Prop. 115 S

(2021–2022)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2022

Tilråding fra Finansdepartementet 12. mai 2022, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Støre)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedinnholdet i proposisjonen

1.1 Rammer for finanspolitikken

Året har så langt vært preget av en ny runde med strenge smitteverntiltak og nedstenging av deler av samfunnet, høye strømpriser og Russlands krig i Ukraina. Til tross for urolige omstendigheter er norsk økonomi inne i en høykonjunktur med svært lav ledighet og tiltakende lønns- og prisvekst. Det går bedre enn mange ventet for bare kort tid siden. Sysselsettingen ligger an til å øke markert, og den registrerte arbeidsledigheten ventes å holde seg på det laveste nivået siden før finanskrisen i 2008. Norges Bank har økt styringsrenten og oppjustert prognosen for renten fremover.

Russlands invasjon av Ukraina endrer den sikkerhetspolitiske situasjonen i Europa og har gitt behov for raskt å styrke Norges forsvarsevne og beredskap. Vi står nå overfor den største humanitære katastrofen i Europa siden andre verdenskrig og millioner av mennesker er drevet på flukt. Mange land yter humanitær bistand, inkludert Norge. Norsk næringsliv har liten direkte handel med Ukraina og Russland, og aktiviteten i norsk økonomi har holdt seg høy. Samlet sett er utsiktene for norsk økonomi gode, selv om usikkerheten om utviklingen fremover er større enn normalt.

I tilleggsproposisjonen om statsbudsjettet i fjor høst var det planlagt en betydelig nedtrapping av oljepengebruken i inneværende år, etter hvert som de midlertidige økonomiske støttetiltakene knyttet til pandemien kunne avvikles. Da omikronbølgen slo inn mot slutten av fjoråret og strenge smitteverntiltak måtte gjeninnføres, ble det likevel behov for å forlenge økonomiske koronatiltak inn i første halvår i år. Også økonomiske tiltak i møte med ekstraordinære strømutgifter og tiltak for å styrke den sivile og militære beredskapen og kunne ta imot et stort antall fordrevne fra Ukraina, har gitt økte utgifter på årets budsjett. Til sammen har det blitt lagt frem og vedtatt ekstraordinære økonomiske tiltak for nesten 60 mrd. kroner siden budsjettet ble vedtatt i fjor høst.

Regjeringen legger stor vekt på trygg økonomisk styring. Utgiftene som følger av den ekstraordinære situasjonen vi nå står i, må prioriteres innenfor en samlet ansvarlig økonomisk ramme. I en situasjon med høy aktivitet i økonomien og mangel på tilgjengelige ressurser kan høy oljepengebruk forsterke presset på priser og lønninger og dermed legge en større del av ansvaret for å stramme inn i den økonomiske politikken på pengepolitikken.

I revidert nasjonalbudsjett har regjeringen funnet inndekning for en del av de ekstraordinære utgiftene i årets budsjett. Det er tatt aktive grep for å redusere utgiftene med 17½ mrd. kroner, samtidig som andre anslagsendringer også har bidratt til å bedre budsjettet. Samlet sett er oljepengebruken i 2022 anslått å være om lag 30 mrd. kroner lavere enn slik det så ut før revidert nasjonalbudsjett, men fortsatt om lag 30 mrd. kroner høyere enn lagt til grunn i fjor høst.

For mange utgiftsposter er det igangsatt aktivitet, og det er krevende å ta utgiftene ned midt i et budsjettår. Regjeringen foreslår likevel reduserte utgifter på om lag 2 mrd. kroner og å omprioritere 4 mrd. kroner innenfor bistandsbudsjettet til flyktningutgifter i Norge. Samlet øker likevel bistandsbudsjettet med 3,6 mrd. kroner fra saldert budsjett. Videre bedres budsjettbalansen isolert sett med 11,5 mrd. kroner som følge av en nedjustering av rammetilskuddet til kommunesektoren etter forbigående høye skatteinntekter i 2022. Frem mot høstens statsbudsjett vil regjeringen gjennomgå planene for statlige investeringer innen bygg og samferdsel. Som et første skritt av en bredere gjennomgang vil regjeringen redusere omfanget av flere statlige byggeprosjekter, se omtale i avsnitt 3.1.

Det vises til Meld. St. 2 (2021–2022) Revidert nasjonalbudsjett 2022 for nærmere omtale av den økonomiske politikken og utsiktene for norsk økonomi. Skatte- og avgiftspolitikken er nærmere omtalt i Prop. 114 LS (2021–2022) Endringar i skatte-, avgifts- og tollovgivinga m.m. og folketrygdloven (arbeidsavklaringspengar m.m.).

Det strukturelle oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet måles ved det strukturelle oljekorrigerte budsjettunderskuddet. I beregningen korrigeres det blant annet for virkningene av økonomiske svingninger på skatter, avgifter, renter og dagpenger til arbeidsledige.

I Saldert budsjett 2022 utgjorde det strukturelle oljekorrigerte underskuddet 322,4 mrd. kroner. I regjeringens forslag til revisjon av 2022-budsjettet utgjør det strukturelle oljekorrigerte underskuddet 352,2 mrd. kroner. Det er 29,8 mrd. kroner høyere enn lagt til grunn i fjor høst. Budsjettsvekkelsen skyldes særlig økonomiske tiltak i møte med koronapandemien og de ekstraordinære strømprisene, samt tiltak for å styrke den sivile og militære beredskapen og kunne ta imot et stort antall fordrevne fra Ukraina. I motsatt retning trekker blant annet at anslaget for strukturelle skatteinntekter mv. er økt, økte utbytteinntekter og innsparingstiltak som foreslås i denne proposisjonen.

Endringen i det strukturelle oljekorrigerte underskuddet som andel av trend-BNP for fastlandsøkonomien, ofte kalt budsjettimpulsen, er en enkel indikator for budsjettets virkning på aktiviteten i økonomien. Budsjettimpulsen i 2022 anslås nå til -0,5 pst., mot -2,6 pst. i saldert budsjett.

Bruken av oljeinntekter tilsvarer 2,9 pst. av kapitalen i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2022, mot 2,6 pst. anslått i saldert budsjett.

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2022 anslås nå til 303,4 mrd. kroner, mot 300,1 mrd. kroner i saldert budsjett. Dette underskuddet motsvares av en overføring fra Statens pensjonsfond utland, slik at statsbudsjettet er i balanse.

Sammenlignet med saldert budsjett øker utgiftene med til sammen 55,9 mrd. kroner. Samtidig øker inntektene med til sammen 52,6 mrd. kroner. Av dette skyldes 34,1 mrd. kroner økte anslag for faktiske skatte- og avgiftsinntekter, mens inntektene utenom skatter og avgifter samlet sett anslås å øke med 18,5 mrd. kroner.

I anslaget for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet inngår nye anslag for rentene på statens innskudd i Norges Bank mv. og statsgjelden. For disse størrelsene og overføringene til og fra Statens pensjonsfond utland vil det eventuelt bli fremmet forslag om endrede bevilgninger i nysalderingen.

Veksten i statsbudsjettets utgifter

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2021 til 2022 anslås til 0,8 pst., mot -3,2 pst. i saldert budsjett og -3,4 i Nasjonalbudsjettet 2022.

1.2 Endringer på statsbudsjettet siden saldert budsjett

Etter salderingen av 2022-budsjettet er det fremmet forslag om bevilgningsendringer utenom skatt mv. som samlet utgjør 58,6 mrd. kroner, se tabell 1.1. Det fremmes nå forslag som reduserer utgiftene med 0,8 mrd. kroner og øker inntektene med 16,8 mrd. kroner. Da er petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og enkelte endringer som inngår i korreksjonene ved beregningen av det strukturelle oljekorrigerte budsjettunderskuddet, holdt utenom. Medregnet oppdaterte anslag for strukturelle skatte- og avgiftsinntekter mv. øker dette det strukturelle oljekorrigerte underskuddet med 29,8 mrd. kroner fra saldert budsjett.

Tabell 1.1 Bevilgningsendringer¹ fremmet og vedtatt etter salderingen av statsbudsjettet for 2022 og anslagsendringer som inngår i den strukturelle oljekorrigerte budsjettbalansen

Mill. kroner

Endrede utgifter og inntekter utenom skatt mv. fremmet og vedtatt siden Saldert budsjett 2022²

58 565

Midlertidig stønad til husholdninger som følge av ekstraordinære strømutgifter (Prop. 45 S, jf. Innst. 103 S)

5 505

Midlertidige endringer i bostøtten, ekstra utbetaling til mottakere av bostøtte som hjelp til å dekke høye strømutgifter i perioden januar til mars, og økt rammetilskudd til kommunene (Prop. 46 S, jf. Innst. 104 S)

1 151

Økonomiske tiltak i møte med pandemien: kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere, permittering, dagpenger, sykepenger, omsorgspenger og arbeidsavklaringspenger (Prop. 48 LS, jf. Innst. 113 S)

3 090

Økonomiske tiltak i møte med pandemien og ekstraordinære strømutgifter (Prop. 51 S, jf. Innst. 119 S)

24 661

Ekstraordinære strømutgifter (Prop. 55 S, jf. Innst. 171 S)

300

Midlertidig stønad til jordbruks- og veksthusnæringen som følge av ekstraordinære strømutgifter (Prop. 56 S, jf. Innst. 148 S)

500

Midlertidig tilskuddsordning for frivillige organisasjoner som følge av ekstraordinære strømpriser (Prop. 58 S, jf. Innst. 151 S)

250

Økonomiske tiltak i møte med ekstraordinære strømutgifter m.m. (Prop. 77 S, jf. Innst. 251 S)

8 715

Økonomiske tiltak som følge av krigen i Ukraina (Prop. 78 S, jf. Innst. 270 S)

14 394

+

Utgiftsforslag som fremmes i denne proposisjonen

-835

Anslagsendringer i folketrygden, ekskl. dagpenger mv.

10 158

Økning i bistandsbudsjettet

3 574

Jordbruksoppgjøret

1 800

Tilskudd til Statens Pensjonskasse (SPK)

973

Helseforetak – refusjoner til laboratorier og radiologi – anslagsendring

812

Forsvarets utlegg ifb. Cold Response 2022, tilsvarende inntekter

733

Endringer i regelverket for arbeidsavklaringspenger

702

Covid-19 – Helseforetak – kompensasjon for reduserte ISF-inntekter

700

UiO Livsvitenskapsbygget – likviditetsbehov

600

Tilskudd til britiskstyrt ordning for kjøp av forsvarsmateriell til Ukraina

400

Nytt regjeringskvartal (RKV) byggetrinn 1 – likviditetsbehov

350

Valutajustering av store investeringsprosjekter i Forsvaret

340

Økte utgifter til drift av asylmottak

303

Covid-19 – persontransportkjøp tog

300

Langskip – Oslo Fortum Varme

300

Tilskudd til norskopplæring for voksne innvandrere

282

Covid-19 – driftstilskudd til Avinor

250

Økt kontingent Erasmus+

237

Covid-19 – testberedskap i kommuner

200

NATOs investeringsprogram for sikkerhet, tilsvarende inntekter

156

Salgs- og beredskapsvaksiner

119

Programkontingent til det europeiske forvarsfondet (EDF)

104

Aktivitetsnedgang i barnevernet

-100

Avlyst eleveksamen våren 2022

-100

Kontingenter til internasjonale forpliktelser

-100

Redusert driftsbevilgning til Nav

-100

BRsys-prosjektet i Brønnøysundregistrene – endret fremdrift

-101

Reduksjon i antall videreutdanningsplasser

-112

EØS-finansieringsordningene

-112

Implementering av Schengen IKT-systemer i politiet

-115

Reduserte riksveiinvesteringer

-130

Covid-19 – mindrebehov for smittevernutstyr

-150

Omlegging av oppgjørsordninger under Helfo til nettoførte

-160

Covid-19 – karantenehotell

-180

Reduksjon i forprosjekt for NTNU Campussamling

-196

Planleggingsmidler Bodø lufthavn

-200

Budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner

-210

Redusert behov for statlig tilskudd til Fornebubanen i 2022

-250

Covid-19 – avvikling av kommunal kompensasjonsordning

-250

Tilpasse tiltaksnivået til utviklingen i arbeidsmarkedet

-264

Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser

-304

Utsette Ocean Space Centre

-405

Tilskudd til bygging av studentboliger

-479

Statens lånekasse for utdanning – anslagsendringer

-701

Covid-19 – Helseforetak – ISF – anslagsendring

-700

Statens lånekasse for utdanning – anslagsendringer

-701

Bostøtte – anslagsendringer

-800

Covid-19 – dagpenger

-813

Redningshelikopteranskaffelsen – forsinket fremdrift

-987

Covid-19 – mindrebehov for selvtester

-1 800

Covid-19 – mindrebehov lønnsstøtteordningen

-3 300

Nedjustering av rammetilskudd til kommunesektoren ifb. merskatteinntekter

-11 500

Andre forslag på utgiftssiden

391

-

Inntektsforslag som fremmes i denne proposisjonen

16 792

Utbytte fra selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning

7 829

Refusjon av ODA-godkjente flyktningutgifter

5 819

Økte inntekter under Forsvarsdepartementet mot tilsvarende økte utgifter

1 212

Salg av klimakvoter

513

Tilfeldige inntekter, herunder inntekter fra frekvensauksjoner mv.

500

Salg av eiendommer på Adamstuen

425

Utbytte fra Vinmonopolet

255

Inntekter fra forlik om KNM Helge Ingstad

235

Tilbakeføring fra landsdekkende innovasjonsordning

208

Salg av F-16 kampfly

117

Vaksinesalg

103

Omlegging av oppgjørsordninger under Helfo til nettoførte

-158

Kommunale egenandeler for statlige barneverntiltak

-200

Utbytte fra Statnett SF

-238

Andre forslag på inntektssiden

172

-

Anslag strukturelle skatte- og avgiftsinntekter fra Fastlands-Norge mv. 3

11 158

=

Endring i det strukturelle oljekorrigerte budsjettunderskuddet

29 782

¹ Petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og endringer som inngår i korreksjonene ved beregningen av den strukturelle oljekorrigerte budsjettbalansen, er da holdt utenom.

² Medregnet økte utgifter til dagpenger på til sammen 2,2 mrd. kroner ifb. Prop. 48 LS, jf. Innst. 113 S.

³ Medregnet virkningen av skatte- og avgiftsendringer lagt frem siden Saldert budsjett 2022 og forslag til skatte- og avgiftsendringer i forbindelse med RNB 2022, jf. omtale i kapittel 2 og Prop. 114 LS.

Kilde: Finansdepartementet

Folketrygdens utgifter ekskl. dagpenger mv. og nye tiltak anslås å øke med 10,2 mrd. kroner sammenlignet med vedtatt budsjett. Av dette utgjør om lag 7,6 mrd. kroner høyere anslag for pris- og lønnsvekst samt folketrygdens grunnbeløp (G). Sammenlignet med Saldert budsjett 2022 øker utgiftene med 11,1 mrd. kroner, hvor av om lag 0,9 mrd. kroner skyldes bevilgningsendringer tidligere i år.

Som følge av krigen i Ukraina foreslås bistandsbudsjettet økt med 3,6 mrd. kroner, fra 41,3 mrd. kroner i saldert budsjett til 44,9 mrd. kroner. Av dette er 1,75 mrd. kroner humanitær innsats og flyktningrespons i forbindelse med Ukraina-krisen og 1,8 mrd. kroner økte flyktningutgifter i Norge som regnes som bistand.

Det er pågående forhandlinger mellom staten og jordbrukets forhandlingsutvalg om jordbruksoppgjøret 2022. Som følge av at det i statens tilbud foreslås en ekstraordinær utbetaling på 1,8 mrd. kroner i 2022, foreslås det en tilsvarende bevilgning i denne proposisjonen.

Tilskuddet til Statens pensjonskasse foreslås økt med 973 mill. kroner. Økningen skyldes hovedsakelig lavere premieinntekter og høyere anslag for reguleringen av pensjoner enn lagt til grunn i saldert budsjett.

Utgiftene til refusjoner til laboratorier og radiologi i de regionale helseforetakene øker med anslagvis 812 mill. kroner. Dette skyldes særlig flere analyser av koronatester enn tidligere lagt til grunn.

Forsvarets utgifter foreslås økt med 733 mill. kroner knyttet til utlegg for allierte som deltok på vinterøvelsen Cold Response 2022. Utgiftsøkningen motsvares av tilsvarende økte inntekter.

