Kap. 1800, 1810, 1811, 1820, 1825, 1830, 1840, 2490, 4810, 4811, 4820, 4825, 4840, 5440, 5582 og 5685

Prop. 14 S

(2017–2018)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

Endringar i statsbudsjettet 2017 under Olje- og energidepartementet

Tilråding frå Olje- og energidepartementet 24. november 2017, godkjend i statsråd same dagen. (Regjeringa Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Innleiing

I denne proposisjonen kjem Olje- og energidepartementet med framlegg til endringar i statsbudsjettet 2017 i samsvar med kapittel 2. I kapittel 3 gjer departementet greie for budsjettstatus når det gjeld fullskala CO₂-handtering. I kapittel 4 gjer departementet greie for bruk av fullmakter under petroleumsverksemda.

2 Endringar i statsbudsjettet 2017

Kap. 1800 Olje- og energidepartementet

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overførast, kan nyttast under post 72

Olje- og energidepartementet betaler årleg 100 000 USD til Massachusetts Institute of Technology (MIT) for deltaking i MITs Joint Program on the Science and Policy of Global Change. Dette er eit forskingsprogram som har eit tverrfagleg perspektiv på korleis løyse globale klimaproblem. Utgiftene er tilskot og er belasta kap. 1800, post 70 Tilskot til internasjonale organisasjonar mv.

På denne bakgrunnen blir det foreslått å flytte 0,8 mill. kroner til kap. 1800, post 70. Nytt forslag til løyving under kap. 1800, post 21 er om lag 25,6 mill. kroner.

Post 70 Tilskot til internasjonale organisasjonar mv.

Det blir foreslått å auke løyvinga med 0,8 mill. kroner, til 2,8 mill. kroner. Ein viser til omtale og tilsvarande utgiftsreduksjon under kap. 1800, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Kap. 1810 Oljedirektoratet

Post 23 Oppdrags- og samarbeidsverksemd, kan overførast

Utgifter til Oljedirektoratets samarbeidsavtale med Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad) om rådgiving innanfor petroleumsforvaltning for utviklingsland er anslått å bli 6 mill. kroner lågare enn anslått i gjeldande løyving. Reduksjonen har samanheng med forseinka start av nye program i Kenya, Myanmar og Tanzania.

På denne bakgrunnen blir det foreslått å redusere løyvinga med 6 mill. kroner, til 111 mill. kroner. Ein viser til tilsvarande reduksjon under kap. 4810, post 02 Oppdrags- og samarbeidsinntekter.

Kap. 1811 Statoil ASA

Post 96 Aksjar

Statoil ASA har innført eit utbytteaksjeprogram som gir aksjeeigarar i Statoil eit val mellom å ta imot utbytte heilt eller delvis i form av kontantar eller nye aksjar i selskapet til rabattert pris. Ein viser til Prop. 84 S (2015–2016) Deltakelse i utbytteaksjeprogram og kapitalforhøyelse i Statoil ASA, for nærare informasjon om programmet og Stortingets behandling av denne, jf. Innst. 260 S (2015–2016). Programmet skal vare fram til og med utbetalinga av utbytte for tredje kvartal 2017 som vil skje i 2018. Staten deltar i programmet under føresetnad av at eigardelen skal vere konstant på 67 prosent gjennom heile programmet. Dette skjer ved at staten teiknar seg for det talet aksjar som dei andre aksjonærane har valt i sum. Staten vil motta utbytte frå Statoil i form av kontantar og nye utferda aksjar så lenge programmet varer. Dette inneber at statens kontantutbytte vil bli redusert i perioden då utbytteaksjeprogrammet pågår. Talet aksjar som staten har i Statoil vil auke sjølv om eigardelen blir halden konstant.

Utbytte frå Statoil blir betalt om lag fire månader etter at selskapet annonserer utbyttet i samband med at rekneskapstala for kvartalet blir gjort kjende. Dette inneber at utbyttet frå tredje og fjerde kvartal 2016 og første og andre kvartal 2017 blir betalt i 2017. Staten har motteke utbytte for tredje og fjerde kvartal 2016 og første kvartal 2017.

Tabell 2.1 Fordeling av kontantutbytte og utbytteaksjar til staten

3. kvartal 2016

4. kvartal 2016

1. kvartal 2017

Kontantutbytte per aksje i USD

0,2201

0,2201

0,2201

Samla utbytte til staten i NOK

3 997 018 220

4 111 051 913

3 852 485 032

Kontantutbytte til staten i NOK

2 018 193 446

2 209 612 960

2 072 112 008

Tal aksjar

14 409 268

13 582 677

12 616 022

Pris per aksje, teikningskurs

137,33

139,99

141,12

Auka aksjekapital, bokført verdi (NOK)

1 978 824 774

1 901 438 953

1 780 373 025

Utbyttet for andre kvartal 2017 er venta innbetalt i midten av desember 2017. For budsjettformål er det lagt til grunn same beløp og fordeling mellom kontantutbytte og utbytteaksjar for andre kvartal 2017 som for første kvartal 2017. Rekneskapsført beløp under denne posten vil avvike frå dette budsjettekniske estimatet og vil vere det same som blir inntektsført under kap. 4811, post 96 Utbytteaksjar.

