles i Europaparlamentet 25. oktober 2012.

Finansdepartementet har ansvar for å sørge for velfungerende finansmarkeder, der forbrukerne kan stole på tilbyderne av finansielle tjenester, og der forbrukernes interesser og rettigheter blir ivaretatt på en god måte. Et viktig element i dette er at forbrukerne skal ha mulighet til å få løst tvister med finansforetak på en trygg og god måte, uten å måtte gå til domstolene. Finansdepartementet har nå to konkrete forslag om nemndbehandling til behandling. Banklovkommisjonen har i NOU 2011: 8 om ny finanslovgivning foreslått at dersom det på grunnlag av avtale mellom finansforetakenes organisasjoner og organisasjoner som representerer forbrukerkunder av finansforetak er etablert en nemnd for behandling av tvister innenfor det virksomhetsområdet som et finansforetak driver, og vedtektene er godkjent av Kongen, kan hver av partene kreve nemndbehandling av en tvist innenfor nemndens virkeområde selv om finansforetaket ikke har sluttet seg til klagenemnden. Finanskriseutvalget har i NOU 2011: 1 Bedre rustet mot finanskriser foreslått at finansforetak som ikke etterlever nemnduttalelser i forbrukerens favør, må dekke forbrukerens kostnader ved en eventuell rettssak. Finansdepartementet har hatt forslagene på høring, og vil komme tilbake til forslagene i forbindelse med arbeidet med en proposisjon om ny lov om finansforetak og finanskonsern.

Finansdepartementet vil i tillegg, i samråd med Justis- og beredskapsdepartementet, Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet og andre berørte parter, vurdere om det er behov for ytterligere tiltak, ut over de som er nevnt ovenfor, herunder om det er grunnlag for endringer i organiseringen og virksomheten i Finansklagenemnda, for å styrke klagers rettssikkerhet i tvister med finansforetak. Finansdepartementet tar sikte på å redegjøre nærmere for oppfølgingen av Stortingets vedtak nr. 601 av 13. juni 2012 i finansmarkedsmeldingen for 2012, som vil bli lagt fram for Stortinget i løpet av våren 2013.»

Finansdepartementet uttaler i brev 10. september 2013:

«Finansdepartementet redegjorde for oppfølgingen av vedtaket i kapittel 4 i Meld. St. 30 (2012–2013) Finansmarknadsmeldinga 2012. Endringer i lov ble 23. august 2013 fremmet for Stortinget i Prop. 188 L (2012–2013) Endringer i finansieringsvirksomhetsloven og eiendomsmeglingsloven mv. (klagenemndbehandling, oppgjør av eiendomshandler mv.), jf. også omtale i kapittel 2 i Meld. St. 4 (2012–2013) Anmodnings- og utredningsvedtak i stortingssesjonen 2011–2012.»

3.3 Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

Vedtak nr. 505, 21. mai 2012

«Stortinget ber regjeringen, på bakgrunn av Den norske kirkes behandling av forslag til valgordning, komme tilbake til Stortinget med egen sak om ny valgordning for Den norske kirke i løpet av våren 2013.»

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet uttaler i brev 19. september 2012:

«Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet har igangsatt arbeidet med å følge opp Stortingets vedtak nr. 505. Regjeringen vil legge fram en sak for Stortinget våren 2013 om ny valgordning i Den norske kirke.»

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet uttaler i brev 28. august 2013:

«Vedtaket er fulgt opp, jf. Prop. 78 L (2012–2013) om endringer i kirkeloven, som ble fremlagt 15. mars 2013.»

3.4 Helse- og omsorgsdepartementet

Vedtak nr. 408, 8. mars 2012

«Stortinget ber regjeringen gjennomgå erfaringene fra ordningen med fast kontakt for ofre og pårørende i forbindelse med en krise og vurdere om den skal utvides til å bli en generell ordning for kommunene.»

Helse- og omsorgsdepartementet uttaler i brev 24. august 2012:

«Vedtaket ble truffet under Stortingets behandling av Innst. 207 S (2011–2012).

Helse- og omsorgsdepartementet har, på bakgrunn av Helsedirektoratets rapport etter terrorhendelsene 22. juli 2011 og 22. juli-kommisjonens rapport NOU 2012: 14, iverksatt en samlet oppfølging av læringspunkter for helse- og omsorgssektoren. Oppfølging av anmodningsvedtak nr. 408 vil bli sett i sammenheng med den samlede oppfølgingen.