Regjeringen foreslår i Prop. 114 LS (2021–2022) Endringer i skatte-, avgifts- og tollovgivinga m.m. og folketrygdloven (arbeidsavklaringspengar m.m.) endringer i regelverket for arbeidsavklaringspenger. Endringene innebærer blant annet å oppheve dagens karensperiode på 52 uker før det er mulig å søke arbeidsavklaringspenger på nytt for dem som har gått ut maksimal stønadsperiode, og å endre bestemmelsene for unntak fra maksimal varighet fra 1. juli 2022. Det foreslås en overgangsordning for mottakere med sluttdato 30. juni 2022. Regelverksendringene anslås å medføre merutgifter til arbeidsavklaringspenger på om lag 675 mill. kroner og administrative kostnader for Arbeids- og velferdsetaten på om lag 27 mill. kroner i 2022.

Regjeringen foreslår å øke de regionale helseforetakenes basisbevilgning med 700 mill. kroner for å kompensere for reduserte inntekter fra innsatsstyrt finansiering (ISF).

Livsvitenskapsbygget har et økt likviditetsbehov på 600 mill. kroner. Dette skyldes i hovedsak at bevilgningen i saldert budsjett ikke tok høyde for at prosjektet nå inkluderer arealer til Oslo universitetssykehus.

For å bistå Ukraina i oppbygging og utrustning av landets forsvar, foreslår regjeringen et tilskudd på 400 mill. kroner til en britiskstyrt ordning for anskaffelse av forsvarsmateriell til Ukraina. Ordningen legger til rette for at giverland skal kunne bidra finansielt til å anskaffe materiell som imøtekommer Ukrainas behov direkte fra industrien.

Byggetrinn 1 for nytt regjeringskvartal har et økt likviditetsbehov på 350 mill. kroner. Dette skyldes at det nå er inngått avtaler med entreprenører, og at periodiseringen er oppdatert basert på inngåtte produksjons- og betalingsplaner.

I forbindelse med statsbudsjettet for 2022 ble det innført en ordning for valutajustering av investeringskostnader i store materiellinvesteringsprosjekter i forsvarssektoren. Formålet er å opprettholde kjøpekraften i forsvarssektoren og legge til rette for økt forutsigbarhet for at målene i langtidsplanen kan nås, også i perioder med større svingninger i kronekursen. Basert på valutakurser per 1. mars 2022 foreslår regjeringen å øke Forsvarsmateriells bevilgning med 340 mill. kroner i 2022.

På bakgrunn av en oppdatert vurdering av utgiftsbehovet for å håndtere økte asylankomster og fordrevne fra Ukraina, foreslås det å øke utgiftene til drift av asylmottak med 303 mill. kroner.

Det foreslås å øke bevilgningen til kjøp av persontransport med tog med 300 mill. kroner for å ta høyde for økt vederlag til togselskapene ved reforhandling av inngåtte trafikkavtaler. Selv om myndighetspålagte smitteverntiltak er avviklet, reiser fortsatt færre med tog enn før pandemien. I årene fremover vil antakelig antall reisende være lavere enn lagt til grunn i togselskapenes kalkyler da trafikkavtalene ble inngått. Jernbanedirektoratet har derfor fått mandat til å reforhandle trafikkavtalene med togselskapene. Den foreslåtte bevilgningsøkningen skal også dekke videreføring av kompensasjonen for reduserte billettinntekter som følge av koronapandemien ut juni 2022.

Som en del av Langskip-prosjektet har staten åpnet for å gi Fortum Oslo Varme (FOV) tilsagn om inntil 3,06 mrd. kroner til CO₂-fangst ved avfallsforbrenningsanlegg på Klemetsrud i Oslo. Det foreslås å øke bevilgningen med 300 mill. kroner i 2022 i tråd med forslag til revidert avtale.

Det foreslås å øke bevilgningen til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere med 282 mill. kroner. Hovedårsaken til økningen skyldes økt antall personer i målgruppen som følge av krigen i Ukraina. Regjeringen har foreslått at personer med midlertidig kollektiv beskyttelse gis en rett til opplæring i norsk i inntil et år, mens det ikke gis rett eller plikt til opplæring i samfunnskunnskap, jf. Prop. 107 L (2021–2022).

Det foreslås å bevilge 250 mill. kroner i tilskudd til Avinor for å ta høyde for behov for økonomisk støtte til Avinor i andre kvartal 2022.

Bevilgningen til Norges kontingent for deltakelse i EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett (Erasmus+) foreslås økt med 237 mill. kroner. Bakgrunnen er justert utbetalingsplan fra EU og valutakursjusteringer.

Et sentralt element i regjeringens beredskapsplan for pandemihåndtering er at testing, isolering, smittesporing og karantene (TISK) raskt kan reetableres. Det foreslås 200 mill. kroner i kompensasjon til kommunene for å opprettholde slik beredskap i andre halvår 2022.

Regjeringen foreslår å øke Forsvarsbyggs bevilgning med 156 mill. kroner knyttet til gjennomføring av prosjekter i NATOs investeringsprogram for sikkerhet. Forslaget motsvares av tilsvarende inntektsøkning.

Det foreslås å øke bevilgningen til salgs- og beredskapsvaksiner med 119 mill. kroner som følge av oppdatert prognose. Inntektskravet økes med 103 mill. kroner.

Som følge av oppdatert utbetalingsplan, foreslås det å bevilge 104 mill. kroner til økt programkontingent for norsk deltakelse i det europeiske forvarsfondet (EDF).

Det er forventet lavere aktivitet i det statlige barnevernet i 2022. Det foreslås derfor en reduksjon i tilskuddet til det statlige barnevernet og til kjøp av private barnevernstjenester på totalt 100 mill. kroner.

Avlysningen av sentralt gitt eksamen i grunnskole og videregående opplæring våren 2022 medfører en innsparing på 100 mill. kroner som følge av reduserte utgifter tilknyttet administrasjon og sensur.

På bakgrunn av oppdaterte regnskapstall, valutautvikling samt forventet størrelse på Norges kontingenter til internasjonale forpliktelser som eu-LISA og kystvaktbyrået Frontex, foreslås bevilgningen redusert med 100 mill. kroner.

Det er overført 557 mill. kroner av Arbeids- og velferdsetatens driftsbevilgning fra 2021, tilsvarende 4 pst. av bevilgningen. Bevilgningen foreslås redusert med 100 mill. kroner i 2022.

Som følge av redusert fremdrift og store overføringer fra 2021 foreslås bevilgningen til prosjektet for ny registerplattform i Brønnøysundregistrene (BR-sys-prosjektet) redusert med til sammen 101 mill. kroner.

Det foreslås å redusere antall videreutdanningsplasser for lærere ved å redusere bevilgningen med 112 mill. kroner.

Utbetalingene til EØS-finansieringsordningene ble 112 mill. kroner lavere enn lagt til grunn ved utarbeidelsen av statsbudsjettet for 2022 ettersom den norske kronen har styrket seg.

Som følge av forsinkelser i EU knyttet til utvikling av felles-europeiske Schengen IKT-systemer, må periodiseringen av investeringsutgiftene til politiets implementering justeres. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen redusert med 115 mill. kroner.

Det foreslås å redusere bevilgningen til riksveiinvesteringer med 130 mill. kroner. Reduksjonen vil innebære noe lavere aktivitet innenfor riksveiinvesteringene i løpet av året. I tråd med prinsippet om porteføljestyring vil redusert aktivitet tas der det er mest hensiktsmessig ut fra overordnede mål for bevilgningen.

Behovet for smittevernutstyr er nå mindre enn lagt til grunn i forbindelse med Prop. 51 S (2021–2022). Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen med 150 mill. kroner.

Det foreslås at fire oppgjørsordninger administrert av Helfo nettoføres f.o.m. 2022. Omleggingen innebærer at både utbetaling og innbetaling skal føres på en utgiftspost uten bevilgning, og at inntektspostene avvikles. Det foreslås derfor å redusere både utgifts- og inntektsbevilgningen.

Ordningen med karantenehotell ble avviklet 26. januar 2022. Anslåtte kostnader i 2022 forventes å kunne dekkes av overført bevilgning på posten, og regjeringen foreslår derfor å redusere bevilgningen med 180 mill. kroner.

Prosjektet NTNU Campussamling skal avsluttes i sin nåværende form. Regjeringen vil utrede alternativer for en betydelig nedskalering av prosjektet, og foreslår å redusere bevilgningen til forprosjektet med 196 mill. kroner.

Finansiering av den nye lufthavnen i Bodø utgjør offentlig støtte etter EU/EØS-regelverket, og denne må notifiseres og godkjennes av ESA før byggingen kan starte. For 2022 er det satt av 200 mill. kroner for å dekke kostnader til planlegging av den nye lufthavnen, men disse midlene vil ikke bli utbetalt før ESAs godkjenning foreligger. Bevilgningen på posten foreslås derfor redusert med 200 mill. kroner.

Regjeringen foreslår å hente ut en større del av statlige virksomheters gevinster fra endrede jobbreisevaner etter pandemien enn det som tidligere er vedtatt. Til sammen foreslås utgiftene redusert med 210 mill. kroner som følge av dette.

Dårligere fremdrift enn forutsatt i byggingen av Fornebubanen medfører redusert behov for statlig tilskudd til prosjekter i 2022. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen til særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter med 250 mill. kroner.

Det foreslås å avvikle den kommunale kompensasjonsordningen for lokale virksomheter, og redusere bevilgningen med 250 mill. kroner.

Ledigheten har gått raskere ned enn anslått i Nasjonalbudsjettet 2022 og er ventet å komme ned mot de samme lave nivåene som under høykonjunkturen i norsk økonomi før finanskrisen i 2008. Behovet for arbeidsmarkedstiltak til ledige er derfor redusert. Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak medregnet personellressurser i Nav med 264 mill. kroner.

Som følge av at tilsagnsrammen for investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser ikke ble fullt utnyttet i 2021, foreslås bevilgningen til formålet redusert med 304 mill. kroner.

Oppstart av Ocean Space Centre utsettes til senest 2025. Bevilgningen til formålet foreslås redusert med 405 mill. kroner.

Husbankens anslag for utbetaling til gitte tilsagn til studentboliger viser lavere bevilgningsbehov for 2022, og bevilgningen foreslås redusert med 479 mill. kroner.

Som følge av anslagsendringer i utdanningsordninger under Lånekassen foreslår regjeringen å redusere bevilgningen med 701 mill. kroner. De største endringene skyldes lavere anslag for utgifter til strømstøtte og til å dekke inntektstap som følge av pandemien i 2020 og 2021, samt økte anslag for utgiftene som følge av unntak fra behovsprøving i 2020–2021 for inntekter fra helsesektoren mv.

Som følge av lavere aktivitet enn budsjettert foreslår regjeringen å redusere bevilgningen til innsatsstyrt finansiering (ISF) i de regionale helseforetakene med 700 mill. kroner.

Det foreslås å redusere bevilgningen til bostøtte med 800 mill. kroner som følge av oppdaterte anslag. Endringene skyldes bl.a. høyere sysselsetting og endret sammensetning av mottakere sammenlignet med det som tidligere er lagt til grunn.

Utgiftene til utvidelsene av koronatiltak på dagpengeområdet tidligere i år anslås å bli om lag 0,8 mrd. kroner lavere enn bevilget. Langt færre ble berørt av koronatiltakene tidlig i 2022 enn lagt til grunn for bevilgningsøkningene, jf. Prop. 48 LS (2021–2022) og Innst. 113 S (2021–2022).

Forsinket fremdrift i anskaffelsesprosjektet for nye redningshelikoptre medfører forskyvinger av milepælsbetalinger og andre utgifter. Regjeringen foreslår derfor å redusere bevilgningen med 987 mill. kroner i 2022.

Behovet for selvtester for covid-19 er nå mindre enn lagt til grunn ifb. Prop. 51 S (2021–2022). Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen med 1 800 mill. kroner.

Anslått bevilgningsbehov for lønnstøtteordningen er lavere enn antatt ifb. Prop. 51 S (2021–2022). Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen med 3 300 mill. kroner.

Det anslås at kommunesektoren vil få ekstraordinære økte skatteinntekter på mellom 14–16 mrd. kroner i 2022 som følge av ekstraordinært høye aksjeutbytter mot slutten av fjoråret. For å unngå at den samlede offentlige pengebruken blir for høy i den økonomiske situasjonen vi nå står i, foreslås det at 11,5 mrd. kroner inndras gjennom en reduksjon i kommunesektorens rammetilskudd. Med dette får fortsatt kommunesektoren ta del i merinntekten fra den ekstraordinære utbytteskatten. Trekket fordeler seg med 9,1 mrd. kroner i kommunenes rammetilskudd og 2,4 mrd. kroner på fylkeskommunene.

Anslaget for summen av utbytter fra selskaper som forvaltes av Nærings- og fiskeridepartementet øker med 7,8 mrd. kroner. Anslag for de børsnoterte selskapene er basert på offentlig tilgjengelig informasjon om hvilke utbytter selskapene planlegger utbetalt i 2022.

Inntektene foreslås økt med 5,8 mrd. kroner knyttet til refusjon av økte flyktningutgifter i Norge som regnes som bistand. Beløpet omfatter refusjon for både utgiftsøkninger vedtatt ifb. Stortingets behandling av Prop. 78 S (2021–2022) om økonomiske tiltak som følge av krigen i Ukraina og forslag om utgiftsøkninger som fremmes i denne proposisjonen. Inntektsøkningen oppstår som følge av at utgiftene refunderes over bistandsbudsjettet.

Regjeringen foreslår å øke inntektene under Forsvarsdepartementet med totalt 1,2 mrd. kroner mot tilsvarende økning på utgiftssiden for å finansiere diverse merutgifter i forsvarssektoren.

Inntekter fra salg av klimakvoter i 2022 anslås å være om lag 513 mill. kroner høyere enn det som ligger inne i saldert budsjett for 2022. Økningen skyldes i hovedsak høyere kvotepriser.

Inntektene ved salg av to statlige eiendommer på Adamstuen i Oslo ventes å bli høyere enn tidligere lagt til grunn. Bevilgningen foreslås økt med 425 mill. kroner.

Som følge av bl.a. mindre grensehandel og taxfreesalg, skjenkestopp og begrenset mulighet til å reise under pandemien, øker statens utbytte fra Vinmonopolet med 255 mill. kroner.

Inntektene økes med 235 mill. kroner som følge av forliket i etterkant av ulykken med KNM Helge Ingstad.

Tilbakeføring av midler fra landsdekkende innovasjonsordninger under Innovasjon Norge økes med 208 mill. kroner. Dette er i tråd med praksis om at midler som ikke er bundet opp i tilsagn om tilskudd eller tapsfond for lån eller garantier ved utgangen av året, skal tilbakeføres.

Regjeringen foreslår å øke inntektene under Forsvarsmateriell med 117 mill. kroner knyttet til salg av seks F-16 kampfly i 2022.

Inntekter fra kommunale egenandeler for tiltak i det statlige barnevernet er redusert som følge av lavere aktivitet i det statlige barnevernet. Regjeringen foreslår å redusere inntektene med 200 mill. kroner.

Det foreslås å redusere utbyttet fra Statnett SF med 238 mill. kroner, til 737 mill. kroner, i hovedsak som følge av ekstraordinært høye systemdriftskostnader i 2021.

1.3 Statsbudsjettets stilling

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet var 300,1 mrd. kroner i Saldert budsjett 2022. Nå anslås underskuddet til 303,4 mrd. kroner. Da inngår de samlede endringene i budsjettet så langt i år, nye anslag for skatter og avgifter og renter på statens gjeld og kontantbeholdning mv., og forslag om endrede bevilgninger i denne proposisjonen.

Statsbudsjettets stilling fremgår av tabell 1.2 og 1.3.

Tabell 1.2 Statsbudsjettets og Statens pensjonsfonds inntekter og utgifter utenom lånetransaksjoner

Mill. kroner

Regnskap 2021

Saldert budsjett 2022

RNB 2022

A

Statsbudsjettets inntekter i alt

1 502 720

1 558 997

2 267 599

A.1

Inntekter fra petroleumsvirksomhet

312 245

304 011

960 001

A.2

Inntekter utenom petroleumsvirksomhet

1 190 476

1 254 986

1 307 598

B

Statsbudsjettets utgifter i alt

1 584 176

1 581 563

1 637 988

B.1

Utgifter til petroleumsvirksomhet

24 732

26 500

27 000

B.2

Utgifter utenom petroleumsvirksomhet

1 559 444

1 555 063

1 610 988

=

Overskudd i statsbudsjettet før overføring til Statens pensjonsfond utland (A-B)

-81 456

-22 565

629 610

-

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland

287 513

277 511

933 001

=

Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2)

-368 969

-300 076

-303 391

+

Overført fra Statens pensjonsfond utland

390 066

300 076

303 391

=

Statsbudsjettets overskudd

21 097

0

0

+

Netto avsatt i Statens pensjonsfond utland

-102 553

-22 565

629 610

+

Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond

223 663

233 800

245 190

=

Samlet overskudd i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond

142 207

211 235

874 800

Kilde: Finansdepartementet

Samlet overskudd på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond består av statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten fratrukket overføringen til statsbudsjettet for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, samt rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge.