Det blir foreslått løyvd 7 441 mill. kroner i utbytteaksjar i 2017, ein auke på 1 034 mill. kroner. Ein viser til tilsvarande forslag til løyving under kap. 4811, post 96 Utbytteaksjar.

Kap. 1820 Noregs vassdrags- og energidirektorat

Post 22 Flaum- og skredførebygging, kan overførast, kan nyttast under postane 45, 60 og 72

Store nedbørsmengder i slutten av juli førte til store lokale overfløymingar, endringar i elve- og bekkelaup og jord- og flaumskred i Sogn og Fjordane. Noregs vassdrags- og energidirektorat (NVE) har sett i gang krisetiltak som er anslått til 10 mill. kroner i kommunane Stryn og Gloppen. Krisetiltaka omfattar oppreinsking og å avverje akutt fare for ytterlegare skadar. I Stryn kommune vil det også vere behov for å følje opp med permanente tiltak. NVE vurderer at dette bør gjennomførast som hastetiltak i 2018. Det er usikkerheit knytt til dei estimerte kostnadene for hastetiltak då planlegginga er i ein tidleg fase.

I september og oktober førte store nedbørsmengder også til store lokale overfløymingar, endringar i elve- og bekkelaup og jord- og flaumskred i fire fylke på Sørlandet. NVE har sett i gang krisetiltak for oppreinsking og for å avverje akutt fare for ytterlegare skadar. NVE har også sett i gang arbeid med kommunane for å undersøke og finne fram til aktuelle tiltak. NVE må bruke noko meir tid på å få oversikt over behov for hastetiltak og meir permanente sikringstiltak på Sørlandet. Behovet i 2017 til førebelse tiltak og utgreiingar av tiltak på Sørlandet er anslått til 15 mill. kroner.

På denne bakgrunnen blir det foreslått å auke løyvinga med 25 mill. kroner, til om lag 318 mill. kroner i 2017.

Post 23 Oppdrags- og samarbeidsverksemd, kan overførast

Utgifter til internasjonale rådgivingsoppdrag, mellom anna med Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad) om bistand innan vassdrags- og energisektoren, blir anslått å bli 10 mill. kroner lågare enn gjeldande løyving. Reduksjonen har samanheng med forseinka start i nye program i Tanzania, Mosambik, Georgia og Ukraina.

På denne bakgrunnen blir det foreslått å redusere løyvinga med 10 mill. kroner, til 80 mill. kroner. Ein viser til tilsvarande reduksjon under kap. 4820, post 02 Oppdrags- og samarbeidsinntekter.

Kap. 1825 Energiomlegging, energi- og klimateknologi

Post 50 Overføring til Energifondet

Inntekter frå påslaget på nettariffen til Energifondet er nå anslått til 660 mill. kroner i 2017, ein auke på 30 mill. kroner frå gjeldande løyving. Overføringane til Energifondet blir auka tilsvarande.

Avkastinga av fondskapitalen i Fond for klima, fornybar energi og energiomlegging vart på om lag 1 866 mill. kroner i 2016, som er om lag 5 mill. kroner meir enn gjeldande løyving på kap. 4825, post 85.

På denne bakgrunnen blir det foreslått å auke løyvinga med totalt 35 mill. kroner, til 2 621 mill. kroner. Ein visar til tilsvarande samla auke under kap. 4825, post 85 Fondsavkasting og kap. 5582, post 72 Påslag på nettariffen til Energifondet.

Kap. 1830 Forsking og næringsutvikling

Post 70 Internasjonale samarbeids- og utviklingstiltak, kan overførast

Olje- og energidepartementet har utbetalt tilskot til Nordisk energiforsking og EUs rammeprogram for konkurranseevne og innovasjon (CIP).

Ovannemnte inneber at løyvinga for 2017 kan reduserast med 3,3 mill. kroner, til 14 mill. kroner.

Kap. 1840 CO₂-handtering

Post 71 Tilskot til Teknologisenter for CO₂-fangst på Mongstad

Ny avtaleperiode for Teknologisenter for CO₂-fangst på Mongstad vart starta opp 18. august 2017. Drifta av teknologisenteret vart samtidig overført til eit nytt selskap TCM Operations DA, som skal stå for drifta av testanlegga, der statens eigardel er 77,5 prosent. Samtidig vart anlegga overdratt til TCM Asset AS, eit dotterselskap av Gassnova SF, som står som eigar av anlegga ved teknologisenteret og betaler kommunal eigedomsskatt.