Helsemyndighetene ga i etterkant av 22. juli føringer og råd til kommuner og helseforetak om psykososial oppfølging av overlevende og pårørende. Det ble blant annet besluttet at ansatte i regjeringskvartalet skulle følges opp av bedriftshelsetjenesten, og at andre berørte skulle følges opp i sine hjemkommuner. Det ble i tillegg anbefalt en proaktiv tilnærming, der alle rammede skulle kontaktes av en egen kontaktperson i kommunen. I forbindelse med helsemyndighetenes oppfølgingsarbeid skal føringene om å benytte en proaktiv tilnærming med kommunemodell og bedriftsmodell evalueres. Regjeringen vil i denne forbindelse vurdere om ordningen med fast kontakt med ofre og pårørende i forbindelse med en krise bør utvides til å bli en generell ordning for kommunene.

Helse- og omsorgsdepartementet vil presentere status for oppfølgingen av tiltak og læringspunkter etter 22. juli-angrepene for Stortinget på egnet måte.»

Helse- og omsorgsdepartementet uttaler i brev 16. august 2013:

«Helsedirektoratet er gitt i oppdrag å gjennomgå ordningen som en del av deres oppdrag med å koordinere oppfølgingen av NOU 2012: 14 Rapport fra 22. juli-kommisjonen, Innst. 207 (2011–2012) og Helsedirektoratets rapport «Helseinnsatsen etter terrorhendelsene 22. juli 2011. Læring for bedre beredskap».

Helsedirektoratet skal gjennomgå den nevnte ordningen som en del av deres samlede oppfølgingsoppdrag. Departementet vil ta stilling til hvorvidt det skal tilbys fast kontaktperson i kommunene når evaluering av modellen for den proaktive oppfølgingen av rammede i kommunene er gjennomført. Evaluering av den proaktive tilnærmingen er forankret i Helsedirektoratets Oppfølgingsplan 2013–2014. Evalueringen er utsatt til 2014 for å kunne nyttiggjøre kunnskap fra forskningen på terrorens konsekvenser via longitudinelle studier gjennomført ved Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS).»

3.5 Justis- og beredskapsdepartementet

Vedtak nr. 77, 1. desember 2011

«Stortinget ber regjeringen i løpet av 2012 fremme egnede lovendringsforslag som bedre ivaretar vitners og informanters sikkerhet.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 23. august 2012:

«Vedtak nr. 77 er foranlediget av innstilling fra justiskomiteen om representantforslag fra stortingsrepresentantene Anders B. Werp, André Oktay Dahl, Linda C. Hofstad Helleland, Arve Kambe og Ingjerd Schou om bekjempelse av 1 % MC-klubber (Innst. 58 S (2011–2012)).

Justis- og beredskapsdepartementet utreder mulige lovendringer for å bedre vernet av vitner og politiets informanter. Anmodningsvedtaket vil bli fulgt opp i en proposisjon som legges frem for Stortinget i 2013, i forbindelse med oppfølgingen av NOU 2009: 15 Skjult informasjon – åpen kontroll.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 23. september 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet har fulgt opp vedtaket gjennom Prop. 147 L (2012–2013), som varslet i tidligere melding.»

Vedtak nr. 369, 7. februar 2012

«1. Stortinget ber regjeringen foreta en gjennomgang av rettshjelpsrundskrivet for å vurdere en eventuell klargjøring av praksis knyttet til reglene om rettshjelp til fornærmede i utlandet.

2. Stortinget ber regjeringen vurdere en tydeliggjøring av kravet til kunnskap slik at foreldelsesfristen ikke løper før skadelidte har hatt faktisk kunnskap om den skadevoldende handlingen i tråd med vedtak ENV–2011-761 i Erstatningsnemnda.

3. Stortinget ber regjeringen vurdere om det kan lempes på foreldelseskravet på andre måter, for eksempel gjennom å se på vilkår for avbrytelse av foreldelse og muligheten for å frikoble voldsoffererstatningsregelverket fra de alminnelige foreldelsesreglene.