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i 2022 forventes å bli 933,0 mrd. kroner, som er 655,5 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2022. Av økningen skyldes 376,1 mrd. kroner høyere anslag for skatte- og avgiftsinntekter. Videre er anslaget for netto inntekter fra SDØE økt med 265,7 mrd. kroner, mens anslaget for utbytte fra Equinor ASA er økt med 13,7 mrd. kroner. Fratrukket overføringen til statsbudsjettet for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, innebærer dette en nettoavsetning til Statens pensjonsfond utland på 629,6 mrd. kroner. Samlede rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond anslås å utgjøre 245,2 mrd. kroner i 2022, hvorav 235,1 mrd. kroner fra utenlandsdelen av fondet. Det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond anslås dermed til 874,8 mrd. kroner i 2022, mens det i saldert ble budsjettert med et samlet overskudd på 211,2 mrd. kroner.

Det vil i forbindelse med nysalderingen bli fremmet et oppdatert bevilgningsforslag for overføringen av statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet til Statens pensjonsfond utland. Videre vil en endelig fastsettelse av tilbakeføringen til statsbudsjettet fra Statens pensjonsfond utland også bli foreslått i forbindelse med nysalderingen.

Tabell 1.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Mill. kroner

Regnskap 2021

Saldert budsjett 2022

RNB 2022

Lånetransaksjoner utenom petroleumsvirksomhet

Utlån, aksjetegning mv.¹

147 283

210 661

217 986

-

Tilbakebetalinger

137 931

115 065

118 279

-

Statsbudsjettets overskudd

21 097

0

0

=

Netto finansieringsbehov

-11 744

95 596

99 707

+

Gjeldsavdrag

74 005

0

0

=

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

62 261

95 596

99 707

¹ Medregnet tilbakeføring fra statens kontantbeholdning til Statens pensjonsfond utland i 2022.

Kilde: Finansdepartementet

Staten lånefinansierer ikke utgifter til drift, investeringer eller overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner. Det oljekorrigerte underskuddet, hvor disse utgiftene inngår, finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets lånetransaksjoner omfatter blant annet utlån til husholdninger og næringsliv, salg og kjøp av aksjer og innskudd i foretak og fond. Investeringer i selskaper regnes som lånetransaksjoner dersom forventet avkastning minst tilsvarer avkastningen på alternative plasseringer. Med avkastning på alternative plasseringer menes finansiell avkastning som svarer til risikoen ved plasseringen. Lånetransaksjoner inngår verken i det oljekorrigerte, eller det strukturelle oljekorrigerte budsjettunderskuddet.

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov for 2022 anslås nå til 99,7 mrd. kroner, jf. tabell 1.3. Endringene fra saldert budsjett gjelder blant annet økte utlån og reduserte tilbakebetalinger under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse, samt forslag knyttet til endrede rutiner for utbetaling av erstatning fra garantiordningene til lån under eksportkredittordningen

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet i tabell 1.3. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for fremtidige tilskudd. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank.

1.4 Økonomiske tiltak i møte med koronapandemien

Tabell 1.4 oppsummerer de økonomiske tiltakene i møte med koronapandemien i 2022, medregnet endringer tidligere i år og regjeringens forslag i denne proposisjonen. Samlet anslås tiltakene nå å utgjøre 25,3 mrd. kroner i 2022.

Tabell 1.4 Økonomiske tiltak som er vedtatt eller foreslått i møte med koronapandemien

Mrd. kroner

Bevilgning 2022¹

Tiltak for bedrifter

6,3

Generell kompensasjonsordning for næringslivet

0,9

Luftfart

0,9

Kultur, idrett og frivillighet

1,7

Folketrygden

0,7

Andre tiltak overfor næringslivet

2,0

Tiltak for husholdninger

4,7

Folketrygden

4,0

Utdanning og kompetanse

0,5

Sårbare grupper

0,1

Tiltak for sektorer med kritiske samfunnsoppgaver

14,4

Kommunesektoren

2,7

Helsesektoren

10,3

Forskning

0,0

Kollektivtransport

0,9

Annet til kritiske samfunnsoppgaver

0,1

Sum økonomiske tiltak

25,3

¹ Lånetransaksjoner og garantifullmakter mv. er ikke medregnet i tabellen.

Kilde: Finansdepartementet.

1.5 Anmodningsvedtak

Tabell 1.5 Oversikt over omtale av anmodningsvedtak

Sesjon

Vedtak nr.

Stikkord

Omtalt side

2020–2021

676

Ny politihøgskole

53

2020–2021

764

Regional tilstedeværelse for Eksfin

114

2020–2021

1066

Mobil- og internettdekning langs riksveier

64

2020–2021

1129

Pelsdyrkompensasjonsordning – opprydding og sanering

116

2020–2021

1130

Pelsdyrkompensasjonsordning – spesialiserte maskiner og utstyr

116

2021–2022

35

Utrede forbud mot fossile brensler på byggeplasser

128

2021–2022

355

Evaluere støttetiltak for strøm

147

2021–2022

419

Endring av utlendingsloven

53

2021–2022

498

Finnmarksløpet – et verktøy for promotering av Norge

114

2021–2022

361

Fylkeskommunal kollektivtrafikk

122

2 Forslag under det enkelte departement

2.1 Utenriksdepartementet

Programområde 02 Utenriksforvaltning

Kap. 100 Utenriksdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 4,3 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Ny sikkerhetspolitisk situasjon, med bl.a. økt etterretningstrussel fra Russland, gir behov for investeringer i systemer for høy- og lavgradert kommunikasjon mellom norske utenriksstasjoner og sentralforvaltningen. Flere utenriksstasjoner har behov for å kryptere informasjon.

Som følge av Russlands invasjon av Ukraina har også risikoen for hendelser i det digitale rom økt. Det er behov for å investere i beredskapsløsninger, som satellittbasert teknologi og radiokommunikasjon i Utenriksdepartementet og ved enkelte utenriksstasjoner.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 15 mill. kroner.

Kap. 116 Internasjonale organisasjoner

Post 70 Pliktige bidrag

Budsjettet for medlemslandenes regulære bidrag til FN i 2022 ble vedtatt etter at årets statsbudsjett ble behandlet i Stortinget. Resultatet av forhandlingene om FNs budsjett for 2022 ble at Norges regulære bidrag ble lavere enn budsjettert. Bevilgningen på posten foreslås derfor redusert med 12 mill. kroner.

Kap. 117 EØS-finansieringsordningene

Post 77 EØS-finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

Post 78 Den norske finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

Den norske kronen har styrket seg sammenlignet med valutakursen som ble lagt til grunn ved utarbeidelsen av statsbudsjettet for 2022. Dette har ført til lavere utgifter.

Bevilgningen for kap. 117, post 77 EØS-finansieringsordningen 2014-2021 foreslås redusert med 65,4 mill. kroner, til 2 679,6 mill. kroner. Bevilgningen for kap. 117, post 78 Den norske finansieringsordningen 2014-2021 foreslås redusert med 46,5 mill. kroner, til 2 328,5 mill. kroner.

Kap. 118 Utenrikspolitiske satsinger

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, 71, 72 og 73

Høynivåpanelet for en bærekraftig havøkonomi (Havpanelet) videreføres frem mot 2025 for å gjennomføre handlingsplanen for omstilling til en bærekraftig havøkonomi. Norges anslåtte utgifter til sekretariatet for Havpanelet i statsbudsjettet for 2022 var under forutsetning av at Norge fortsatte som eneste bidragsyter. Nå har andre giverland kommet til, og det norske bidraget kan derfor reduseres fra 15 mill. kroner til 10 mill. kroner. 1/3 av bidraget finansieres over denne posten som et spleiselag mellom flere departementer, og 2/3 finansieres over bistandsbudsjettet.

Det foreslås å rammeoverføre til sammen 1,4 mill. kroner tilbake til Kunnskapsdepartementet, Kommunal- og distriktsdepartementet, Nærings- og fiskeridepartementet, Klima- og miljødepartementet og Olje- og energidepartementet. For reduksjon av bistandsdelen av det norske bidraget vises det til omtale under kap. 140 Utenriksdepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

I tillegg rammeoverførte Klima- og miljødepartementet 1,5 mill. kroner for sekretariatet til Havpanelet i 2021, som det ikke ble behov for likevel. Det foreslås at bevilgningen reduseres for å tilbakeføre disse midlene til kap. 1400 Klima- og miljødepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Bevilgningen på posten foreslås til sammen redusert med 2,9 mill. kroner.

Post 70 Nordområdetiltak, samarbeid med Russland og atomsikkerhet, kan overføres, kan nyttes under post 21

Russlands angrepskrig i Ukraina gjør at Norge ikke kan videreføre kontakten med russiske myndigheter som vanlig. Med noen unntak stilles alt bilateralt samarbeid med russiske myndigheter i bero. Nødvendig myndighetskontakt om kritiske samfunnsfunksjoner og bærekraftig ressursforvaltning i nord fortsetter inntil videre. Dette er i tråd med hva likesinnede land gjør, og er nødvendig for å unngå eskalert spenningsnivå i våre nærområder. Samarbeid i multilaterale fora vurderes i det enkelte tilfellet. Løsninger varierer mellom organisasjonene, avhengig av mandat, virkeområde, medlemskrets og arbeidsmåter.

Norges reaksjoner er rettet mot russiske myndigheter, og ikke det russiske folket. Kontakten mellom folk i Norge og Russland bør videreføres så langt det er mulig. Folk-til-folk-samarbeidet har imidlertid i lang tid vært vanskelig som følge av den sterkt autoritære utviklingen i Russland. Situasjonen for sivilsamfunnet og media er nå svært krevende. Russlands krigshandlinger gjør grenseoverskridende samarbeid enda vanskeligere. Sanksjonene får også betydelige konsekvenser for næringsliv og lokalsamfunn i nord.

Det norske kompetansemiljøet på Russland, nordområdene og Arktis og atomsikkerhet er i betydelig grad finansiert med tilskuddsmidler over denne posten og kap. 118, post 21 Spesielle driftsutgifter. Dette omfatter statlige etater, forskningsinstitusjoner og frivillige organisasjoner.

Russlands krig mot Ukraina fører til at målene for bevilgningen omtalt i Prop. 1 S (2021–2022) i begrenset grad vil bli nådd i 2022. For å bevare kompetansemiljøer i Norge vil støtten videreføres der det er mulig å gjennomføre planlagte tiltak uten bilateral myndighetskontakt. For ordningen Prosjektsamarbeid med Russland, vil deler av bevilgningen vris til initiativ som finner sted utenfor Russland. Dette kan bl.a. omfatte støtte til russisk sivilsamfunn, menneskerettighetsforsvarere og uavhengige journalister som har måttet forlate Russland.

Myndighetssamarbeidet om atomsikkerhet fortsetter så langt det er mulig, men prosjektmidler til russiske myndigheter fryses. Støtte til sivilt samfunn og arbeidet i multilaterale fora blir også påvirket, men søkes videreført innenfor rammene av Atomhandlingsplanen.

Prosjektsamarbeidet under Arktis 2030-ordningen vil i ulik grad berøres. Prosjekter der Russland ikke er partner vil fortsette som normalt, og det kan igangsettes nye samarbeidsprosjekter. Arktis 2030 finansierer også norsk engasjement og innsats i Antarktistraktatsystemet, som fortsetter som normalt. Møtene i Arktisk råd er utsatt, og det er uavklart i hvilken grad aktivitetene i arbeidsgruppene vil kunne fortsette. Det samme gjelder møteaktiviter og samarbeid under Barentsrådet.

Det er usikkert hvor stort mindrebehovet på post 70 blir i 2022. Det avhenger av flere faktorer, som bl.a. krigens varighet og hvor store merutgifter som påløper dersom deler av det russiske sivilsamfunnet, som tidligere har mottatt støtte til sitt arbeid i Russland, flytter til Norge og andre høykostland. Bevilgningen på posten foreslås redusert med 7 mill. kroner fordi det uansett vil være aktiviteter som ikke vil kunne gjennomføres i år.

Det foreslås også å rammeoverføre 5 mill. kroner fra posten til kap. 920 Norges forskningsråd, post 51 Tilskudd til marin forskning over Nærings- og fiskeridepartementets budsjett, jf. omtale under posten. Overføringen gjelder finansiering av nordområdesatsingen GoNorth, et forskningsprogram på Polhavet.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med totalt 12 mill. kroner.

Kap. 3100 Utenriksdepartementet

Post 02 Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene

Basert på Utlendingsdirektoratet (UDI) sine oppdaterte prognoser for utlendingssaker ved utenriksstasjonene er gebyrinntektene for 2022 beregnet til 124,1 mill. kroner. Det er en reduksjon på 33,7 mill. kroner sammenlignet med saldert budsjett for 2022.

Saksinngangen har siden mars 2020 vært preget av covid-19-pandemien og var lav for utenriksstasjonene både i 2020 og 2021. I 2022 er det lagt til grunn at det fortsatt vil være begrensninger i muligheten for å reise for mange land, f.eks. grunnet vaksinekrav og karantene. UDI forventer en økning i antall visumsaker i 2022 sammenlignet med 2021, men prognosene er nå redusert med om lag 50 pst. sammenlignet med statsbudsjettet for 2022.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 33,7 mill. kroner.

Programområde 03 Internasjonal bistand

Russlands angrepskrig mot Ukraina har skapt den største humanitære katastrofen i Europa siden andre verdenskrig. Lidelsene for befolkningen i Ukraina er enorme, det er et akutt behov for humanitær hjelp. Ukrainas statsdannelse er truet og økonomien står ifølge Verdensbanken i fare for å bli halvert fra 2021 til 2022. Millioner av ukrainere er på flukt, både i eget land og i Europa.

Regjeringen foreslår å øke bistandsbudsjettet med 1,75 mrd. kroner til humanitær innsats og flyktningrespons. 1,45 mrd. kroner foreslås til humanitære tiltak i Ukraina og nærområdene, og 300 mill. kroner til Verdensbankens flergiverfond for Ukraina.

Krigen i Ukraina har negative ringvirkninger på den globale økonomien bl.a. gjennom globale råvaremarkeder og økte matpriser. Dette kommer samtidig som spesielt utviklingsland og fremvoksende økonomier fremdeles ikke har hentet seg inn igjen etter koronapandemien. Regjeringen foreslår derfor å omprioritere mer midler til matsikkerhet globalt.

I behandlingen av Prop. 78 S (2021–2022) ble det bevilget midler for at Norge i første omgang kan ta imot 30 000 flyktninger fra Ukraina, i tillegg til 5 000 flyktninger som er anslått å ankomme Norge i 2022 fra andre land. Det ble også tatt høyde for omfordeling av 2 500 mennesker på flukt fra Ukraina i Moldova, samt medisinsk evakuering av inntil 550 pasienter og deres pårørende. Anslagene om hvor mange som kommer er usikre.

Regelverket til OECDs utviklingskomité (DAC) innebærer at visse utgifter til mottak av flyktninger kan rapporteres som offisiell bistand (ODA). Anslagene for antall flyktninger gir en økning i ODA-godkjente flyktningutgifter på 5,8 mrd. kroner i år. Regjeringen foreslår å omprioritere 4 mrd. kroner innenfor eksisterende bistandsbudsjett. Av dette omprioriteres 3,7 mrd. kroner fra Utenriksdepartementets del av bistandsbudsjettet, og 300 mill. kroner fra klima- og skoginitiativet under Klima- og miljødepartementet. De siste 1,8 mrd. kroner til flyktningtiltak i Norge foreslås dekket ved å øke bistandsbudsjettet tilsvarende. Samlet foreslår regjeringen å øke bistandsbudsjettet med 3,6 mrd. kroner, fra 41,3 mrd. kroner i Saldert budsjett 2022, til 44,9 mrd. kroner.

Norge er en av verdens største givere av bistand målt etter økonomiens og befolkningens størrelse. Selv om vi foretar krevende endringer i bistandsbudsjettet for å ta imot flyktninger i Norge, vil beløpet som brukes på annen bistand fortsatt være svært høyt.