Reduksjonen under posten skuldast reduserte låneutgifter (avdrag og renter), jf. reduksjon under kap. 4840. Vidare er det i 2017 gjennomført ei avrekning og tilbakeføring av for mykje betalte driftsutgifter for tidlegare periodar. Meirverdiavgifta er redusert som følge av endra organisering i ny avtaleperiode (ikkje meirverdiavgift knytt til eigedomsskatt).

Avviklingsrekneskapen for TCM DA 2009 er ikkje ferdigstilt, og det er såleis noko uvisse knytt til endeleg sluttoppgjer. Oppgjeret vil skje i to omgangar. Foreløpig anslag viser at staten har til gode om lag 18 mill. kroner som omfattar avrekning av driftsutgifter og renter for heile utbyggings- og driftsperioden som vil bli tilbakeført i 2017 som eit a konto-beløp. Endeleg oppgjer inkludert avrekning for 2017 vil skje når rekneskapen er avslutta og revidert mot slutten av året. Vidare vil TCM DA 2009 tilbakeføre ubrukte investeringsmidlar som vil bli overførte til TCM Operation DA for å dekke modifikasjonar ved TCM som vil bli gjennomførte i 2017 av det nye selskapet.

Nytt samla anslag for 2017 viser ein reduksjon på 93 mill. kroner frå gjeldande løyving, til 524 mill. kroner.

Kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsverksemda

Tabell 2.2 Endring av løyvingar på statsbudsjettet 2017 under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsverksemda (i mill. kroner)

Kap./post/ underpost

Nemning

Gjeldande løyving 2017¹

Forslag til ny løyving for 2017

Endring

Kap. 2440

30

Investeringar

27 000

27 000

-

Sum kap. 2440

27 000

27 000

-

Kap. 5440

24.1

Driftsinntekter

139 800

141 700

1 900

24.2

Driftsutgifter

-26 800

- 26 300

500

24.3

Leite- og feltutviklingsutgifter

-1 500

- 1 300

200

24.4

Avskrivingar

-23 500

-23 500

-

24.5

Renter av statens kapital

-3 700

-3 700

-

24

Driftsresultat

84 300

86 900

2 600

30

Avskrivingar

23 500

23 500

-

80

Renter av statens kapital

3 700

3 700

-

Sum kap. 5440

111 500

114 100

2 600

Kontantstraum til SDØE:

Innbetalingar²

139 800

141 700

1 900

Utbetalingar³

55 300

54 600

-700

Netto kontantstraum frå SDØE

84 500

87 100

2 600

¹ Gjeldande løyving for 2017 er basert på Stortingets løyvingsvedtak av 14. desember 2016 og seinare endringar i 2017 (revidert budsjett), jf. Prop. 129 S (2016–2017) og Innst. 401 S (2016–2017)

2 Innbetalingar = driftsinntekter

³ Utbetalingar = investeringar + driftsutgifter + leite- og feltutviklingskostnader

Anslaget under kap. 5440, underpost 24.1 Driftsinntekter er auka med 1 900 mill. kroner, til 141 700 mill. kroner. Auken er knytt til auka anslag for gassproduksjon og høgare prisføresetnad for gass. Dette blir motverka av lågare prisføresetnad for olje. Overslaget baserer seg på ein oljepris for 2017 på 429 kroner per fat samanlikna med 444 kroner per fat i revidert budsjett 2017.

Overslaget under kap. 5440, underpost 24.2 Driftsutgifter er redusert med 500 mill. kroner, til 26 300 mill. kroner, som følgje av reduserte kostnader knytte til å drive felta i porteføljen.

Overslaget under kap. 5440, underpost 24.3 Leite- og feltutviklingskostnader er redusert med 200 mill. kroner, til 1 300 mill. kroner, som følgje av endra leiteplanar.

Endringar i underpostar omtala ovanfor fører til at det berekna driftsresultatet for SDØE er auka med 2 600 mill. kroner, frå 84 300 mill. kroner til 86 900 mill. kroner.

Overslaget for netto kontantstraum frå SDØE er auka frå 84 500 mill. kroner til 87 100 mill. kroner, ein auke på 2 600 mill. kroner frå gjeldande løyving 2017.

Kap. 2490 NVE Anlegg

Post 24 Driftsresultat

Tabell 2.3 Endring av løyvingar på statsbudsjettet 2017 under kap. 2490 NVE Anlegg (i 1 000 kr)

Kap./post/ underpost

Nemning

Gjeldande

overslag

Nytt

overslag

Endring

2490

24.1

Driftsinntekter

-80 000

-115 000

-35 000

24.2

Driftsutgifter

75 200

110 300

35 100

24.3

Avskrivingar

4 500

4 500

-

24.4

Renter av statens kapital

300

200

-100

24.5

Investeringsformål

0

0

-

24.6

Reguleringsfond

-13 000

-13 000

-

24

Driftsresultat

-13 000

-13 000

0

Anslaget for driftsinntekter er auka med 35 mill. kroner, til 115 mill. kroner i 2017. Auken skuldast høgare omsetning som følge av auka oppdragsmengde, i hovudsak i regionene Vest og Midt.