4. Stortinget ber regjeringen ta initiativ til et samarbeidsmøte mellom politiet, voldsoffererstatningsmyndigheten og departementet for å forbedre informasjonsutvekslingen, og at det i den forbindelse vurderes å legge oppgaven med å oversende dokumentene til stevnekontorene i det enkelte politidistrikt.

5. Stortinget ber regjeringen vurdere å opprette en nasjonal kriminalitetsoffermyndighet basert på dagens eksisterende strukturer ved å se hen til den svenske Brottsoffermyndighetens arbeid og oppgaver, som for eksempel et voldsofferfond.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 23. august 2012:

«Justis- og beredskapsdepartementet vil redegjøre for oppfølgingen av vedtaket i Prop. 1 S (2012–2013).»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 26. august 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet vil redegjøre for oppfølgingen av vedtaket i Prop. 1 S (2013–2014).»

Vedtak nr. 405, 8. mars 2012

«Stortinget ber regjeringen utrede bedre måter å belønne velfungerende SLT-samarbeid på, med sikte på å styrke det lokale kriminalitetsforebyggende arbeidet og samfunnsberedskapen.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 21. september 2012:

«Justis- og beredskapsdepartementet har bedt Politidirektoratet, i samarbeid med andre instanser, om å utrede belønningsordningen for SLT-samarbeid innen 1. desember 2012. Stortinget vil bli orientert om oppfølgingen på egnet måte.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 26. august 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet vil omtale oppfølgingen av anmodningsvedtaket i Prop. 1 S (2013–2014).»

Vedtak nr. 406, 8. mars 2012

«Stortinget ber regjeringen legge fram for Stortinget en videreutviklet og forsterket overordnet plan for å forebygge og håndtere mulige terrorangrep i Norge.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 21. september 2012:

«Stortinget vil bli informert om videre arbeid i melding til Stortinget om oppfølging av NOU 2012: 14 Rapport fra 22. juli-kommisjonen.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 26. august 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet har i Meld. St. 21 (2012–2013) Terrorberedskap Del 1 redegjort for oppfølging av vedtaket. I tillegg fremmet regjeringen forslag til budsjettvedtak for å finansiere enkelte av tiltakene i strategien, jf. Prop. 77 S (2012–2013) Endringer i statsbudsjettet for 2013 under Justis- og beredskapsdepartementet (Tiltak for å styrke samfunnssikkerheten og politiberedskapen).»

Vedtak nr. 407, 8. mars 2012

«Stortinget ber regjeringen iverksette eventuelle nødvendige tiltak for å forbedre informasjonen til pårørende i en krisesituasjon.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 21. september 2012:

«Justis- og beredskapsdepartementet vil omtale oppfølgingen av anmodningsvedtaket i Prop. 1 S (2012–2013).»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 26. august 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet har i Meld. St. 21 (2012–2013) Terrorberedskap, kap. 8.12.4 redegjort for oppfølging av vedtaket.»

Vedtak nr. 408, 8. mars 2012

«Stortinget ber regjeringen gjennomgå erfaringene fra ordningen med fast kontakt for ofre og pårørende i forbindelse med en krise og vurdere om den skal utvides til å bli en generell ordning for kommunene.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 21. september 2012:

«Justis- og beredskapsdepartementet vil omtale oppfølgingen av anmodningsvedtaket i Prop. 1 S (2012–2013).»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 26. august 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet har i Meld. St. 21 (2012–2013) Terrorberedskap, kap. 8.12.4 redegjort for oppfølging av vedtaket.»

Vedtak nr. 412, 8. mars 2012

«Stortinget ber regjeringen fremme egen sak om felles nødnummer, slik Stortinget tidligere har forutsatt.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 21. september 2012:

«Justis- og beredskapsdepartementet vil omtale oppfølgingen av anmodningsvedtaket i Prop. 1 S (2012–2013).»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 26. august 2013:

«I Meld. St. 21 (2012–2013) Terrorberedskap, kap. 8.14.5 vises det til Meld. St. 29 (2011–2012) Samfunnssikkerhet, hvor det framgår at regjeringen har besluttet å gjennomføre et pilotprosjekt i Drammen for utprøving av ett felles nødnummer og felles nødsentraler for brannvesen, politi og helsetjeneste. Det fremgår videre i Meld. St. 21 at regjeringen legger opp til at det fremmes en sak om felles nødnummer og felles nødsentraler for Stortinget etter at pilotprosjektet er gjennomført og evaluert. I mellomtiden vil Stortinget bli holdt løpende orientert gjennom de årlige budsjettproposisjonene.»