Kap. 140 Utenriksdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 3,4 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Grunnet koronapandemien i 2021 ble mye planlagt aktivitet utsatt eller avlyst. Utenriksdepartementet planlegger ikke for bruk av alle overførte ubrukte midler fra 2021, og det foreslås derfor en generell reduksjon av bevilgningen på 25,9 mill. kroner. I tillegg er det mindrebehov til Havpanelet på 3,3 mill. kroner, jf. omtale under kap. 118 Utenrikspolitiske satsinger, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Det foreslås også å flytte 9,2 mill. kroner fra posten til etablering av en egen IKT-plattform i Norad. Se nærmere omtale under kap. 141 Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad), post 01 Driftsutgifter.

Bevilgningen på posten foreslås til sammen redusert med 38,4 mill. kroner.

Kap. 141 Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad)

Post 01 Driftsutgifter

Regjeringen har besluttet at det skal etableres felles IKT-tjenester for departementene. Utenriksdepartementet drifter i dag en egen IKT-plattform, og har siden 2011 også driftet Norads IKT-tjenester. Norad skal ikke følge med Utenriksdepartementet over på ny IKT-plattform, men skal etablere sin egen. Planleggingen og gjennomføringen av å etablere en IKT-plattform i Norad igangsettes i 2022, og forventes avsluttet i løpet av 2023. Det foreslås derfor å gi Norad en tilleggsbevilgning på 9,2 mill. kroner i 2022 for å sette i gang arbeidet.

Bevilgningen foreslås også redusert med 0,7 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Bevilgningen på posten foreslås derfor økt med 8,5 mill. kroner.

Kap. 144 Norsk senter for utvekslingssamarbeid (Norec)

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 0,2 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 70 Utvekslingsordninger, kan overføres

Covid-19-pandemien fører fortsatt til lavere aktivitetsnivå for reiser og utvekslinger enn det som er ønskelig i landene hvor Norec støtter utvekslingsprosjekter.

Bevilgningen på posten foreslås derfor redusert med 13 mill. kroner.

Kap. 150 Humanitær bistand

Post 70 Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres

Krigen i Ukraina har ført til store sivile tap, lidelser og ødeleggelse av grunnleggende infrastruktur. Krisen øker i omfang for hver dag som går og det meldes også om store utfordringer med matsituasjonen. Millioner av mennesker har flyktet til naboland, i tillegg til millioner som er drevet på flukt internt i Ukraina. Strømmen av mennesker på flukt er overveldende for lokale myndigheter og organisasjoner i nabolandene, som så langt har gjort en imponerende innsats.

Behovene for humanitær innsats andre steder i verden er store og forventes ikke redusert. Det må fortsatt være midler til å støtte andre humanitære kriser i verden. Derfor foreslås bevilgningen økt i 2022.

Midlene skal gå til organisasjoner med evne og erfaring til innsats i Ukraina. Støtten vil kanaliseres gjennom FN, Røde Kors-bevegelsen, norske humanitære partnere, mineryddingsorganisasjonen HALO Trust og via EUs sivile beredskapsmekanisme, inkludert medisinsk evakuering og transport av ukrainske pasienter til Norge og EU/EØS-land. Utbetalingen av midlene er igangsatt. Verdens matvareprogram (WFP), som er en svært aktuell og relevant partner for arbeidet med matsikkerhet og bekjempelse av sult, har for eksempel så langt mottatt 300 mill. kroner for å respondere på krisen i Ukraina og naboland.

I tillegg er det holdt av en mindre reserve for kommende behov knyttet til krigen i Ukraina. De humanitære behovene i Ukraina er forventet å øke, og situasjonen må antas å være uoversiktlig og kritisk i lang tid fremover. Det blir særlig viktig å imøtekomme utfordringene med sult og matusikkerhet.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 1,45 mrd. kroner.

Kap. 151 Fred, sikkerhet og globalt samarbeid

Post 71 Globale sikkerhetsspørsmål og nedrustning, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 105 mill. kroner, til 75,1 mill. kroner. Reduksjonen medfører bl.a. at flere av de planlagte prioriteringene på posten ikke kan gjennomføres, som bidrag til FNs kontor for narkotika og kriminalitet (UNODC) og tiltak innen trusselfinansiering og maritim sikkerhet.

Post 72 Stabilisering av land i krise og konflikt, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 140 mill. kroner, til 724,8 mill. kroner. Dette vil redusere norsk støtte til land berørt av Syria-krisen, i første rekke bidrag til Verdensbankens finansieringsmekanisme for flyktninger og vertssamfunn (Global Concessional Financing Facility) i Jordan og Libanon. Norge vil likevel fortsatt være en stor bidragsyter i 2022. Omprioriteringen vil også kunne medføre noe redusert støtte til stabiliseringsinnsats i Afrika sør for Sahara.

Post 73 FN og globale utfordringer, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 65 mill. kroner, til 253,1 mill. kroner. Dette vil innebære redusert støtte til FNs fredsarbeid og reformprosessene ledet av FNs generalsekretær.

Post 74 Pliktige bidrag til FN-organisasjoner mv., kan overføres

Budsjettet for medlemslandenes regulære bidrag til FN i 2022 ble vedtatt etter at årets statsbudsjett ble behandlet i Stortinget. Resultatet av forhandlingene om FNs budsjett for 2022 ble at Norges regulære bidrag ble 12,7 mill. kroner lavere enn budsjettert. Videre reduseres også utbetalingene til andre organisasjoner som følge av valutakursutviklingen og oppdaterte anslag for kontingentene.

Bevilgningen på posten foreslås til sammen redusert med 15 mill. kroner.

Kap. 152 Menneskerettigheter

Post 70 Menneskerettigheter, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 136,2 mill. kroner, til 535,5 mill. kroner. Dette innebærer redusert støtte til initiativ og aktører på menneskerettighetsfeltet, inkludert multilaterale aktører og støtte til sivilt samfunn. Reduksjonen vil få konsekvenser for prioriterte områder som ytringsfrihet, arbeidstakerrettigheter, beskyttelse av menneskerettighetsforsvarere og innsats for å fremme demokrati og rettsstat. Innsatsen for kvinner, fred og sikkerhet vil også påvirkes.

Post 71 FNs høykommissær for menneskerettigheter (OHCHR), kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 98,5 mill. kroner, til 98,5 mill. kroner. Endringen innebærer redusert kjernestøtte og øremerket støtte til FNs høykommissær for menneskerettigheter (OHCHR) i 2022.

Kap. 159 Regionbevilgninger

Post 70 Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 40 mill. kroner, til 712 mill. kroner. Reduksjonen omfatter midler som var planlagt til innsatser i Nord-Afrika, samt støtte til finansieringsmekanismen Instrument In Support of Trade Exchanges (INSTEX) der behovet er lavere enn forventet i år. Den reduserte støtten til Nord-Afrika innebærer å utsette utbetalingen av avtaleforpliktede bidrag.

Post 71 Europa og Sentral-Asia, kan overføres

Russlands angrepskrig mot Ukraina har dramatiske konsekvenser for Ukrainas økonomi. Verdensbanken anslo i april at landets bruttonasjonalprodukt kan synke med 45 pst. i år som følge av krigen. Disse anslagene vil avhenge av krigens brutalitet og varighet og er følgelig forbundet med stor usikkerhet.

I tillegg til de rent humanitære behovene, er det behov for akutt støtte til å holde statsapparatet og kritisk infrastruktur i gang, samt sørge for leveranser av energi og gass til oppvarming, matvarer, medisiner og andre basisvarer.

Verdensbankens styre godkjente 7. mars en krisepakke til Ukraina på over 700 mill. USD. Pakken består av et budsjettstøttelån på 350 mill. USD fra Den internasjonale banken for rekonstruksjon og utvikling (IBRD), supplert med garantier og gavebistand via et nytt flergiverfond for Ukraina fra likesinnede giverland. Støtten vil gå til umiddelbare utbetalinger av pensjoner, sosialhjelp (kontantstøtte) og lønninger til helsepersonell, lærere og andre statsansatte. Risikoen for utbetalinger gitt en mulig russisk maktovertakelse vurderes kontinuerlig. Utbetalinger vil bli stoppet umiddelbart og inntil siste øyeblikk, dersom banken er usikker på om de ukrainske myndigheter mottar pengene. Ukrainske myndigheter vil også bruke pengene umiddelbart.

Det foreslås et norsk bidrag til Verdensbankens krisepakke via flergiverfondet for Ukraina.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 300 mill. kroner.

Post 72 Afghanistan, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 60 mill. kroner, til 415,2 mill. kroner. I giverkonferansen for Afghanistan 31. mars 2022 ga regjeringen tilsagn om samlet bistand på 700 mill. kroner til Afghanistan i år. Reduksjonen vil innebære at tilsagnet ikke nås i sin helhet. Regjeringen vil frem mot nysalderingen vurdere om noe kan dekkes inn fra andre budsjettposter som også bidrar til den samlede innsatsen i Afghanistan. Multisektorinnsats som inkluderer tematiske prioriteringer som bl.a. utdanning og helse vil måtte reduseres.

Post 75 Afrika, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 250 mill. kroner, til 2 302,7 mill. kroner. Reduksjonen vil bl.a. innebære redusert bistand til utdanning, styresett og fredsbygging. Langsiktige forpliktelser og prioriterte innsatsområder, som matsikkerhet, landbruk og seksuell og reproduktiv helse og rettigheter (SRHR), vil langt på vei kunne videreføres.

Post 76 Asia, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 60 mill. kroner, til 423,5 mill. kroner. Reduksjonen vil bl.a. innebære redusert bistand til utdanning, klimatilpasning, og fremme av demokrati og menneskerettigheter. Langsiktige forpliktelser og prioriterte innsatsområder, som fornybar energi og likestilling, vil langt på vei kunne videreføres.

Kap. 160 Helse

Post 70 Helse, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 470 mill. kroner, til 3 407,3 mill. kroner. Dette innebærer bl.a. at planlagt opptrapping av innsatsen mot ikke-smittsomme sykdommer utgår, samt redusert støtte til WHOs normative arbeid på feltet. Arbeid på landnivå med helsesystemer og bekjempelse av ikke-smittsomme sykdommer reduseres også. I tillegg vil deler av utbetalingen til vaksinealliansen Gavi forskyves til senere år.

Reduksjonen på posten innebærer at bevilgningen ikke vil øke sammenlignet med nivået i 2021. Det innebærer at flere av tiltakene omtalt under budsjettforslaget i Prop. 1 S (2021–2022) likevel ikke kan få økt bevilgning. Innenfor foreslått bevilgning på posten legges det imidlertid til grunn at det er rom for å dekke Norges bidrag til Den globale koalisjonen for forebygging av epidemier og pandemier (CEPI) sin strategi for 2022–2026. Bidraget skal øremerkes ODA-formål.

Det foreslås en ny tilsagnsfullmakt om bidrag til CEPI på inntil 1 000 mill. kroner for perioden 2022–2026 under posten, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 71 Verdens helseorganisasjon (WHO), kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 118 mill. kroner, til 117,5 mill. kroner. Reduksjonen gjelder Norges frivillige bidrag til WHO, som inkluderer både frivillig kjernebidrag samt mykt øremerket støtte til WHOs strategiske plan.

Post 72 FNs aidsprogram (UNAIDS), kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 20 mill. kroner, til 25 mill. kroner. Endringen innebærer redusert kjernestøtte til FNs aidsprogram (UNAIDS) i 2022.

Kap. 161 Utdanning, forskning og faglig samarbeid

Post 70 Utdanning, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 553 mill. kroner, til 813,8 mill. kroner.

Reduksjonen innebærer at utbetalinger på 321 mill. kroner til høyere utdanning og Global Partnership for Education (GPE) forskyves. Avtalefestede utbetalinger til høyere utdanning, bl.a. til NORPART og NORHED, nedjusteres med 40 mill. kroner i 2022. I tillegg foreslås det å skyve på planlagt utbetaling på 281 mill. kroner i 2022 over avtalen med GPE til påfølgende år.

Reduksjonen medfører også lavere utdanningsstøtte til Unicef og UNESCO i forhold til 2021-nivå. Planlagt støtte til Den internasjonale arbeidsorganisasjonen (ILO) reduseres. Den planlagte økte støtten på 50 mill. kroner til seksualitetsundervisning, som omtalt i tilleggsnummeret, iverksettes ikke.

Post 71 Forskning, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 10 mill. kroner, til 198,8 mill. kroner. Dette innebærer at det ikke vil gis støtte til den uavhengige, pan-afrikanske forskningsorganisasjonen CODESRIA.

Post 72 Kunnskapsbanken og faglig samarbeid, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 250 mill. kroner, til 753,2 mill. kroner.

Reduksjonen innebærer at nye initiativ ikke kan gjennomføres og at pågående faglig samarbeid ikke kan forlenges. Institusjonssamarbeid som involverer norske, offentlige institusjoner skal videreføres så langt som mulig, ettersom langsiktig og forutsigbart bilateralt institusjonssamarbeid har merverdi for å nå målet for posten. Det er ikke endelig avgjort hvordan reduksjonen vil fordeles mellom de ulike programmene.

Jf. omtale i Prop. 1 S (2021–2022) har det blitt utredet et mulig nytt program under Kunnskapsbanken, «Helse for utvikling». Programmet kommer ikke til å etableres, blant annet på grunn av budsjettsituasjonen.

Kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi

Post 70 Næringsutvikling og handel, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 75 mill. kroner, til 289,5 mill. kroner. 30 mill. kroner av dette innebærer å forskyve utbetalinger for allerede inngåtte avtaler. Dette vil bl.a. redusere muligheten til å utvikle nye, risikoreduserende instrumenter for å kunne utløse flere private investeringer.

Post 71 Matsikkerhet, fisk og landbruk, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 200 mill. kroner. Økningen skal benyttes til å bøte på konsekvensene av de pågående mat- og landbruksrelaterte krisene for utviklingsland.

Russlands invasjon av Ukraina har ført til økte mat- og energipriser, redusert produksjon av kunstgjødsel og eksportrestriksjoner av bl.a. hvete, mais og solsikkeolje. Dette kom på toppen av allerede økende matusikkerhet i utviklingsland siden 2014. I 2021 antok man at 811 millioner mennesker sultet, og antallet vil antakelig øke med mange millioner i løpet av 2022. Samtidig er matproduksjon i de fattigste landene i økende grad utsatt for klimaendringer. Støtten skal bidra til at matproduksjonen, særlig for småskala matprodusenter, blir mer robust og mindre sårbar. Klimatilpasning er et viktig aspekt i dette arbeidet. En effektiv måte å forebygge og bøte for konsekvensene av høye priser er ved å støtte sosiale ordninger rettet inn mot bedre matsikkerhet og ernæring.

Det foreslås 150 mill. kroner til tiltak for økt matsikkerhet og klimarobust landbruk gjennom noen få utvalgte multilaterale kanaler. Som del av denne satsingen foreslås det å øke kjernestøtten til Det internasjonale fondet for landbruksutvikling (IFAD) med 46 mill. kroner i 2022 og totalt 140 mill. kroner i perioden 2022–2024. Sammenlignet med Saldert budsjett 2022 foreslås fullmakt for kapitalpåfylling økt med 140 mill. kroner, til 648 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

50 mill. kroner foreslås til økt støtte til matsikkerhet og klimarobust landbruk gjennom sivilt samfunn. Sivilt samfunn bidrar allerede i betydelig grad til å bistå småbrukere og sørge for klimarobuste løsninger for matproduksjonen.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 200 mill. kroner.

Post 72 Fornybar energi, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 40 mill. kroner, til 776,5 mill. kroner. Reduksjonen kan bl.a. påvirke omstillingen til fornybar energi i konfliktområder, og investeringer i fornybar energi gjennom den nordiske utviklingsbanken for miljø og klima (NEFCO).

Kap. 163 Klima, miljø og hav

Post 70 Miljø og klima, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 50 mill. kroner, til 1 514,4 mill. kroner. Dette vil føre til at bilaterale partnerskap med utvalgte partnerland på totalt 50 mill. kroner ikke kan inngås i 2022. Arbeidet bidrar til landenes implementering av sine klimaplaner under Parisavtalen.

Post 71 Bærekraftig hav og tiltak mot marin forsøpling, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 96 mill. kroner, til 161 mill. kroner. Av dette er 30 mill. kroner forskyvning av utbetalinger på inngåtte avtaler. Reduksjonen vil ha konsekvenser for den internasjonale innsatsen mot fiskerikriminalitet og for havbaserte klimaløsninger, og redusert støtte til marin forsøpling.

Kap. 164 Likestilling

Post 70 Likestilling, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 64,5 mill. kroner, til 118,8 mill. kroner. Reduksjonen vil ha konsekvenser for tiltak rettet mot bekjempelse av vold mot kvinner, og seksualitetsundervisning og innsats mot skadelige skikker. Reduksjonen vil medføre redusert støtte til arbeidet for seksuell og reproduktiv helse og rettigheter.