Anslaget for driftsutgifter er auka med 35,1 mill. kroner, til 110,3 mill. kroner. Auken heng saman med den auka aktiviteten i regionane Vest og Midt.

Inntektsanslaget for renter er redusert som følge av lågare rentesats og at NVE ikkje belastar renter på ein del leigde anleggsmaskiner.

Ovannemnde endringar medfører inga endring i NVE Anlegg sitt driftsresultat.

Kap. 4810 Oljedirektoratet

Post 02 Oppdrags- og samarbeidsinntekter

Det blir foreslått å redusere løyvinga med 6 mill. kroner, til om lag 111 mill. kroner. Ein viser til omtale og tilsvarande utgiftsreduksjon under kap. 1810, post 23 Oppdrags- og samarbeidsverksemd.

Kap. 4811 Statoil ASA

Post 96 Utbytteaksjar

Den delen av utbytte som blir nytta til å utferde nye aksjar for staten er foreslått inntektsført under denne posten og utgiftsført under kap. 1811, post 96 Aksjar. For budsjettformål er lagt til grunn same beløp og fordeling mellom kontantutbytte og utbytteaksjar for andre kvartal 2017 som for første kvartal 2017.

Det blir foreslått løyvd 7 441 mill. kroner i utbytteaksjar i 2017, ein auke på 1 034 mill. kroner. Ein viser til omtale og tilsvarande løyving under kap. 1811, post 96 Aksjar.

Kap. 4820 Noregs vassdrags- og energidirektorat

Post 02 Oppdrags- og samarbeidsinntekter

Det blir foreslått å redusere løyvinga med 10 mill. kroner, til om lag 80 mill. kroner. Ein viser til omtale og tilsvarande utgiftsreduksjon under kap. 1820, post 23 Oppdrags- og samarbeidsverksemd.

Post 40 Flaum- og skredførebygging

Inntekter frå kommunar for sikrings- og miljøtiltak som er gjennomførte i regi av NVE er berekna til 30 mill. kroner i 2017, ein auke på 11 mill. kroner. Auken skuldast blant anna auka løyving i samband med regjeringas sysselsetjingspakke og forseinka ferdigstilling og innbetalingar frå anlegg som vart starta i tidlegare år.

Kap. 4825 Energiomlegging, energi- og klimateknologi

Post 85 Fondsavkasting

Avkastninga av den samla fondskapitalen i Fond for klima, fornybar energi og energiomlegging vart på om lag om lag 5 mill. kroner høgare enn tidlegare føresett.

På denne bakgrunnen er det foreslått å auke løyvinga med 5 mill. kroner, til 1 866 mill. kroner. Auken er motsvara av ein tilsvarande auke under kap. 1825, post 50 Overføring til Energifondet.

Kap. 4840 CO₂-handtering

Post 80 Renter, TCM DA

Utlån til TCM DA er nedbetalt. TCM DA har betalt 0,6 mill. kroner i renter til staten i 2017. På denne bakgrunnen er det foreslått å redusere løyvinga med 3,4 mill. kroner, til 0,6 mill. kroner. Ein viser til omtale og tilsvarande utgiftsreduksjon under kap. 1840, post 71 Tilskot til Teknologisenter for CO₂-fangst på Mongstad.

Post 86 Avdrag, TCM DA

Utlån til TCM DA er nedbetalt. TCM DA har betalt 303,6 mill. kroner i avdrag til staten i 2017. På denne bakgrunnen er det foreslått å redusere løyvinga med 26,4 mill. kroner, til 303,6 mill. kroner. Ein viser til omtale og tilsvarande utgiftsreduksjon under kap. 1840, post 71 Tilskot til Teknologisenter for CO₂-fangst på Mongstad.

Kap. 5582 Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet

Post 72 Påslag på nettariffen til Energifondet

Inntekter frå påslaget på nettariffen til Energifondet er berekna til 660 mill. kroner i 2017, ein auke på 30 mill. kroner frå gjeldande løyving. Auken er motsvara av ein tilsvarande auke under kap. 1825, post 50 Overføring til Energifondet.

Kap. 5685 Aksjar i Statoil ASA

Post 85 Utbytte

Den delen av utbyttet som blir utbetalt i kontantar blir budsjettert og rekneskapsført i norske kroner under denne posten. For budsjettformål er det lagt til grunn eit kontantutbytte for andre kvartal 2017 tilsvarande utbetalinga for første kvartal 2017.