Vedtak nr. 414, 8. mars 2012

«Stortinget ber regjeringen i forbindelse med resultatreformen foreta en vurdering av hvilken politidekning som må forutsettes for at ulike krav om responstid skal kunne realiseres.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 21. september 2012:

«Stortinget vil bli informert om videre arbeid i melding til Stortinget om oppfølging av NOU 2012: 14 Rapport fra 22. juli-kommisjonen.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 26. august 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet har i Meld. St. 21 (2012–2013) Terrorberedskap, kap. 8.6.3 redegjort for oppfølging av vedtaket.»

Vedtak nr. 415, 8. mars 2012

«Stortinget ber regjeringen gjennomgå dagens system med varsling til landets politidistrikt ved riksalarm og særlig vurdere innføring av et mer moderne alarmsystem som kan varsle flere sentrale politiledere i tillegg til sentralene ved politidistriktene.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 21. september 2012:

«Justis- og beredskapsdepartementet vil omtale oppfølgingen av anmodningsvedtaket i Prop. 1 S (2012–2013).»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 26. august 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet har i Meld. St. 21 (2012–2013) Terrorberedskap, kap. 8.6.3 redegjort for oppfølging av vedtaket.»

Vedtak nr. 417, 8. mars 2012

«Stortinget ber regjeringen gjennomgå retningslinjene for «skyting pågår», samt gjennomgå opplærings- og oppfølgingstilbudet til ansatte i politiets operative avdelinger for å sikre at disse er i stand til å håndtere situasjoner hvor sivile angripes med våpenmakt.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 21. september 2012:

«Stortinget vil bli informert om videre arbeid i melding til Stortinget om oppfølging av NOU 2012: 14 Rapport fra 22. juli-kommisjonen.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 26. august 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet har i Meld. St. 21 (2012–2013) Terrorberedskap, kap. 8.6.3 redegjort for oppfølging av vedtaket.»

Vedtak nr. 483, 10. mai 2012

«Stortinget ber regjeringen sikre at politiet har adgang til å gjennomføre forebyggende tiltak med bruk av narkotikahund, herunder på skoler.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 21. september 2012:

«Justis- og beredskapsdepartementet har bedt Politidirektoratet følge opp anmodningsvedtaket og rapportere på status innen 1.11.2012. Stortinget vil bli orientert om oppfølgingen på egnet måte.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 26. august 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet vil omtale oppfølgingen av anmodningsvedtaket i Prop. 1 S (2013–2014).»

Vedtak nr. 484, 10. mai 2012

«Stortinget henstiller til regjeringen å sikre at det etableres flere narkotikahund-ekvipasjer til bruk for politiet.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 21. september 2012:

«Justis- og beredskapsdepartementet har bedt Politidirektoratet følge opp anmodningsvedtaket og rapportere på status innen 1.11.2012. Stortinget vil bli orientert om oppfølgingen på egnet måte.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 26. august 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet vil omtale oppfølgingen av anmodningsvedtaket i Prop. 1 S (2013–2014).»

Vedtak nr. 485, 10. mai 2012

«Stortinget ber regjeringen presisere overfor politiet at det må innhentes skriftlig samtykke fra elever før det gjennomføres eventuelle personverninngripende narkotikaaksjoner ved skolene.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 21. september 2012:

«Justis- og beredskapsdepartementet har bedt Politidirektoratet følge opp anmodningsvedtaket og rapportere på status innen 1.11.2012. Stortinget vil bli orientert om oppfølgingen på egnet måte.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 26. august 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet vil omtale oppfølgingen av anmodningsvedtaket i Prop. 1 S (2013–2014).»