Post 71 FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women), kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 75,2 mill. kroner, til 25,1 mill. kroner. Endringen innebærer redusert kjernestøtte til UN Women i 2022.

Kap. 170 Sivilt samfunn

Post 70 Sivilt samfunn, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 208,2 mill. kroner, til 2 272,5 mill. kroner. Reduksjonen vil bl.a. omfatte seksuell og reproduktiv helse og rettigheter, utdanning og skatt.

Kap. 171 FNs utviklingsarbeid

Post 70 FNs utviklingsprogram (UNDP)

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 440 mill. kroner, til 24,4 mill. kroner. Endringen innebærer at det ikke gis kjernestøtte til FNs utviklingsprogram (UNDP) i 2022.

Post 71 FNs barnefond (UNICEF)

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 357,5 mill. kroner, til 133,2 mill. kroner. Endringen innebærer redusert kjernestøtte til FNs barnefond (Unicef) i 2022.

Post 72 FNs fellesfond for bærekraftig utvikling, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 15 mill. kroner. Endringen innebærer at det ikke gis midler til FNs fond for å fremme samordnet FN-innsats på landnivå i 2022.

Post 73 Internasjonale rekrutteringer og tilskudd til andre tiltak i FN, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 37 mill. kroner, til 22,1 mill. kroner som følge av mindrebehov til juniorekspertordningene for nordmenn i FN-systemet og Verdensbanken og strategiske tiltak i FN i år.

Kap. 179 Flyktningtiltak i Norge

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Visse utgifter til flyktningers opphold i Norge det første året kan klassifiseres som offisiell utviklingsbistand (ODA).

I Saldert budsjett 2022 ble det bevilget 573 mill. kroner. Nye anslag viser at utgiftene til flyktningtiltak i Norge økes med 5,8 mrd. kroner som følge av krigen i Ukraina. Beløpet er basert på anslag som ble brukt til Prop. 78 S (2021–2022) om at det vil komme 30 000 flyktninger fra Ukraina til Norge, 5 000 fra andre land og relokalisering av om lag 5 250 ukrainere fra Moldova og pasienter med familie. Anslagene er svært usikre.

Det vises for øvrig til budsjettforslagene under Justis- og beredskapsdepartementet, Kunnskapsdepartementet og Barne- og familiedepartementet og Arbeids- og inkluderingsdepartementet som administrerer flyktningtiltakene i Norge.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 5,8 mrd. kroner.

Andre saker

Endring i Norfunds vedtekter om investeringer i fornybar energi

I Prop. 1 S (2021–2022) fremgår følgende under kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 95 Norfund – grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland: «For å styrke fornybarsatsingen vil Norfunds vedtekter endres, slik at investeringer i fornybar energi over tid bør utgjøre om lag 60 pst. av total portefølje». I tidligere proposisjoner har formuleringen vært «om lag halvparten av tilført kapital».

I tilleggsproposisjonen for 2022 ønsket regjeringen imidlertid å gjøre en ny vurdering av kravet til fornybarandel i Norfunds investeringsportefølje, og eventuelt gjøre endringer i Norfunds vedtekter som følge av denne vurderingen.

Regjeringen har besluttet å endre ordlyden i Norfunds vedtekter, slik at investeringer i fornybar energi over tid bør utgjøre om lag 60 pst. av tilført kapital og ikke total portefølje. Vedtektsendringen ble vedtatt i ekstraordinær generalforsamling i mai 2022. Også med denne endringen vil fornybarandelen i Norfund øke, samtidig som den ivaretar Norfunds evne til å levere på sitt eksisterende mandat om å sørge for bærekraftig næringsutvikling i utviklingsland også innenfor øvrige prioriterte områder.

2.2 Kunnskapsdepartementet

Kap. 200 Kunnskapsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 379 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Ny løsning for e-postsynkronisering for departementene på felles IKT-plattform

Bevilgningen foreslås redusert med 878 000 kroner for å delfinansiere en ny løsning for e-postsynkronisering for departementene på felles IKT-plattform, jf. nærmere omtale under kap. 510, post 45.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 1,3 mill. kroner.

Kap. 201 Analyse og kunnskapsgrunnlag

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Midler til utdanningsmodellen ADMOD i Statistisk sentralbyrå (SSB) er finansiert av Kunnskapsdepartementet, Arbeids- og inkluderingsdepartementet, Nærings- og fiskeridepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet. Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 201, post 21 med 900 000 kroner.

Kap. 220 Utdanningsdirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 1,1 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 221 Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene

Post 01 Driftsutgifter

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 62 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 222 Statlige skoler og fjernundervisningstjenester

Post 01 Driftsutgifter

Ettårig styrking av Diamanten skole

Det foreslås å øke bevilgningen til Diamanten skole i 2022 med 1,1 mill. kroner. Endringen skyldes høyere driftsutgifter etter flytting av skolen og merbehov knyttet til overtid grunnet pandemien. Økningen skyldes også at ubrukte midler fra 2021 ved en inkurie ikke ble søkt overført til 2022.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 151 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 1 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen til Diamanten skole i 2022 med 138 000 kroner. Endringen skyldes at ubrukte midler fra 2021 ved en inkurie ikke ble søkt overført til 2022.

Kap. 224 Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre

Post 70 Freds- og menneskerettighetssentre

Falstadsenteret – undervisning av skoleelever i menneskerettigheter og demokratisk medborgerskap

Tilskuddet til Falstadsenteret ble økt med 1,4 mill. kroner i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2021. Midlene skulle øke senterets kapasitet og kompetanse til undervisning av skoleelever i menneskerettigheter og demokratisk medborgerskap. Tilskuddsøkningen ble ikke videreført i saldert budsjett for 2022. Det foreslås å øke bevilgningen med 1,4 mill. kroner slik at tilskuddsøkningen i 2021 videreføres til 2022.

Narviksenteret – soldatregister

Narviksenteret lager et digitalt register over norske soldater som deltok i kampene i Norge i 1940. Det foreslås en engangsøkning i bevilgningen på 1 mill. kroner for å ferdigstille utviklingen av registeret.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 2,4 mill. kroner.

Kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen

Post 01 Driftsutgifter

Sentralt gitt skriftlig eksamen

Bevilgningen finansierer statsforvalternes utgifter til administrasjon av sentralt gitt eksamen. Det foreslås å redusere bevilgningen med 10 mill. kroner som følge av at sentralt gitt skriftlig eksamen i grunnskolen og videregående opplæring er avlyst våren 2022.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 423 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 10,4 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Sentralt gitt skriftlig eksamen

Bevilgningen finansierer utgifter til lærere som har tatt på seg sensoroppdrag ved sentralt gitt eksamen (honorar og reiseutgifter). Det foreslås å redusere bevilgningen med 90 mill. kroner som følge av at sentralt gitt skriftlig eksamen i grunnskolen og videregående opplæring er avlyst våren 2022.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 10 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 90 mill. kroner.

Post 60 Tilskudd til landslinjer

Det foreslås å redusere bevilgningen med 2,3 mill. kroner ved å redusere tilskuddet til særlig utstyrskrevende landslinjer for å prioritere andre tiltak.

Kap. 3225 Tiltak i grunnopplæringen

Post 04 Refusjon av ODA-godkjente utgifter

Det foreslås å øke bevilgningen med 33,4 mill. kroner. Endringen skyldes økt anslag for tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold som følge av krigen i Ukraina. Det vises til omtale under kap. 225, post 64 i Prop. 78 S (2021–2022).

Kap. 226 Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Tiltak for å motvirke negative konsekvenser av pandemien i skoler og barnehager

Det foreslås 75 mill. kroner som et tilskudd som tildeles kommuner, fylkeskommuner og private skoler. Midlene skal gå til områder som har hatt strenge smitteverntiltak over tid, og til målrettede tiltak for å motvirke negative konsekvenser av pandemien i skoler og barnehager. Forskning peker på at smitteverntiltakene har bidratt til å forsterke eksisterende forskjeller i skolen, og at sårbare barn og elever har fått det vanskeligere. Koronakommisjonen anbefaler å rette tiltak mot de hardest rammede barna og ungdommene.

Raskere opptrapping av Kompetanseløftet

Det foreslås å øke bevilgningen til Kompetanseløftet for spesialpedagogikk og inkluderende praksis med 12 mill. kroner. En raskere opptrapping av Kompetanseløftet kan gi økt kompetanse i spesialpedagogikk og inkluderende praksis i både barnehage, skole, PP-tjenesten og andre tjenester i laget rundt barna og eleven. Den økte bevilgningen har sammenheng med en reduksjon i driftsutgiftene til Statped, omtalt under kap. 230, post 01.

Lørenskogskolen – grunnopplæring for romer

Det foreslås en bevilgning på 2 mill. kroner for å støtte arbeidet Lørenskog kommune gjør for romer i kommunen med sikte på grunnskoleopplæring for barna. Bevilgningen knyttes til skoleåret 2022–23.

Hvite Busser og Aktive Fredsreiser

Det foreslås en bevilgning på 4 mill. kroner, fordelt likt på de to virksomhetene Hvite Busser og Aktive Fredsreiser. Pandemien og krigen i Ukraina har skapt en utfordrende økonomisk situasjon for aktørene. Det har vært en betydelig reduksjon i skoleturer utenlands og situasjonen fremover er fortsatt uforutsigbar. Som et bidrag i en krevende tid, foreslås derfor en engangsbevilgning etter reglene om bagatellmessig støtte i forordning (EU) nr. 1407/2013, som er gjort til norsk lov gjennom forskrift om unntak fra notifikasjonsplikt for offentlig støtte § 2.

Tilskudd til Støttegruppen etter 22. juli

Det foreslås et tilskudd på 2 mill. kroner til Den nasjonale støttegruppen etter 22. juli. Støttegruppen ble opprettet etter terrorangrepene i 2011 og jobber for å fremme interessene til de rammede etter bombingen av regjeringskvartalet og skytingen på Utøya. Gruppen deltar også i en rekke fora med norske myndigheter og internasjonale aktører, og tilskuddet skal bidra til å styrke støttegruppen i dette arbeidet. Det er bevilget 0,5 mill. kroner i tilskudd til støttegruppen på kap. 226, post 21 i saldert budsjett for 2022, slik at totalt tilskudd i 2022 blir 2,5 mill. kroner.

Tilskudd til KS til arbeid mot vold i skolen

I desember 2018 ble det etablert en gruppe av kommuner og fylkeskommuner som tar et lederansvar i arbeidet med å forebygge og håndtere utagerende oppførsel og vold i skolen. For å ferdigstille arbeidet vil Kunnskapsdepartementet gi KS et tilskudd på 0,2 mill. kroner.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 79 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 95 mill. kroner.

Post 22 Videreutdanning for lærere og skoleledere

Redusere antall videreutdanningsplasser

Det foreslås å redusere bevilgningen med 112,1 mill. kroner. Frafallet av studenter våren 2022 har vært større enn forventet. Det vil derfor likevel være mulig å gi tilbud om videreutdanning til 5 500 lærere fra høsten 2022, slik regjeringen tidligere har varslet. Kuttet vil delvis finansiere andre tiltak på Kunnskapsdepartementets ansvarsområde, men i hovedsak bidra til å redusere offentlige utgifter.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 5 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 112,1 mill. kroner.

Kap. 228 Tilskudd til frittstående skoler mv.

Post 70 Frittstående grunnskoler, overslagsbevilgning

Det er oppdaget feil i tilskuddsgrunnlaget til private skoler for 2022. Med private skoler forstås skoler godkjent etter friskoleloven, jf. Prop. 98 L (2021–2022) hvor det foreslås å endre navnet på loven til «lov om private skolar med rett til statstilskot». Feilen gjelder en definisjonsfeil i KOSTRA, som påvirker satsene for både private grunn- og videregående skoler. I tillegg ble det ved en feil ikke trukket ut tilskuddsmidler til kommunene fra tilskuddsgrunnlaget til private grunnskoler. Retting av definisjonsfeilen fører isolert sett til noe høyere tilskuddssatser, mens uttrekket av tilskuddsmidler fra tilskuddsgrunnlaget trekker satsene for private grunnskoler ned.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 4,6 mill. kroner som følge av nye tilskuddssatser for private grunnskoler.

Post 71 Frittstående videregående skoler, overslagsbevilgning

Det foreslås å øke bevilgningen med 3,5 mill. kroner som følge av nye tilskuddssatser for private videregående skoler, jf. omtale under post 70.

Post 72 Diverse skoler som gir yrkesrettet opplæring, overslagsbevilgning

Det foreslås å øke bevilgningen med 0,3 mill. kroner som følge av nye tilskuddssatser for private videregående skoler.

Post 73 Frittstående grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,1 mill. kroner som følge av nye tilskuddssatser for private grunnskoler.

Post 74 Frittstående videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning

Det foreslås å øke bevilgningen med 22 000 kroner som følge av nye tilskuddssatser for private videregående skoler.

Post 76 Andre frittstående skoler, overslagsbevilgning

Det foreslås å øke bevilgningen med 48 000 kroner som følge av nye tilskuddssatser for private videregående skoler.

Post 77 Den tysk-norske skolen i Oslo, overslagsbevilgning

Det foreslås å redusere bevilgningen med 14 000 kroner som følge av nye tilskuddssatser for private grunn- og videregående skoler.

Kap. 230 Statlig spesialpedagogisk støttesystem

Post 01 Driftsutgifter

Raskere omstilling av Statped

Det foreslås å redusere bevilgningen med 11,7 mill. kroner, mot en styrking av Kompetanseløftet for spesialpedagogikk og inkluderende praksis, som omtalt under kap. 226, post 21. Statped har hatt mindreforbruk de senere årene, og det er rom for en raskere nedskalering av driftsbudsjettet, hvilket muliggjør en raskere opptrapping av Kompetanseløftet.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 1,2 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 12,9 mill. kroner.

Kap. 231 Barnehager

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Kompensasjon til Arendal kommune for effekt av justert tolkningsuttalelse i beregning av tilskudd til private barnehager

I desember 2020 vedtok Arendal kommune å redusere foreldrebetalingen i sine kommunale barnehager med 500 kroner per måned fra 1. februar 2021. Kommunen la til grunn at dette ikke påvirket tilskuddssatsene til de private barnehagene. Det var støttet gjennom en tolkningsuttalelse fra Utdanningsdirektoratet fra 2017. Private barnehagers landsforbund (PBL) klaget inn saken, men fikk ikke medhold fra Statsforvalteren.

Kunnskapsdepartementet gjorde egne vurderinger av saken, og konkluderte i desember 2021 med at Utdanningsdirektoratets tolkningsuttalelse fra 2017 var feil. Med utgangspunktet i den korrigerte regelverkstolkningen, omgjorde Statsforvalteren sitt vedtak. For Arendal kommune betyr dette om lag 7,6 mill. kroner ekstra i tilskudd til private barnehager for 2021, som de må etterbetale. Det foreslås derfor å tildele 7,65 mill. kroner til Arendal kommune, hvorav 7,3 mill. kroner dekkes innenfor rammene på posten.

Rammeoverføring – samiske barnehager

Det foreslås å rammeoverføre 1 mill. kroner til kap. 560, post 50 for å prioritere arbeidet med kompetanseutvikling for ansatte i samiske barnehagetilbud.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 26 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 0,7 mill. kroner.

Kap. 242 Norges grønne fagskole – Vea

Post 01 Driftsutgifter

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 21 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 251 22. juli-senteret

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 01

Det foreslås en ettårig økning på 2,3 mill. kroner til arbeid med 22. juli-senterets digitale plattformer. En av kjerneoppgavene til 22. juli-senteret er å formidle årsaken til og konsekvensene av terrorangrepet for skoleklasser og allmennheten i hele Norge. Det er vedvarende høy etterspørsel fra skoleklasser som ønsker å besøke senteret. Midlene skal bidra til arbeidet med en digital plattform, et nytt bookingsystem for skoleklasser og forbedret personvern i ny digital plattform.

Kap. 256 Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse

Post 01 Driftsutgifter

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 618 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 257 Kompetanseprogrammet

Post 70 Tilskudd, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 30 mill. kroner på bakgrunn av overføring av ubrukt bevilgning fra 2021.

Kap. 258 Tiltak for livslang læring

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

ADMOD er SSBs beregningsmodell for utdanning, som fremskriver tilbud og etterspørsel etter utdanning 20 år frem i tid. ADMOD er finansiert av Kunnskapsdepartementet, Arbeids- og inkluderingsdepartementet, Nærings- og fiskeridepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet. Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,3 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 201, post 21 for å samle midlene til ADMOD på én post.