Det blir foreslått løyvd 8 372 mill. kroner i utbetalt kontantutbytte i 2017, ein reduksjon på 696 mill. kroner. Ein viser til nærare omtale under kap. 1811, post 96 Aksjar.

3 Fullskala CO₂-handtering

Gassnova har inngått kontraktar om konseptstudiar og forprosjektering av CO₂-fangst og -lagring. Tre industriaktørar, Norcem, Yara og Fortum Oslo varme har levert sine konseptstudiar. Vidare har Gassco fått gjennomført konseptstudiar av skipstransport av CO₂. Gassnova og Gassco gjer no sine vurderingar av arbeida. Statoil gjennomfører konseptstudiar av CO₂-lager saman med Total og Shell. Konseptstudiane av CO₂-lager blir etter planen ferdigstilte sommaren 2018. Selskapa, Gassnova og Olje- og energidepartementet arbeider også med nyttesida av prosjektet.

Som varsla i Prop. 1 S (2017-2018) vil regjeringa komme tilbake til Stortinget med eit heilskapleg fremlegg om arbeidet med fullskala CO₂-handtering i Noreg etter at resultata frå konseptstudiane for fangst er gjennomgått og kvalitetssikra, seinast i samband med revidert nasjonalbudsjett for 2018.

Utgiftene til lagerdelen av prosjektet har blitt lågare enn tidlegare budsjettert for 2017 og utbetalingane er forskyvde i forhold til tidlegare planar. Det er òg noko lågare utgifter til konseptstudiar av skipstransport enn tidlegare budsjettert. Utgiftene til fangstdelen vil også i noko grad forskyvast frå 2017 til 2018 i forhold til tidlegare føresetnader. Gassnova er i dialog med selskapa om noko supplerande arbeid som underlag for det heilskaplege fremlegget som er varsla til Stortinget. Regjeringa vil her gi en vurdering av industriaktøranes bidrag og insentiv til kostnadsreduksjonar, statens samla kostnader og risiko samt potensialet for kostnadsreduksjonar og teknologispreiing til prosjekt internasjonalt.

Det er anslått at utbetalingsbehovet i 2017 vil bli betydeleg lågare enn tidlegare budsjettert. Det er anslått eit mindreforbruk på i storleiksorden 110 til 170 mill. kroner i forhold til gjeldande løyving. Det er understreka at anslaga er usikre. Usikkerheita skyldas mellom anna uavklart spørsmål om meirverdiavgift. Med bakgrunn i uvisse omkring betaling av meirverdiavgift og arbeidet med å etablere grunnlaget for det heilskaplege framlegget for Stortinget, er det lagt opp til å overføre heile mindreforbruket i 2017 til 2018. Overføringa av mindreforbruket i 2017 vil dekke inngåtte forpliktingar, eventuell meirverdiavgift og arbeid som pågår fram til det heilskaplege fremlegget er behandla av Stortinget.

4 Bruk av fullmakter under petroleumsverksemda

Som ein del av den årlege behandlinga av statsbudsjettet gir Stortinget fullmakter til Kongen i statsråd og Olje- og energidepartementet knytte til petroleumsverksemda.

Nedanfor gjer Olje- og energidepartementet greie for bruk av desse fullmaktene sidan førre rapportering.

4.1 Fullmakt XII – Utbyggingsprosjekt på norsk kontinentalsokkel

Fullmakt til forenkla behandling frå styresmaktene si side har blitt nytta ved åtte høve:

Utgard

Departementet mottok 28. juli 2016 søknad om godkjenning av plan for utbygging og drift (PUD) av Utgard. Utgard er eit gass-kondensatfelt på grensa mellom norsk og britisk sektor i Nordsjøen, om lag 20 km vest for feltsenteret på Sleipner. Utbyggingsløysinga er ei havbotnramme, på norsk side av grensa, med 2 brønnar knytt til Sleipner T-plattforma for prosessering og vidare eksport via Kårstø-terminalen. Venta produksjonsstart er 4. kvartal 2019. Rettshavarar er Statoil Petroleum AS (38,4 prosent), Statoil (U.K.) Limited (38 prosent), Lotos Exploration and Production Norge AS (17,4 prosent) og KUFPEC Norway AS (6,2 prosent).

Dei totale investeringane er i PUD anslått til 3,2 mrd. 2016-kroner.

PUD for Utgard vart godkjent av Olje- og energidepartementet 17. januar 2017.