Vedtak nr. 511, 24. mai 2012

«Stortinget ber regjeringen snarest mulig sørge for at hjemmelsgrunnlaget for INFOFLYT-registeret blir brakt i orden.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 23. august 2012:

«Oppgaven med å få etablert et klarere hjemmelsgrunnlag for INFOFLYT er høyt prioritert av departementet. Målet er å få et velfungerende system som sikrer utveksling av kvalitetssikret informasjon mellom kriminalomsorgen og politiet. Dette vil styrke sikkerheten både for samfunnet og for enkeltpersoner som er truet av kriminelle miljøer. Samtidig må hensynet til personvern og rettssikkerhet ivaretas på en god måte.

INFOFLYT-utvalgets utredning med forslag til regelverk er på høring med høringsfrist 1. november 2012. Justis- og beredskapsdepartementets lovarbeid vil bli satt i gang etter at rapportens forslag og høringsinstansenes merknader er gjennomgått.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler i brev 23. september 2013:

«Justis- og beredskapsdepartementet vil redegjøre for oppfølgingen av anmodningsvedtaket i Prop. 1 S (2013–2014).»

3.6 Miljøverndepartementet

Vedtak nr. 561, 11. juni 2012

«Stortinget ber regjeringen opprette et nytt fond for klima, fornybar energi og energiomlegging med utgangspunkt i Enovas Grunnfond som i dag er på 25 mrd. kroner. Fondskapitalen skal utgjøre 50 mrd. kroner i 2016, med en økning på 10 mrd. kroner i 2013, 5 mrd. kroner i 2014, 5 mrd. kroner i 2015 og 5 mrd. kroner i 2016.»

Miljøverndepartementet uttaler i brev 22. august 2012:

«Regjeringen vil komme tilbake til dette ved behandlingen av de årlige statsbudsjettene.»

Miljøverndepartementet uttaler i brev 10. september 2013:

«I tråd med vedtak nr. 561 er det bevilget 10 mrd. kroner i budsjettet for 2013 og foreslått bevilget 5 mrd. kroner i budsjettet for 2014. Regjeringen vil komme tilbake til ytterligere bevilgninger i forbindelse med behandlingen av de årlige statsbudsjettene.»

Vedtak nr. 563, 11. juni 2012

«Stortinget ber regjeringen innføre forbud mot fyring med fossil olje i husholdninger og til grunnlast i øvrige bygg i 2020. Dette forutsetter støtteordninger fra 2013 og øvrige virkemidler i en overgangsperiode. Forbudet og utfasingen må utformes med nødvendige unntak og slik at forsyningssikkerheten ivaretas. Unntakene utredes nærmere før forbudet endelig vedtas.»

Miljøverndepartementet uttaler i brev 22. august 2012:

«Utformingen av et forbud og eventuelt behovet for unntak vil bli utredet nærmere, og et forslag vil bli sendt på offentlig høring. Den delen av vedtaket som går på støtteordninger er fulgt opp i ny avtale med Enova, som ble inngått 28. juni 2012. I avtalens punkt 9 står det: «Fondsmidlene kan finansiere en særskilt ordning for konvertering av fossile energibærere i husholdninger, og til grunnlast».»

Miljøverndepartementet uttaler i brev 23. september 2013:

«Regjeringen utreder nå mulig innretning og konsekvenser av et forbud. Dette inkluderer blant annet vurderinger av hvilke lovverk det er hensiktsmessig å hjemle et forbud i, utforming av et forbud, herunder virkeområde og nødvendige unntak, hvordan forbudet kan håndheves, samt miljømessige, økonomiske og administrative konsekvenser. Et forslag til forbud vil bli sendt på offentlig høring. Den delen av vedtak nr. IV som går på støtteordninger er fulgt opp i ny avtale med Enova, som ble inngått 28. juni 2012. I avtalens punkt 9 står det: «Fondsmidlene kan finansiere en særskilt ordning for konvertering av fossile energibærere i husholdninger, og til grunnlast.» I lys av avtalen har Enova revidert sine strategier og programmer rettet mot husholdninger.»

Vedtak nr. 565, 11. juni 2012

«Stortinget ber regjeringen legge frem forslag for Stortinget med virkemidler som bidrar til å utløse betydelig energieffektivisering og energiomlegging fra fossile til miljøvennlige kilder i private husholdninger.»

Miljøverndepartementet uttaler i brev 22. august 2012:

«Regjeringen tar sikte på å komme tilbake til saken i Prop. 1 S (2013–2014) for Olje- og energidepartementet.»