Kap. 260 Universiteter og høyskoler

Post 50 Statlige universiteter og høyskoler

Studieplasser i sykepleierutdanningen

Stortinget vedtok å bevilge 14,3 mill. kroner til 300 nye studieplasser i sykepleierutdanningen og spesialsykepleierutdanningen, jf. Innst. 119 S (2021–2022) og Prop. 51 S (2021–2022). Midlene ble bevilget over kap. 260, post 50, men skulle fordeles mellom statlige og private utdanningsinstitusjoner. To private høyskoler, VID vitenskapelige høyskole og Lovisenberg diakonale høyskole, fikk finansiering tilsvarende henholdsvis 32 og 10 fireårige plasser i finansieringskategori D. Bevilgningen foreslås redusert med 2 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 260, post 70.

Ny premiemodell for pensjon i Statens pensjonskasse

Statens pensjonskasse (SPK) innførte fra og med 2022 ny modell for å beregne pensjonspremie for statlige virksomheter, som i større grad skal stille virksomhetene ansvarlige for sine pensjonskostnader. Med utgangspunkt i beregningene fra SPK, ble bevilgningene til statlige virksomheter justert for å kompensere for virkningen av den nye modellen. Beregningene tok utgangspunkt i pensjonsgivende lønn. For de statlige universitetene og høyskolene ble det beregnet at de ville få reduserte premieutgifter med til sammen 1,08 mrd. kroner, og bevilgningen ble redusert tilsvarende. Det vises til omtale under Arbeids- og integreringsdepartementets kap. 61, post 70 om oppdaterte beregninger av kompensasjonsgrunnlaget i statlige virksomheter.

I Prop. 1 S Tillegg 1 (2020–2021), jf. Innst. 12 S (2021–2022), ble det varslet at Finansdepartementet, Arbeids- og inkluderingsdepartementet og Kunnskapsdepartementet ville komme tilbake til eventuelle justeringer knyttet til omlegging av premiemodellen for universitetene og høyskolene. På bakgrunn av gjennomgangen er det vurdert at institusjonene bør kompenseres for påregnelige og realistiske effekter på inntektene som følge av endret premiemodell. Dette innebærer at det bør korrigeres for at enkelte inntekter reduseres i takt med pensjonskostnadene, for eksempel fordi tilskudd utløses som funksjon av de faktiske kostnadene eller fordi inntektene genereres i konkurranse med andre aktører som utsettes for tilsvarende omlegging. Regjeringen legger i tråd med dette opp til at lønnsutgifter som finansieres fra eksterne inntekter som må forventes å reduseres betydelig som følge av omleggingen, bør holdes utenom. Det foreslås på bakgrunn av dette å øke bevilgningen til de statlige universitetene og høyskolene med 61 mill. kroner.

Høyere utdanning på Nesna

I statsbudsjettet for 2022 ble det vedtatt å øke bevilgningen til desentralisert utdanning med 98,8 mill. kroner, inkludert videreføring av et lærested på Nesna, jf. Innst. 12 S (2021–2022) og Prop. 1 S Tillegg 1 (2021–2022). Regjeringen foreslår å tildele 60 mill. kroner til Nord universitet for å tilby høyere utdanning på Nesna fra og med høsten 2022. Bevilgningen foreslås økt med 60 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon på kap. 272, post 52.

Nordland kunst- og filmhøgskole

I statsbudsjettet for 2022 ble det bevilget 6 mill. kroner til fortsatt studietilbud ved Nordland kunst- og filmhøgskole. UiT – Norges Arktiske Universitet og Nordland fylkeskommune har inngått avtale om virksomhetsoverdragelse av høyskolen. Bevilgningen foreslås økt med 6 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon over kap. 272, post 52.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 59,5 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 65,5 mill. kroner.

Post 70 Private høyskoler

Lærerutdanning Steinerhøyskolen

Steinerhøyskolen fikk i 2021 og 2022 midler til det femte året på lærerutdanningen, men vil ikke ha studenter før i 2024. Det foreslås å trekke ut tidligere tildelte midler, som innebærer en reduksjon på 5,7 mill. kroner i bevilgningen.

Studieplasser i sykepleierutdanningen

Det foreslås å øke bevilgningen med 2 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon over kap. 260, post 50, jf. omtale under kap. 260, post 50.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 3,7 mill. kroner.

Kap. 270 Studentvelferd

Post 75 Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres

Endring i bevilgning til studentboliger

Ifølge Husbankens anslag vil utbetaling til gitte tilsagn til studentboliger utgjøre 411,2 mill. kroner i 2022, mens gjeldende bevilgning for 2022 er 959,2 mill. kroner. Endringen skyldes at det er gitt tilskudd til 1 130 hybelenheter i 2022, som er 520 færre hybelenheter enn det ble gitt rom for i statsbudsjettet for 2022. I tillegg trakk samskipnadene i oktober 2021 tilbake totalt 1 073 tilsagn om tilskudd. Kunnskapsdepartementet foreslår derfor å redusere bevilgningen med 478,7 mill. kroner. Endring i bevilgningsbehovet fører til at det er behov for å øke tilsagnsfullmakten med 149,9 mill. kroner, fra 895 mill. kroner til 1 045 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 271 Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen

Post 01 Driftsutgifter

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 221 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 272 Tiltak for internasjonalisering og høyere utdanning

Post 52 Tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 72

Høyere utdanning på Nesna og Nordland kunst- og filmhøgskole

Det foreslås å redusere bevilgningen med 66 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 260, post 50 for Nord Universitets studietilbud på Nesna og UiT – Norges arktiske universitets virksomhetsoverdragelse av Nordland kunst- og filmhøgskole, jf. omtale under kap. 260, post 50.

Endret innretning for Pilotordning for kommunal praksis i helse- og sosialfagutdanningene

For å kunne utdanne tilstrekkelig helsepersonell med riktig kompetanse er det behov for flere praksisplasser i helse- og sosialfagutdanningene. I 2020 tildelte Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse midler til seks prosjekter i Pilotordning for kommunal praksis i helse- og sosialfagutdanningene. Disse prosjektene er godt i gang, og Kunnskapsdepartementet ønsker å bygge videre på erfaringene fra pilotprosjektene.

Det er behov for å ta i bruk flere kommuner som praksisarenaer for studentene i helse- og sosialfagutdanningene. Det foreslås derfor å legge om eksisterende ordning i 2022, slik at bevilgningen på 50 mill. kroner kan tildeles statlige og private universiteter og høyskoler. Midlene skal dekke reise- og boutgifter til studenter som er i praksis, slik at flere praksisplasser i kommuner som ligger langt fra campus blir utnyttet.

Omdisponering

Det foreslås å redusere bevilgningen med 9 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 285, post 53. Midlene skal brukes for å avlaste situasjonen i Forskningsrådet. Se omtale under kap. 285 Norges Forskningsråd.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 75 mill. kroner.

Kap. 273 Kunnskapssektorens tjenesteleverandør

Post 50 Kunnskapssektorens tjenesteleverandør

Bevilgningen foreslås redusert med 279 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 275 Tiltak for høyere utdanning og forskning

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

Flytte midler til ADMOD

ADMOD er SSBs beregningsmodell for utdanning, som fremskriver tilbud og etterspørsel etter utdanning 20 år frem i tid. ADMOD er finansiert av Kunnskapsdepartementet, Arbeids- og inkluderingsdepartementet, Nærings- og fiskeridepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet. Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,3 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 201, post 21. Dette for å samle midlene til ADMOD på denne posten.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 277 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 0,6 mill. kroner.

Kap. 284 De nasjonale forskningsetiske komiteene

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 30 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 285 Norges forskningsråd

Post 53 Sektorovergripende og strategiske satsinger

Forskning i kjernefysikk og kjernekjemi

Forskningsrådet har på oppdrag fra Kunnskapsdepartementet gjennomført en administrativ forstudie om status for norsk forskning på det nukleære området. Norsk nukleær forskning bidrar til at Norge har kunnskap og kompetanse på områder som strålevern, atomsikkerhet og atomberedskap, radioaktiv forurensning og radioøkologi samt radiofarmasi. Norge har ikke kjernekraftreaktorer for elektrisitetsproduksjon, men land rundt Norge har kjernekraft og planlegger å utvikle ny kjernekraft. Vi må derfor ha fagmiljøer som har kunnskap om, og kan håndtere hendelser med spredning av radioaktive stoffer som kan ramme Norge. Nedleggingen av forsøksreaktorene på Kjeller og i Halden synliggjør også behovet for kunnskap om behandling, lagring og sluttdeponering av radioaktivt avfall og trygg nedbygging av atomanlegg. Samtidig trenger vi fagmiljøer som kan gjøre grunnleggende forskning og tilby forskningsbasert utdanning på det nukleære området.

Ifølge forstudien er flere av de norske fagmiljøene innenfor kjernefysikk og kjernekjemi for små. Studien peker også på behov for investeringer i utstyr og laboratoriefasiliteter for fortsatt å kunne drive eksperimentell forskning og håndtering av radioaktive stoffer med høy radiotoksisitet. Regjeringen foreslår å bevilge 22 mill. kroner på kap. 285, post 53 til forskning i kjernefysikk og kjernekjemi for å styrke Norges kunnskapsberedskap på det nukleære området.

Videre foreslås det å øke bevilgningen på posten med 22 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 288, post 21 og kap. 272, post 52, for å avlaste situasjonen i Forskningsrådet. Se også omtale av Budsjettering og overskridelser i Forskningsrådet under Andre saker.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 44 mill. kroner.

Post 55 Virksomhetskostnader

Prosess 21

Nærings- og fiskeridepartementet har lagt ansvaret for sekretariatet for Prosess 21 til Forskningsrådet. Dette medfører økte virksomhetskostnader i 2022, 2023 og 2024. Det foreslås å overføre 3 mill. kroner fra Nærings- og fiskeridepartementets kap. 900, post 21 til Kunnskapsdepartementets kap. 285, post 55 for å dekke Forskningsrådets virksomhetskostnader til oppdraget.

Én dør inn

Forskningsrådet har sammen med Innovasjon Norge og Eksportfinansiering Norge fått i oppdrag å etablere en digital inngang til virkemiddelapparatet kalt «Én dør inn». Det foreslås å overføre 1,5 mill. kroner fra Nærings- og fiskeridepartementets kap. 920, post 50 til Kunnskapsdepartementets kap. 285, post 55 for å dekke Forskningsrådets virksomhetskostnader til oppdraget.

Grønn skipsfart

I 2022 er det bevilget 40 mill. kroner over MAROFF-programmet som skal bidra til raskere grønn omstilling og bedre norsk grønn konkurransekraft. Klima- og miljødepartementet har tildelt totalt 38,5 mill. kroner til Norges Forskningsråd, 1,5 mill. kroner av midlene skal dekke administrativ oppfølging av satsingen. Det foreslås å overføre 1,5 mill. kroner fra Klima- og miljødepartementets kap. 1410, post 51 til Kunnskapsdepartementets kap. 285, post 55.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 1,1 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 4,9 mill. kroner.

Kap. 287 Grunnbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter

Post 57 Grunnbevilgninger til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter

I Prop. 1 S for 2022, under kapittel 287, post 57, fremgår det at grunnbevilgningen til Chr. Michelsens Institutt (CMI) over Utenriksdepartementets kapittel 161, post 71 er på 19,1 mill. kroner. Ved en inkurie ble ikke korrekt beløp oppført. Korrekt beløp er 19,6 mill. kroner. Den samlede bevilgningen på posten er uendret.

Kap. 288 Internasjonale samarbeidstiltak

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen med 0,2 mill. kroner. Dette skyldes at flere land har knyttet seg til Havforskningstiåret, og at Norges kostnader dermed har gått ned fordi kostnadene fordeles på flere land.

Omdisponering

Det foreslås å redusere bevilgningen med 13 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 285, post 53. Midlene skal brukes for å avlaste posten gitt situasjonen i Forskningsrådet. Se omtale under kap. 285 Norges Forskningsråd og omtale av Økonomisituasjonen i Norges Forskningsråd under Andre saker.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 12,8 mill. kroner.

Post 72 Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner

Norge er gjennom sin deltakelse i en rekke ulike internasjonale grunnforskningsorganisasjoner forpliktet til å betale kontingent. Kap. 288, post 72 dekker norsk deltakelse i:

Den europeiske organisasjon for kjerneforskning (CERN)

Det europeiske molekylærbiologiske laboratorium (EMBL)

European Molecular Biology Conference (EMBC)

European Synchrotron Radiation Facility (ESRF)

International Agency for Research on Cancer (IARC)

Kunnskapsdepartementet har mottatt endelig informasjon om kontingentene til de internasjonale grunnforskningsorganisasjonene for 2022. Budsjettene for de fleste organisasjonene var ikke fastsatt da statsbudsjettet for 2022 ble lagt frem, men ble først vedtatt rett før årsskiftet. Basert på de mottatte kontingentkravene for 2022 foreslås bevilgningen økt med 11,5 mill. kroner.

Post 73 EUs rammeprogram for forskning og innovasjon

Det foreslås å redusere bevilgningen med 26,0 mill. kroner. Endringen skyldes oppdatert kontingentanslag basert på utkast til utbetalingsbudsjett fra EU-kommisjonen og valutakursjusteringer.

Post 74 EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 237,3 mill. kroner. Endringen skyldes oppdatert kontingentanslag basert på utkast til utbetalingsbudsjett fra EU-kommisjonen og valutakursjusteringer.

Post 75 UNESCO-kontingent

Det foreslås å redusere bevilgningen med 2 mill. kroner, som følge av oppdatert kontingentanslag. Se også omtale under kap. 3288, post 04.

Kap. 3288 Internasjonale samarbeidstiltak

Post 04 Refusjon av ODA-godkjente utgifter

Kontingenten til International Agency for Research on Cancer (IARC) utløser rett til refusjon av ODA-utgifter. Norge kan regnskapsføre 51 pst. av kontingenten som bistandsmidler. En liten justering av kontingentene til IARC fører til en nedgang i refusjonen på 0,1 mill. kroner.

Kontingentforpliktelsen for norsk medlemskap i UNESCO utløser rett til refusjon av ODA-godkjente utgifter på 60 pst. Reduserte utgifter til kontingent til UNESCO fører til en nedgang i refusjonen på 1,3 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 1,3 mill. kroner.

Kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen med 2,7 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på post 45 til drift av nytt saksbehandlingssystem i Lånekassen.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 157 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 2,5 mill. kroner

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 01

Utvikling av mer fleksible utdanningsstøtteordninger

Det foreslås å øke bevilgningen med 30 mill. kroner til utvikling av IT-systemer i Lånekassen for å gjøre utdanningsstøtteordningene bedre tilpasset voksne som tar korte utdanninger. Dette innebærer en trinnvis utvikling av datasystemet i Lånekassen, hvor målet er at økonomiske ytelser til kundene gjøres uavhengig av kalendertid og blir mer fleksible.

Flytting av driftsutgifter til nytt saksbehandlingssystem

Det foreslås å redusere bevilgningen med 2,7 mill. kroner mot en tilsvarende økning på post 01. Flyttingen gjelder driftsutgifter til nytt saksbehandlingssystem i Lånekassen.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 27,3 mill. kroner.

Post 50 Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

Tilleggslån til studenter med høye strømutgifter

Som følge av behandlingen av Prop. 51 S (2021–2022), jf. Innst. 119 S (2021–2022), blir tilleggslån til studenter med høye strømutgifter gitt som stipend. Utgiftene til stipend bør budsjetteres under post 70 Utdanningsstipend. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 470,4 mill. kroner mot en tilsvarende økning under post 70.

Unntak fra behovsprøving av stipend for personer med inntekt fra helsesektoren mv.

Under pandemien i 2020 og 2021 fikk personer med inntekt fra helsesektoren mv. unntak fra behovsprøving av stipend. Basert på de sakene som er behandlet så langt, anslår Kunnskapsdepartementet at bevilgningsbehovet er 220 mill. kroner høyere enn lagt til grunn i gjeldende budsjett.

Tilleggslån til studenter og elever med tapt arbeidsinntekt som følge av covid-19-pandemien

Våren 2020 og våren 2021 kunne studenter og elever som hadde nedgang i arbeidsinntekt som følge av covid-19-pandemien, søke om et tilleggslån med mulig omgjøring til stipend. Basert på de sakene som er behandlet så langt anslår Kunnskapsdepartementet at bevilgningsbehovet er 360 mill. kroner lavere enn lagt til grunn i gjeldende budsjett. Øvrige endringer reduserer bevilgningsbehovet med 99 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 709,4 mill. kroner.