Byrding

Departementet mottok 19. august 2016 søknad om godkjenning av plan for utbygging og drift (PUD) av Byrding. Utbyggingsløysinga er ein lang to-greinsbrønn frå ein av dei tre ledige slissane i Fram H-Nord brønnramma. Brønnstraumen vil gå via infrastruktur på Framfeltet til Troll C for delvis prosessering. Oljen og gassen vil vidare bli transportert til høvesvis Mongstad og Kollsnes. Planen omfattar ein av dei tre segmenta i Byrding-reservoaret. Produksjonen frå Byrding starta 15. juli 2017. Rettshavarar er Statoil Petroleum AS (70 prosent), Engie E&P Norge AS (15 prosent) og Idemitsu Petroleum Norge AS (15 prosent).

Dei totale investeringane er i PUD anslått til 1 mrd. 2016-kroner.

PUD for Byrding vart godkjent av Olje- og energidepartementet 17. januar 2017.

Dvalin

Departementet mottok 3. oktober 2016 søknad om godkjenning av plan for utbygging og drift (PUD) av Dvalin. Utbyggingskonseptet er ei havbotnramme med fire gassprodusentar kopla til Heidrun-plattforma. På Heidrun-plattforma blir det installert ein ny gassmodul for å prosessere brønnstraumen frå Dvalin. Frå Heidrun vil gass bli eksportert gjennom eit nytt røyr kopla til Polarled. Venta produksjonsstart er mot slutten av 2020. Rettshavarar er DEA Norge AS (55 prosent), Petoro AS (35 prosent) og Edison Norge AS (10 prosent).

Dei totale investeringane er i PUD anslått til 10,3 mrd. 2016-kroner.

PUD for Dvalin vart godkjent av Olje- og energidepartementet 21. mars 2017.

Trestakk

Departementet mottok 1. november 2016 søknad om godkjenning av plan for utbygging og drift (PUD) av Trestakk. Den valte utbyggingsløysinga er ei undervassutbygging kopla til Åsgard A-plattforma. Det er ledig kapasitet i prosessanlegget på Åsgard A og derfor berre behov for mindre modifikasjonar. Frå Åsgard-feltet vil olje bli transportert til marknaden med tankskip, mens gass blir transportert via Åsgard Transport til prosessanlegget på Kårstø og vidare til kontinentet. Venta produksjonsstart er i begynninga av 2019.

Rettshavarar er Statoil Petroleum AS (59,1 prosent), ExxonMobil Exploration and Production Norway AS (33 prosent) og Eni Norge AS (7,9 prosent).

Dei totale investeringane er i PUD anslått til om lag 5,5 mrd. 2016-kroner.

PUD for Trestakk vart godkjent av Olje- og energidepartementet 30. mars 2017.

Oda

Departementet mottok 30. november 2016 søknad om godkjenning av plan for utbygging og drift (PUD) av Oda. Utbyggingskonseptet er ei havbotnramme med tre brønnar kopla til Ula-plattforma. Frå Ula vil oljen bli eksportert via Ekofisk til Teesside-terminalen i Storbritannia. Venta produksjonsstart er i august 2019. Rettshavarar er Centrica Resources Norge AS (40 prosent), Suncor Energy Norge AS (30 prosent), Faroe Petroleum Norge AS (15 prosent) og Aker BP ASA (15 prosent).

Dei totale investeringane er i PUD anslått til om lag 5,4 mrd. 2016-kroner.

PUD for Oda vart godkjent av Olje- og energidepartementet 12. mai 2017.

Njord future

Departementet mottok 27. mars 2017 søknad om godkjenning av endra plan for utbygging og drift (PUD) av Njord. Rettshavarane har gjennom Njord Future-prosjektet bestemt å oppgradere produksjonsinnretningane Njord A og Njord Bravo for å sikre ei langsiktig løysing for optimal ressursutnytting i heile Njord-området. Oppgraderinga vil gjere at den sørlege delen av Haltenbankenområdet får eit feltsenter som kan levere tenester til andre funn i nærområdet i lang tid framover. Produksjonen frå Njord er venta å starte igjen i 2020. Rettshavarar er Statoil Petroleum AS (20 prosent), DEA Norge AS (50 prosent), Engie E&P Norge AS (20 prosent), Faroe Petroleum Norge AS (7,5 prosent) og VNG Norge AS (2,5 prosent).

Dei totale investeringane er i endra PUD anslått til om lag 15,1 mrd. 2017-kroner.

Endra PUD for Njord vart godkjent av Olje- og energidepartementet 20. juni 2017.

Bauge

Departementet mottok 27. mars 2017 søknad om godkjenning av plan for utbygging og drift (PUD) av Bauge. Den valte utbyggingsløysinga er ei undervassutbygging kopla til Njord A-plattforma. Brønnstraumen vil bli prosessert på Njord A. Produsert olje blir sendt i røyrleidning til Njord B og vidare med tankskip til marknaden. Gass frå feltet blir sendt gjennom eksisterande røyrleidning til Åsgard Transport System og derfrå vidare til Kårstø og marknaden. Venta produksjonsstart er i 2020. Rettshavarar er Statoil Petroleum AS (35 prosent), DEA Norge AS (27,5 prosent), Point Resources AS (17,5 prosent), Engie E&P Norge AS (10 prosent), Faroe Petroleum Norge AS (7,5 prosent) og VNG Norge AS (2,5 prosent).