Miljøverndepartementet uttaler i brev 10. september 2013:

«Vedtak nr. 565 er fulgt opp i Prop. 1 S (2013–2014) for budsjetterminen 2014 for Olje- og energidepartementet Del III, kap. 10.»

Vedtak nr. 570, 11. juni 2012

«Stortinget ber regjeringen i de kommende statsbudsjett øke bevilgningene til FME-sentrene og at det opprettes et FME-senter for geotermisk energi.»

Miljøverndepartementet uttaler i brev 22. august 2012:

«Regjeringen vil komme tilbake til dette ved behandlingen av de årlige statsbudsjettene.»

Miljøverndepartementet uttaler i brev 23. september 2013:

«I 2013 er det over Olje- og energidepartementets budsjett bevilget 145 mill. kroner til forskningssentre for miljøvennlig energi (FME) på kap. 1830. Ti slike sentre er støttet over Olje- og energidepartementets budsjett, åtte teknologisk rettede sentre som startet opp i 2009 og to samfunnsvitenskapelige sentre som startet opp i 2011. Hvert FME har en varighet på åtte år, men vurderes etter fem år. Størrelsen på sentrene varierer. Fire sentre har en bevilgning fra Olje- og energidepartementet på 10 mill. kroner per år, tre sentre har en bevilgning på 15 mill. kroner per år, og tre sentre har en bevilgning på 20 mill. kroner per år. I tillegg er det over Kunnskapsdepartementets budsjett bevilget 5 mill. kroner per år til ett senter. Regjeringen vil komme tilbake til dette ved behandlingen av de årlige statsbudsjettene.»

Vedtak nr. 571, 11. juni 2012

«Stortinget ber regjeringen evaluere det beregningsrelevante forbruket for elsertifikatordningen.»

Miljøverndepartementet uttaler i brev 22. august 2012:

«Vedtaket vil bli fulgt opp i forbindelse med den første kontrollstasjonen under elsertifikatordningen, som skal finne sted senest innen utgangen av 2015.»

Miljøverndepartementet uttaler i brev 22. august 2013:

«Vedtak nr. 571 vil bli fulgt opp i forbindelse med den første kontrollstasjonen under elsertifikatordningen, som skal finne sted senest innen utgangen av 2015.»

Vedtak nr. 572, 11. juni 2012

«Stortinget ber regjeringen vurdere potensialet for å redusere klimagassutslippene i Norge ved bruk av IKT.»

Miljøverndepartementet uttaler i brev 1. oktober 2012:

«Regjeringen ved fornyings-, administrasjons- og kirkeministeren planlegger å legge frem en melding til Stortinget om vekst og verdiskaping med IKT – «Digital Agenda for Norge» - i løpet av inneværende stortingsperiode. Meldingen til Stortinget vil blant annet se på samfunnsutfordringer hvor IKT vil spille en viktig rolle framover, og bruk av IKT for å redusere utslipp av klimagasser er et av disse områdene.»

Miljøverndepartementet uttaler i brev 22. august 2013:

«I Meld. St. 23 (2012–2013) Digital Agenda for Norge fremgår det at IKT potensielt kan bidra til å redusere utslippene av klimagasser, og at regjeringen fremover ønsker å legge til rette for:

Grønn IKT – det vil si arbeid for å redusere energiforbruket og utslippene knyttet til produksjon og bruk av IKT.

Avmaterialisering – det vil si å erstatte fysiske produkter, og aktiviteter som slipper ut mye klimagasser, med digitale alternativer som har små eller ingen utslipp, eller har andre fordeler.

Smart IKT – det vil si å bruke IKT som verktøy for å redusere energiforbruk, materialbruk og utslipp i etablerte næringssektorer, for eksempel innen transport, varehandel og tradisjonelle industrisektorer.

Innenfor alle disse tre områdene finnes det tiltak som kan bidra til å spare energi og/eller redusere klimagassutslippene, men også tiltak som kan bidra til næringsutvikling, effektivisering av offentlige tjenester eller ha andre positive effekter.»