Post 70 Utdanningsstipend, overslagsbevilgning

Tilleggslån til studenter med høye strømutgifter

Ved behandlingen av Prop. 51 S (2021–2022), jf. Innst. 119 S (2021–2022) ble stipendutgiftene til studenter med høye strømutgifter anslått til 470,4 mill. kroner. Stipendutgiftene ble bevilget over kap. 2410, post 50, men bør bevilges over kap. 2410, post 70. Basert på de sakene som er behandlet så langt, anslår Kunnskapsdepartementet at bevilgningsbehovet for ordningen er 130,4 mill. kroner lavere enn anslått i gjeldende budsjett. De nye anslagene øker post 70 isolert sett med 340 mill. kroner.

Flyktningstipend

Bevilgningsbehovet reduseres med 157,1 mill. kroner som følge av lavere anslag for antall mottakere av flyktningstipend. Øvrige anslagsendringer reduserer bevilgningsbehovet med 50,1 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 132,8 mill. kroner.

Post 71 Andre stipend, overslagsbevilgning

Det foreslås å redusere bevilgningen med 34,7 mill. kroner. Endringen skyldes i hovedsak lavere anslag for skolepengestipend til studenter i utlandet.

Post 72 Rentestøtte, overslagsbevilgning

Bevilgningen dekker kostnadene ved å gi rentefrie lån i studietiden, og rentestøtten er dermed et uttrykk for hvor mye staten subsidierer lånedelen av støtteordningene med. Renteforutsetningen på 2 pst. effektiv årlig rente er uendret. Basert på regnskapstall for 2021 er budsjettbehovet redusert med 54,3 mill. kroner.

Post 73 Avskrivninger, overslagsbevilgning

Redusert anslag for antall personer som får slettet gjeld på grunn av uførhet, reduserer bevilgningsbehovet med 39,4 mill. kroner. Nytt anslag for sletting av gjeld under kvoteordningen for sletting av gjeld for statsborgere fra utviklingsland øker bevilgningsbehovet med 9,5 mill. kroner. Øvrige anslagsendringer reduserer bevilgningsbehovet med 0,3 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 30,2 mill. kroner.

Post 74 Tap på utlån

Anslaget for lån som blir permanent overført til Statens innkrevingssentral, er redusert med 5 mill. kroner.

Post 90 Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

Flytting av stipendutgifter til studenter med høye strømutgifter fra post 50 til post 70 innebærer en reduksjon av bevilgningsbehovet på 470,4 mill. kroner.

Basert på observert utvikling i inneværende studieår anslås samlet utlån i 2022 å bli 246,2 mill. kroner lavere enn lagt til grunn. En stor andel av reduksjonen skyldes endret anslag for basislån og skolepengelån. Samtidig økes anslaget for tilleggslån til personer over 30 år mv. Øvrige anslagsendringer øker bevilgningsbehovet med 57,9 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 658,7 mill. kroner.

Kap. 5310 Statens lånekasse for utdanning

Post 04 Refusjon av ODA-godkjente utgifter

Det foreslås å øke bevilgningen med 4,7 mill. kroner som følge av flere ettergivelser av studielån for kvotestudenter enn tidligere anslått.

Post 29 Termingebyrer

Det foreslås å øke bevilgningen med 0,9 mill. kroner som følge av økt anslag for gebyrinntekter ved førstegangsvarsel.

Post 89 Purregebyrer

Det foreslås å redusere bevilgningen med 18,1 mill. kroner på bakgrunn av observert reduksjon av antall purringer.

Post 90 Redusert lån og rentegjeld

Nye anslag for innbetalte avdrag og renter øker bevilgningsbehovet med 34,2 mill. kroner. Øvrige anslagsendringer reduserer bevilgningsbehovet med 19 mill. kroner. Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 15,2 mill. kroner.

Post 93 Omgjøring av utdanningslån til stipend

Tilleggslån til studenter med høye strømutgifter

Flytting av stipendutgifter til studenter med høye strømutgifter fra post 50 til post 70 under kap. 2410 innebærer en reduksjon av bevilgningsbehovet på 470,4 mill. kroner.

Tilleggslån til studenter og elever med tapt arbeidsinntekt som følge av covid-19-pandemien

Basert på regnskapstall fra 2021 og gjenstående omgjøring av tilleggslån til stipend for studenter og elever for våren 2021 med nedgang i inntekt som følge av covid-19-pandemien øker bevilgningsbehovet med 500,9 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 30,5 mill. kroner.

Kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning

Post 80 Renter

Det foreslås å øke bevilgningen med 33,8 mill. kroner. Hovedårsaken er økt anslag for opptjente, ikke-betalte renter.

Andre saker

Håndtering av redusert tilskudd til private skoler i 2022

Det vises til omtalen under kap. 228 i Prop. 1 S (2021–2022) for Kunnskapsdepartementet om tilskudd til private skoler. Med private skoler forstås skoler godkjent etter friskoleloven, jf. Prop. 98 L (2021–2022) hvor det foreslås å endre navnet på loven til «lov om private skolar med rett til statstilskot». Satsene for tilskudd til de fleste private skoler bygger på gjennomsnittlige utgifter i den offentlige skolen to år tilbake i tid. Tall fra SSBs rapporteringssystem KOSTRA viser at kommunesektoren gjennomgående hadde lavere utgifter til grunnopplæringen i 2020, sammenlignet med 2019. Mange av tilskuddssatsene for private grunn- og videregående skoler blir dermed redusert i 2022 som følge av endringer i tilskuddsgrunnlaget.

Reduksjonen i utgiftene i offentlig skole skyldes i hovedsak tre forhold:

Reduserte utgifter som følge av covid-19-pandemien, særlig som en konsekvens av at skolene var stengt en periode våren 2020.

Reduserte pensjonsutgifter som følge av ny offentlig tjenestepensjon, nye samordningsregler med folketrygden og lavere lønnsvekst enn ventet i 2020.

Arbeidsgiveravgiften ble redusert med fire prosentenheter i mai og juni 2020.

Kunnskapsdepartementet har i første omgang vurdert om det har skjedd feil i tilskuddsberegningen for 2022. Den samlede vurderingen er at det ikke har skjedd større feil i beregningen av tilskuddet som det bør kompenseres for.

Departementet finner at tilskudd privatskolene mottok i 2020 i forbindelse med covid-19-pandemien ble trukket korrekt ut av tilskuddsgrunnlaget. Reduksjonen i kommunenes utgifter til opplæring i 2020 betyr ikke at kompensasjonen som kommunene mottok, ikke er brukt på skoledrift. Det er heller ikke mulig å isolere effekten av pandemien på kommunesektorens økonomi.

Departementet vurderer videre at de reduserte pensjonsutgiftene i kommunesektoren er riktig håndtert i tilskuddsberegningen. Tilskuddet til private skoler er basert på utgiftene i offentlig skole – uavhengig av hvilke utgifter de private skolene har.

Arbeidsgiveravgiften er etter Kunnskapsdepartementets vurdering også riktig håndtert i tilskuddsberegningen. I beregningen av kompensasjon til kommunene for merutgifter som følge av covid-19-pandemien i 2020, ble fordelen av redusert arbeidsgiveravgift trukket fra kompensasjonen for å unngå at kommunesektoren ble kompensert dobbelt. Private skoler fikk også kompensasjon for merutgifter som følge av covid-19-pandemien i 2020, på om lag samme nivå som kommunesektoren per elev. Dette tilskuddet ble beregnet uten å trekke ut fordelen av redusert arbeidsgiveravgift. Dersom private skoler nå kompenseres for redusert arbeidsgiveravgift i tilskuddsgrunnlaget for 2020, vil de private skolene bli overkompensert sammenlignet med kommunesektoren.

Departementet har også vurdert om endringene i tilskuddssatsene er urimelig store. Private skoler må etter departementets vurdering ta høyde for at tilskuddsgrunnlaget kan svinge fra år til år. Veksten i tilskuddsgrunnlaget fra 2017 til 2018 var langt høyere enn faktisk kostnadsvekst i private skoler fra 2019 til 2020, uten at dette ble korrigert. Det er derfor heller ikke naturlig å korrigere satsene når det er en reduksjon i tilskuddsgrunnlaget fra 2019 til 2020. Samlet vurderer Kunnskapsdepartement at tilskuddssatsene til private skoler for 2022 ikke bør justeres.

Dimensjonering av medisinutdanning

Norge har i dag fire medisinutdanninger. Medisinutdanning er ekstraordinært kostnadskrevende. Derfor bør utdanningen dimensjoneres på en måte som gir best utnyttelse og samordning av knappe fag- og forskningsressurser. Nyetableringer krever omfattende investeringer og er ikke kostnadseffektivt for å øke utdanningskapasiteten. Flere medisinutdanninger vil øke rekrutteringsutfordringer og fragmentere fag- og forskningsmiljøene. Konkurranse om praksisplasser mellom flere medisinutdanninger innenfor samme helseregion vil svekke kapasitetsutnyttelsen. Regjeringen vil ikke åpne for etablering av nye medisinutdanninger. Medisinutdanningen er en integrert seksårig utdanning, og det åpnes derfor ikke for treårige studiemodeller i medisin.

I stedet er det viktig at de eksisterende medisinutdanningene tar en større del av helsetjenesten i bruk i utdanning av leger. Dette skjer i økende grad, og desentrale studiemodeller er innført en rekke steder, for eksempel i Bodø, Hammerfest og Levanger. Flere er under etablering, for eksempel i Agder og Ålesund. Desentrale studiemodeller skiller seg fra ordinære praksisopphold i distriktene ved at studentene over tid bor, mottar undervisning og gjennomfører praksis i distriktene. Desentrale studiemodeller kan gi økt rekruttering til arbeid i distriktene etter endt utdanning, og utnytter ubrukt praksiskapasitet utenfor de store studiebyene.

Nytt Livsvitenskapsbygg ved Universitetet i Oslo

Nytt Livsvitenskapsbygg bygges av Statsbygg for Universitetet i Oslo og Helse Sør-Øst. Det er press i arbeidsmarkedet og kraftige prisøkninger på innsatsfaktorer, blant annet som følge av krigen i Ukraina. Dette har ført til en vesentlig kostnadsvekst i prosjektet og betydelig usikkerhet i markedet. Regjeringen har vurdert å stanse prosjektet midlertidig på grunn av den negative kostnadsutviklingen, men besluttet å fullføre prosjektet frem til tett bygg og ferdig utendørsanlegg. Det er inngått nødvendige gjennomføringsavtaler for å kunne utføre arbeidene frem til tett bygg. Prosjektet vil vurdere om risiko og kostnader kan reduseres i det gjenstående innredningsarbeidet i prosjektet, før gjennomføringsavtalene for dette arbeidet skal inngås. Dersom det høye prisnivået vedvarer, vil regjeringen vurdere å stanse prosjektet midlertidig, herunder at det ikke inngås ytterligere gjennomføringsavtaler før kostnadene kommer ned på et akseptabelt nivå.

Estimatet som ble lagt til grunn for kostnads- og styringsrammen for Livsvitenskapsbygget i statsbudsjettet for 2022, er for lavt. Dette skyldes at prisstigningen i perioden fra mars 2021 frem til og med juni 2022 er betydelig høyere enn prognosen som tidligere er lagt til grunn. Prognosen per mars 2022 innebærer at styrings- og kostnadsrammen vil justeres til hhv. 10,8 og 12,4 mrd. kroner (prisnivå per 1. juli 2022), i tråd med etablert praksis for indeksjustering av kostnadsrammer. Se også omtale av økt likviditetsbehov i 2022 for prosjektet under Kommunal- og distriktsdepartementet, kap. 530, post 33.

Gjennomgang av byggeprosjekter

Frem mot høstens statsbudsjett vil regjeringen gjennomgå planene for statlige byggeprosjekter. Regjeringen vil derfor gjennomgå prosjektene nytt Vikingtidsmuseum og prosjekt Campussamling ved NTNU i Trondheim. Se nærmere omtale av disse sakene under Gjennomgang av byggeprosjekter i statlig sivil sektor i avsnitt 3.1.

Økonomisituasjonen i Norges forskningsråd

Bakgrunn for saken

Forskningsrådet mottar i 2022 om lag 10,8 mrd. kroner fra 46 ulike budsjettposter fordelt på 15 ulike departementer. Den samlede bevilgningen finansierer til enhver tid om lag 5 600 aktive forsknings- og innovasjonsprosjekter. Forskningsrådet er nettobudsjettert og kan overføre ubrukte midler ved utgangen av et år til neste år. Avsetningene i Forskningsrådet har over flere år vært høye. Ved inngangen til 2021 var avsetningene på om lag 4 mrd. kroner samlet sett, en økning på 800 mill. kroner fra året før. I perioden 2017–2021 vedtok Stortinget en rekke engangskutt på budsjettposter under flere departementer på til sammen om lag 1,7 mrd. kroner med formål om å redusere avsetningene. Forskningsrådet har også økt antall utlysninger for å bygge ned avsetningene i samme periode.

I Prop. 1 S (2021–2022) for Kunnskapsdepartementet ble Stortinget orientert om årsakene til avsetningssituasjonen. Det ble bl.a. pekt på at store avsetninger ikke er i tråd med kontantprinsippet og ettårsprinsippet i bevilgningsreglementet. Budsjettet og statsregnskapet reflekterer derfor ikke fullt ut den faktiske forskingsaktiviteten som staten finansierer i budsjettåret. Videre ble det redegjort for likviditetsstyringen i Forskningsrådet og varslet at departementet ville gjennomgå Forskningsrådets praksis for bruk av avsetningene for å sikre ivaretagelse av økonomiregelverket og bevilgningsreglementet. Høsten 2021 ba Kunnskapsdepartementet og Finansdepartementet Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ) gjennomgå Forskningsrådets praksis for bruk av avsetningene.

DFØs gjennomgang viser at Forskningsrådet i all hovedsak følger økonomiregelverket og bevilgningsreglementet. I 2021 har imidlertid Forskningsrådet på noen få poster i statsbudsjettet utbetalt mer enn summen av årets bevilgning og avsetningene på posten fra foregående år. Dette har i hovedsak vært på poster under Kunnskapsdepartementet. DFØ viser til at bevilgningsreglementet § 5 tilsier at bevilgningene er bundet til den enkelte utgiftspost i statsbudsjettet med beløp og formål. Dette gjelder både bevilgningene og disponeringen av eventuelt ubrukte midler fra tidligere år, for Forskningsrådet i form av avsetninger. DFØ peker på at Forskningsrådet ikke kan omfordele midler slik at avsetningene for vedkommende post samlet blir negative ved utgangen av året. Dette vil tilsvare en overskridelse av disponible bevilgninger. Den avgrensede adgangen nettobudsjetterte virksomheter har til å ha negative avsetninger er knyttet til «særskilte grunner» og åpner ikke for planlagte opplegg, slik en aktiv likviditetsstyring, som beskrevet av Forskningsrådet, kan innebære.

Situasjonen per april 2022

Kunnskapsdepartementet har hatt tett dialog med Forskningsrådet for å følge opp vurderingene i DFØs notat og for å gjennomgå økonomisituasjonen i rådet. Situasjonen ved inngangen til 2022 var at Forskningsrådet har samlede avsetninger på til sammen 2,5 mrd. kroner, redusert fra om lag 4 mrd. kroner ved inngangen til 2021. Avsetningene varierer samtidig betydelig mellom ulike poster, der negative avsetninger på enkelte poster oppveies av positive avsetninger på andre poster. Under Kunnskapsdepartementets kap. 285 summerer samlede negative avsetninger ved inngangen til 2022 seg til i underkant av 600 mill. kroner. Det er også poster med negative avsetninger under Olje- og energidepartementet, Landbruks- og matdepartementet og Klima- og miljødepartementet.

Forskningsrådet har i tidligere år tildelt midler som de nærmeste årene vil innebære utbetalinger som ligger betydelig over gjeldende bevilgningsnivå. Utbetalingene vil nå en topp i 2022 og 2023. Samlet sett tilsier de siste estimatene fra Forskningsrådet, basert på gjeldende utbetalingsplaner, at de negative avsetningene ligger an til å øke betydelig i løpet av 2022. Uten tiltak tilsier Forskningsrådets prognoser per april 2022 at Forskningsrådet ved inngangen til 2023 vil ha om lag 2 mrd. kroner i negative avsetninger totalt for de postene som har negative avsetninger, hvorav om lag 1,8 mrd. kroner på kap. 285. Prognosene tilsier at Forskningsrådet også samlet sett vil ha negative avsetninger ved inngangen til 2023 på 275 mill. kroner, dersom det ikke gjøres tiltak. Det understrekes at estimatene er beheftet med usikkerhet, og at endelig status ved årsslutt vil avhenge av fremdrift i prosjektene og hvilke tiltak Forskningsrådet gjennomfører.