Dei totale investeringane er i PUD anslått til om lag 4,1 mrd. 2017-kroner.

PUD for Bauge vart godkjent av Olje- og energidepartementet 20. juni 2017.

Ekofisk 2/4 VC

Departementet mottok 28. juni 2017 søknad om godkjenning av endra plan for utbygging og drift (PUD) av Ekofisk 2/4 VC. Utbyggingskonseptet er ei havbotnramme med fire brønnar for vatninjeksjon. Prosjektet er ei utviding av eksisterande vatninjeksjon på Ekofisk og representerer ei vidareføring av ein godt etablert produksjonsstrategi i Ekofisk-området. Rettshavarar er ConocoPhillips (35,112 prosent), Total E&P Norge AS (39,896 prosent), Eni Norge AS (12,388 prosent), Statoil Petroleum AS (7,604 prosent) og Petoro AS (5 prosent).

Dei totale investeringane er i endra PUD anslått til i 2,3 mrd. 2017-kroner.

PUD for Ekofisk 2/4 VC vart godkjent av Olje- og energidepartementet 7. september 2017.

4.2 Fullmakt XIII – Overføring av delar i utvinningsløyve

Olje- og energidepartementet orienterte i Prop. 32 S (2016–2017) om statleg deltaking i gassfeltet Dvalin i Norskehavet. Petoro AS, på vegne av staten ved SDØE, hadde inngått avtale om å overta OMVs del på 20 prosent i Dvalin. Vidare at staten også ville overta ein del på 10 prosent i løyvet frå Maersk etter at Maersk hadde trådd ut av løyvet.

Vidare vart det vist til at det gjekk føre seg prosessar i interessentskapet med sikte på endeleg å avklare eigarsamansetjinga i Dvalin i løpet av 2016. Det vart lagt til grunn at ein eventuell ytterlegare auke i deltakardel for SDØE ville skje innanfor rammene som følgjer av departementet sine fullmakter.

Petoro har på vegner av staten ved SDØE inngått avtale med Edison Norge AS om å overta ein eierdel på 5 prosent i Dvalin. Olje- og energidepartementet godkjente 21. desember avtalen i medhald av fullmakt XIII i Prop. 1 S (2016–2017). Same dagen godkjente departementet, som føresett i Prop. 32 S (2016–2017), dei to andre transaksjonane nemnde ovanfor.

4.3 Fullmakt XV – Overføring av delar i røyrleidningar mv.

Landanlegget på Nyhamna har sidan oppstarten i 2007 behandla gass frå Ormen Lange-feltet. Anlegget har i perioden 2013 til 2017 blitt utvida og modifisert slik at det skal kunne ta imot gass frå andre felt, i første omgang Aasta Hansteen, og for auka gassuttak frå Ormen Lange. I juni 2017 inngjekk involverte rettshavarar avtale om å overdra sine respektive deltakarinteresser i det opphavlege anlegget på Nyhamna og i dei nye investeringane til eit nytt interessentskap som skal eige og drive gassbehandlingsanlegget. Den eigarvise utskiljinga av landanlegget frå interessentskapet for Ormen Lange i samband med tredjepartsbruk av anlegget er i tråd med vilkår stilte frå OED som ressursforvaltningsmyndigheit.

Olje- og energidepartementet godkjente 26. juni 2017 transaksjonane frå deltakarane i høvesvis «Ormen Lange Unit» og «Polarled Joint Venture» til nytt interessentskap på Nyhamna. Statens deltakerdel i Nyhamna-interessentskapet er etter transaksjonen 26,138 prosent.

4.4 Fullmakt XXXXII – Godkjenne nødvendige transaksjonar for restrukturering av statens eigarskap i Gassled

Eigarane av Norsea Gas AS inngjekk i mars 2017 avtale om kjøp av Norsea Gas AS sine delar i Gassled JV, Zeepipe Terminal JV og Dunkerque Terminal DA. Avtalen inneber at kjøpesummen blir tilbakeført eigarane gjennom utbytte frå Norsea Gas når overtakinga er gjennomført og at selskapet deretter blir avvikla. Formålet med avtalen var å forenkle eigarstrukturen i dei nemnde interessentskapa ved avvikling av den indirekte eigarskapen i Gassled gjennom Norsea Gas AS. Staten ved SDØE hadde ein eigardel på 40,006 prosent i Norsea Gas AS.