4 Anmodningsvedtak fra stortingssesjonen 2010–2011

4.1 Helse- og omsorgsdepartementet

Vedtak nr. 686, 17. juni 2011

«Stortinget ber regjeringen utrede videre de økonomiske og administrative konsekvensene og raskt komme tilbake til Stortinget med et forslag om rettighetsfesting av brukerstyrt personlig assistanse for brukere med stort behov innenfor den samme økonomiske rammen som gjelder i dag (jf. Innst. 424 L).»

Helse- og omsorgsdepartementet uttaler i brev 16. september 2011:

«Helse- og omsorgsdepartementet har gitt Helsedirektoratet i oppdrag å utrede kriterier for hvem, og hvilke tjenester som skal omfattes av en mulig ny rettighet til BPA innenfor samme økonomiske ramme som gjelder i dag. Et høringsnotat med forslag til lovbestemmelser vil på ordinær måte bli sendt på høring. Departementet har i Prop. 1 S (2011–2012) redegjort nærmere for oppfølgingen av anmodningsvedtaket.»

Helse- og omsorgsdepartementet uttaler i brev 24. august 2012:

«Vedtaket ble truffet under Stortingets behandling av Prop. 91 L (2010–2011).

Helse- og omsorgsdepartementet arbeider i dialog med berørte organisasjoner, med utforming av mulig forslag til rettighet. Det vises til nærmere redegjørelse i Prop. 1 S (2012–2013).»

Helse- og omsorgsdepartementet uttaler i brev 10. september 2013:

«Regjeringen har hatt på høring et forslag om endringer i pasient- og brukerrettighetsloven slik at brukere etter nærmere bestemmelser får rett til å få praktisk bistand og opplæring organisert som brukerstyrt personlig assistanse. Høringsfristen gikk ut 1. august 2013. Regjeringen tar sikte på så snart som mulig å fremme en lovproposisjon for Stortinget på bakgrunn av de innspill som har kommet under høringsrunden, og innenfor de rammer Stortinget har fastsatt.»

4.2 Miljøverndepartementet

Vedtak nr. 639, 15. juni 2011

«Stortinget ber regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet for 2013 foreta en gjennomgang av friluftsloven og andre tilstøtende lover og regelverk med formål å fjerne restriksjoner mot nye friluftsformer i norsk natur og åpne naturen for nye brukergrupper innenfor bærekraftige rammer.»

Miljøverndepartementet uttaler i brev 18. august 2011:

«Miljøverndepartementet vil igangsette et arbeid med en gjennomgang av friluftsloven og andre tilstøtende regelverk for å klargjøre hvilke restriksjoner som gjelder for nye friluftsformer. Gjennomgangen vil bli lagt frem for Stortinget i Prop. 1 S (2012–2013) for Miljøverndepartementet.»

Vedtaket ble ved en inkurie ikke tatt med i Meld. St. 4 (2012–2013).

Miljøverndepartementet uttaler i brev 10. september 2013:

«Departementet viser til Prop. 1 S (2012–2013) s. 223-224 hvor det er foretatt en gjennomgang av ferdselsrestriksjoner hjemlet i friluftsloven og tilstøtende regelverk. Friluftsloven inneholder få restriksjoner mot nye friluftsformer i norsk natur. De restriksjoner som finnes, følger først og fremst av forskriftene om områdevern. Miljøverndepartementet har foretatt en gjennomgang av restriksjonene i verneregelverket og finner at restriksjonene i det store og hele er godt begrunnet. Samtidig viser gjennomgangen at det er ønskelig med en kunnskapsinnhenting om enkelte ferdselsformers påvirkning på verneverdiene. Dette for å kunne vurdere om det er rom for å lempe på enkelte restriksjoner uten at verneverdiene reduseres nevneverdig. Etter fremleggelsen av Prop. 1 S (2012–2013) er det startet et forskningsprosjekt på Listastrendene med finansiering fra Miljøverndepartementet. Prosjektet vurderer hvordan aktiviteter som kitesurfing, brettseiling og bølgesurfing påvirker fuglelivet. Departementet avventer nå resultater fra dette prosjektet. Departementet vil deretter vurdere endringer i restriksjonene.»

Tilråding

Statsministerens kontor

tilrår:

Tilråding fra Statsministerens kontor 4. oktober 2013 om anmodnings- og utredningsvedtak i stortingssesjonen 2012–2013 blir sendt Stortinget.