Olje- og energidepartementet godkjente 26. juni 2017 transaksjonen som medførte at statens deltakardelar i Gassled, Zeepipe Terminal JV og Dunkerque Terminal DA, haldne gjennom aksjar forvalta av Petoro AS i Norsea Gas AS, vart overførte til staten (SDØE) etterfølgt av ei avvikling av Norsea Gas AS, jf. Prop. 129 S (2016–2017) og Innst. 401 S (2016–2017). Transaksjonen medførte auka direkte statleg eigardel i Gassled, Zeepipe Terminal og i Dunkerque Terminal, men påverka ikkje statens verdiar. Generalforsamlinga i Norsea Gas AS bestemte 27. september 2017 å avvikle selskapet.

Tilråding

Olje- og energidepartementet

tilrår:

At Dykkar Majestet godkjenner og skriv under eit framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringar i statsbudsjettet 2017 under Olje- og energidepartementet.

Vi HARALD, Noregs Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjere vedtak om endringar i statsbudsjettet 2017 under Olje- og energidepartementet i samsvar med eit vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om endringar i statsbudsjettet 2017 under Olje- og energidepartementet

I

I statsbudsjettet for 2017 blir det gjort følgjande endringar:

Utgifter:

Kap.

Post

Formål

Kroner

1800

Olje- og energidepartementet

21

Spesielle driftsutgifter, kan overførast, kan nyttast under post 72, blir sett ned med

800 000

frå kr 26 427 000 til kr 25 627 000

70

Tilskot til internasjonale organisasjonar mv., blir auka med

800 000

frå kr 2 000 000 til kr 2 800 000

1810

Oljedirektoratet

23

Oppdrags- og samarbeidsverksemd, kan overførast, blir sett ned med

6 000 000

frå kr 117 000 000 til kr 111 000 000

1811

Statoil ASA

96

Aksjar, blir auka med

1 034 000 000

frå kr 6 407 000 000 til kr 7 441 000 000

1820

Noregs vassdrags- og energidirektorat

22

Flaum- og skredførebygging, kan overførast, kan nyttast under postane 45, 60 og 72, blir auka med

25 000 000

frå kr 292 892 000 til kr 317 892 000

23

Oppdrags- og samarbeidsverksemd, kan overførast, blir sett ned med

10 000 000

frå kr 90 000 000 til kr 80 000 000

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi

50

Overføring til Energifondet, blir auka med

35 000 000

frå kr 2 586 000 000 til kr 2 621 000 000

1830

Forsking og næringsutvikling

70

Internasjonale samarbeids- og utviklingstiltak, kan overførast, blir sett ned med

3 300 000

frå kr 17 300 000 til kr 14 000 000

1840

CO₂-handtering

71

Tilskot til Teknologisenter for CO₂-fangst på Mongstad, blir sett ned med

93 000 000

frå kr 617 000 000 til kr 524 000 000

2490

NVE Anlegg

24

Driftsresultat

0

1 Driftsinntekter

-115 000 000

2 Driftsutgifter

110 300 000

3 Avskrivingar

4 500 000

4 Renter av statens kapital

200 000

6 Reguleringsfond

-13 000 000

-13 000 000

Inntekter:

Kap.

Post

Formål

Kroner

4810

Oljedirektoratet

02

Oppdrags- og samarbeidsinntekter, blir sett ned med

6 000 000

frå kr 116 625 000 til kr 110 625 000

4811

Statoil ASA

96

Utbytteaksjar, blir auka med

1 034 000 000

frå kr 6 407 000 000 til kr 7 441 000 000

4820

Noregs vassdrags- og energidirektorat

02

Oppdrags- og samarbeidsinntekter, blir sett ned med

10 000 000

frå kr 89 733 000 til kr 79 733 000

40

Flaum- og skredførebygging, blir auka med

11 000 000

frå kr 19 000 000 til kr 30 000 000

4825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi

85

Fondsavkasting, blir auka med

5 000 000

frå kr 1 861 000 000 til kr 1 866 000 000

4840

CO₂-handtering

80

Renter, TCM DA, blir sett ned med

3 400 000

frå kr 4 000 000 til kr 600 000

86

Avdrag, TCM DA, blir sett ned med

26 400 000

frå kr 330 000 000 til kr 303 600 000

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsverksemda

24

Driftsresultat, blir auka med

2 600 000 000

frå kr 84 300 000 000 til kr 86 900 000 000

1 Driftsinntekter

141 700 000 000

2 Driftsutgifter

-26 300 000 000

3 Leite- og feltutviklingsutgifter

-1 300 000 000

4 Avskrivingar

-23 500 000 000

5 Renter av statens kapital

-3 700 000 000

86 900 000 000

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet

72

Påslag på nettariffen til Energifondet, blir auka med

30 000 000

frå kr 630 000 000 til kr 660 000 000

5685

Aksjar i Statoil ASA

85

Utbytte, blir sett ned med

696 000 000

frå kr 9 068 000 000 til kr 8 372 000 000