Videre håndtering

Kunnskapsdepartementet har gjort Forskningsrådet kjent med vurderingene fra DFØ og har bedt om at praksisen som har medført de negative avsetningene, opphører. I tillegg er det nødvendig å sette i verk en rekke tiltak for å raskt redusere de eksisterende negative avsetningene.

Regjeringen vil sette i gang ytterligere tiltak for å rydde opp i forholdene så raskt som mulig. Det må påregnes at oppryddingen vil ta noe tid. Forskningsrådet har en viktig funksjon for gjennomføringen av norsk forsknings- og innovasjonspolitikk. Det er derfor viktig å få god oversikt over konsekvensene av ulike tiltak. Tiltakene som iverksettes skal bidra til at Forskningsrådets økonomistyring er i tråd med bevilgningsreglementet og økonomiregelverket i staten.

For å kartlegge situasjonen og kvalitetssikre tallgrunnlaget vil regjeringen be Forskningsrådet om å sette i gang en ekstern gjennomgang. Regjeringen vil samtidig be Forskningsrådet stoppe tildelinger til nye prosjekter inntil videre innenfor de områdene der det er negative avsetninger. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med oppdatert status og forslag til ytterligere tiltak i forbindelse med statsbudsjettet for 2023.

Regjeringen vil videre gjennomføre tiltak for å bedre økonomistyringen fremover, herunder foreslå endringer i budsjetteringen av Forskningsrådet. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget om dette senest i forbindelse med statsbudsjettet for 2024.

2.3 Kultur- og likestillingsdepartementet

Kap. 300 Kultur- og likestillingsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsutgifter for departementet. Bevilgningen foreslås redusert med 230 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Utover dette foreslås bevilgningen redusert med 406 000 kroner, mot tilvarende økning på kap. 510 Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon, post 45Større utstyrsanskaffelser og vedlikeholdpå Kommunal- og distriktsdepartementets budsjett, jf. omtale under kap. 510, post 45.

Post 79 Til disposisjon

Bevilgningen på posten foreslås økt med 5,8 mill. kroner i engangsstøtte til kulturprosjekter for barn og unge. Midlene foreslås fordelt på følgende måte:

4 mill. kroner til Stiftelsen Fargespill til videre utvikling av Fargespillmetodikken, der man synliggjør mangfoldets muligheter gjennom kunstneriske uttrykk.

1 mill. kroner til Filmveksthuset Tvibit, som skal bidra til å utvikle mennesker og ideer innenfor ny og ung kultur.

0,8 mill. kroner til JM Norway til prosjekter for økt mangfold og representasjon i kultursektoren.

Det vises for øvrig til omtale under kap. 315, post 86 nedenfor.

Kap. 315 Frivillighetsformål

Post 82 Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

Bevilgningen på posten skal kompensere for kostnader som idrettslag og foreninger har til merverdiavgift ved bygging av idrettsanlegg.

I Saldert budsjett 2022 er det bevilget 299 mill. kroner til ordningen. Lotteri- og stiftelsestilsynet mottok 406 søknader om merverdiavgiftskompensasjon under ordningen innen søknadsfristen 1. desember 2021. Basert på tilsynets foreløpige søknadsbehandling vil samlet godkjent søknadsbeløp bli 345,5 mill. kroner. Bevilgningen på posten foreslås på denne bakgrunn økt med 46,5 mill. kroner. Med denne økningen legges det til grunn at alle godkjente søknader vil kunne innvilges fullt ut i 2022.

Post 86 Idrettstiltak

Aktivitetstiltak og -prosjekter for barn og unge

Av bevilgningen på posten var 15 mill. kroner satt av til arrangementet X Games Norway 2022 ved arrangør SAHR Productions AS. Som følge av koronarestriksjoner ble det gjennomført nedskalerte arrangementer både i 2021 og 2022. Arrangementet i 2022 kunne derfor gjennomføres innenfor rammen av tilskuddet som var utbetalt til arrangøren i 2021, og det er følgelig ikke behov for utbetaling av ytterligere tilskudd i 2022.

Regjeringen ønsker å prioritere andre breddetiltak for barn og unge innenfor rammen av denne bevilgningen, og foreslår på denne bakgrunnen at 9,2 mill. kroner av bevilgningen omdisponeres til andre aktivitetstiltak og -prosjekter for barn og unge i 2022. Midlene foreslås fordelt på følgende formål:

6,7 mill. kroner til Ungdom og Fritids prosjekter på fritidsklubbene med å inkludere flere barn og unge i dataspillaktiviteter.

1,3 mill. kroner til Stolpejakten sin tilrettelegging for mosjonsaktiviteter som kombinerer turgåing, kultur og opplevelser i naturen.

650 000 kroner til Unge funksjonshemmede sitt prosjekt Barrierefri fritid.

550 000 kroner til fordeling på andre idrettstiltak for barn og unge i løpet av 2022.

De øvrige midlene foreslås omfordelt til andre kulturtiltak for barn og unge. Bevilgningen på posten foreslås følgelig redusert med 5,8 mill. kroner, mot tilsvarende økning på kap. 300, post 79, jf. omtale ovenfor.

Mangfolds- og inkluderingstiltak i idrett og fysisk aktivitet – presentasjon av ny tilskuddsordning

Av bevilgningen på posten er 26 mill. kroner øremerket en ny søknadsbasert ordning for mangfolds- og inkluderingstiltak i idrett og fysisk aktivitet, jf. Prop. 1 S (2021–2022) for Kulturdepartementet. Virkeperioden for den nye ordningen er 2022 og 2023. Tilskuddsordningen finansieres av bevilgninger over statsbudsjettet, spillemidler til idrettsformål og private midler. Mottakere av tilskudd skal være enheter som er registrert i Frivillighetsregisteret eller kommunale fritidsklubber/ ungdomshus. Nedenfor følger en kort presentasjon av ordningen.

Målgrupper for tilskuddsordningen er:

Barn og ungdom fra 6 til 19 år i familier med vedvarende lavinntekt.

Jenter med minoritetsbakgrunn fra 6 til 19 år, samt jenter fra 6 til 19 år generelt i sammenhenger der jenter er underrepresentert eller opplever særlige barrierer.

Personer med funksjonsnedsettelse. Målgruppen er ikke aldersbegrenset.

Nåværende og fremtidige unge ledere og trenere, opp til 26 år, som er jenter/kvinner, personer med funksjonsnedsettelse eller personer med minoritetsbakgrunn.

Kultur- og likestillingsdepartementet har gitt Lotteri- og stiftelsestilsynet i oppdrag å forvalte ordningen. Forvaltningen skal skje på grunnlag av bestemmelser fastsatt av Kultur- og likestillingsdepartementet. Et innstillingsutvalg skal fremme innstilling om fordeling av enkelttilskudd. De private bidragsyterne OBOS, Sparebankstiftelsen DNB og Stiftelsen VI har oppnevnt ett medlem hver, mens departementet har oppnevnt tre medlemmer.

Kap. 320 Norsk kulturråd

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsutgifter for Norsk kulturråd. Bevilgningen foreslås redusert med 250 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 322 Bygg og offentlige rom

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen skal blant annet dekke prosjektkostnader ved søkbare kunstordninger som forvaltes av KORO. Tidligere ble disse utgiftene dekket av bevilgningen på kap. 322, post 50 Kunst i offentlige rom. I budsjettet for 2022 er 3 mill. kroner ved en feil blitt videreført på kap. 322, post 50. Bevilgningen på post 21 foreslås på denne bakgrunn økt med 3 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon av bevilgningen på kap. 322, post 50, jf. omtale nedenfor.

Post 50 Kunst i offentlige rom

Bevilgningen foreslås redusert med 3 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 322, post 21, jf. omtale ovenfor.

Kap. 323 Musikk og scenekunst

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsutgifter ved Riksteatret, utenom turnévirksomheten. Bevilgningen foreslås redusert med 110 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5. Utgifter til Riksteatrets turnévirksomhet budsjetteres på post 21 og berøres dermed ikke av denne innsparingen.

Kap. 325 Allmenne kulturformål

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsutgifter for Kulturtanken – Den kulturelle skolesekken. Bevilgningen foreslås redusert med 100 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 75 EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

Bevilgningen på posten dekker utgifter til norsk deltakelse i EUs kultur- og medieprogram, Kreativt Europa 2021–2027. Som følge av forsinkelser i oppstarten av programperioden vil utgiftene på posten bli lavere enn forutsatt i 2022. Bevilgningen på posten foreslås på denne bakgrunn redusert med 5,4 mill. kroner.

Post 77 Stimuleringsmidler til kultur, frivillighet og idrett ifb. covid-19

Bevilgningen på posten skal dekke utgiftene ved de ulike støtteordningene som er opprettet for kultur-, frivillighets- og idrettssektoren i forbindelse med pandemien, herunder stimuleringsordning for kultursektoren, kompensasjonsordning for kultursektoren, tilskuddsordning for frivillig sektor som følge av covid-19 og tilskuddsordning for publikumsarrangement av nasjonal verdi i idrettssektoren. Deler av bevilgningen har også gått til tiltak og ordninger gjennom eksisterende virkemiddelapparat i kultursektoren, som for eksempel gjennom ordningene under Norsk kulturfond og Statens kunstnerstipend.

Dersom bevilgningen ikke rekker til å gi full kompensasjon til alle søkere, vil søknadsbeløpene bli avkortet.

Søknadsbehandlingen, inkludert behandling av klagesaker, er ikke avsluttet. Med bakgrunn i foreløpig status for søknadsbehandlingen under de aktuelle ordningene, foreslås bevilgningen på posten redusert med 60 mill. kroner.

Kap. 326 Språk- og bibliotekformål

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsutgifter for Nasjonalbiblioteket, Språkrådet og Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek. Bevilgningen foreslås redusert med 1 070 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 327 Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsutgifter for Nidaros domkirkes restaureringsarbeider. Bevilgningen foreslås redusert med 100 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 328 Museer m.m.

Post 70 Det nasjonale museumsnettverket

Bevilgningen omfatter driftstilskudd til museer i Det nasjonale museumsnettverket.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 1 mill. kroner til Museene i Sør-Trøndelag (MIST) for videreutvikling av familieparken Doktortjønna ved Rørosmuseet.

Kap. 329 Arkivformål

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsutgifter for Arkivverket. Bevilgningen foreslås redusert med 600 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

I tillegg foreslås bevilgningen redusert med 5 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon av inntektsbevilgningen under kap. 3329, post 01, jf. omtale nedenfor.

Kap. 334 Film- og dataspillformål

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsutgifter for Norsk filminstitutt. Bevilgningen foreslås redusert med 160 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5. Utover dette foreslås bevilgningen redusert med 2,5 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon av inntektsbevilgningen på kap. 3334, post 01, jf. omtale nedenfor.

Kap. 335 Medieformål

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsutgifter for Medietilsynet. Bevilgningen foreslås redusert med 70 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Bevilgningen på posten skal dekke utgifter ved oppdrag som Medietilsynet utfører på vegne av andre. Bevilgningen på posten foreslås økt med 0,5 mill. kroner for å dekke kostnader som vil påløpe i Medietilsynet til EU-prosjekter i 2022.

Kap. 339 Pengespill, lotterier og stiftelser

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsutgifter for Lotteri- og stiftelsestilsynet. Bevilgningen foreslås redusert med 90 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 350 Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke utgifter til lønns- og driftsutgifter ved Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda. Bevilgningen foreslås redusert med 30 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 351 Likestilling og ikke-diskriminering

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

Bevilgningen på posten skal dekke forsknings- og utviklingsprosjekter med særlig relevans for prosjekter på likestillings- og ikke-diskrimineringsfeltet. Bevilgningen foreslås økt med 2 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon på post 72, jf. omtale nedenfor.

Post 72 Lesbiske, homofile, bifile, transpersoner og interkjønn

Bevilgningen på posten gjelder i hovedsak tilskuddsordningen for å styrke kjønns- og seksualitetsmangfold. Av bevilgningen på posten var det satt av 2 mill. kroner til å utvikle kunnskap om skeives levekår og livssituasjon, jf. Prop. 1 S (2021–2022) for Kulturdepartementet. Dette er utgifter som etter sin art ikke bør føres på en tilskuddspost. Bevilgningen på posten foreslås på denne bakgrunn redusert med 2 mill. kroner, mot tilsvarende økning på post 21, jf. omtale ovenfor.

Kap. 352 Nedsatt funksjonsevne

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71

Bevilgningen skal dekke forsknings- og utviklingsprosjekter med særlig relevans på området nedsatt funksjonsevne. For 2022 er budsjettbehovet på posten lavere enn budsjettert. Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 2 mill. kroner.

Kap. 353 Likestillings- og diskrimineringsombudet

Post 50 Basisbevilgning

Bevilgningen på posten skal dekke lønns- og driftsutgifter i Likestillings- og diskrimineringsombudet. Bevilgningen foreslås redusert med 60 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 3329 Arkivformål

Post 01 Ymse inntekter

Bevilgningen på posten gjelder salgs- og husleieinntekter for Arkivverket og inntekter fra ulike samarbeidsprosjekter og tjenester i Arkivverket, jf. kap. 329, post 01.

Deler av Arkivverkets lokaler er fremleid til andre virksomheter. Inntekter ved dette skal føres som en utgiftsreduksjon på kap. 329, post 01, og ikke føres som inntekt på kap. 3329, post 01. Bevilgningen på posten foreslås på denne bakgrunn redusert med 5 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon på kap. 329, post 01, jf. omtale ovenfor.

Kap. 3334 Film- og dataspillformål

Post 01 Ymse inntekter

Bevilgningen på posten gjelder inntekter for Norsk filminstitutt fra Cinemateket i Oslo samt inntekter knyttet til mediedesken i EUs program for kulturell og audiovisuell sektor. Som følge av ombygging vil Norsk filminstitutts inntekter ved kinodrift i Cinemateket bli lavere enn budsjettert. Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 2,5 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon av bevilgningen under kap. 334, post 01, jf. omtale ovenfor.

2.4 Justis- og beredskapsdepartementet

Kap. 61 Høyesterett

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 410, post 01

Lønnsendring for dommere i Høyesterett

Lønnsjustering for dommere i Høyesterett var ikke fastsatt da budsjettforslaget for 2022 ble lagt frem, og er ikke tatt høyde for i saldert budsjett. Endringene har virkning fra 1. oktober 2021 og er beregnet til å utgjøre 1,5 mill. kroner for perioden 1. oktober 2021 til 31. desember 2022, medregnet arbeidsgiveravgift, ferielønnstillegg og fremtidige pensjonsforpliktelser. Bevilgningen foreslås økt tilsvarende.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 0,1 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 61, post 01 med 1,4 mill. kroner.

Kap. 400 Justis- og beredskapsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Koronakommisjon

Bevilgningen foreslås økt med 10 mill. kroner for å dekke utgifter til et uavhengig utvalg oppnevnt for å evaluere myndighetenes håndtering av covid-19-pandemien generelt, og omikronhåndteringen spesielt i perioden fra 1. november 2021 til tentativt 1. mai 2022. Utvalget skal etter planen avgi rapport innen utgangen av mai 2023.

EØS-midler

Justis- og beredskapsdepartementet er programpartner i prioriterte mottakerland for EØS-midlene, og i disse landene har det blitt etablert flere justis- og innenriksprogram. Justis- og beredskapsdepartementet vil gjennom avtale med Financial Mechanism Office (FMO) få refundert departementets utgifter til disse programmene. For 2022 vil de planlagte utgiftene være 0,6 mill. kroner mindre enn budsjettert som følge av lavere inntekter, og det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 600 000 kroner, jf. omtale under kap. 3400, post 01.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 0,5 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 400, post 01 med 8,9 mill. kroner.

Kap. 3400 Justis- og beredskapsdepartementet

Post 01 Diverse inntekter

Justis- og beredskapsdepartementet er programpartner i prioriterte mottakerland for EØS-midlene, og i disse landene har det blitt etablert flere justis- og innenriksprogram. Justis- og beredskapsdepartementet vil gjennom avtale med FMO få refundert departementets utgifter til disse programmene. Inntektene for 2022 er forventet være 0,6 mill. kroner mindre enn budsjettert som følge av lavere planlagt aktivitet. Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 0,6 mill. kroner. Se også omtale under kap. 400, post 01.

Kap. 410 Domstolene

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 01

Lønnsendringer for dommere i tingrettene og lagmannsrettene

Lønnsjustering for dommere i tingrettene og lagmannsrettene var ikke fastsatt da budsjettforslaget for 2022 ble lagt frem, og er ikke tatt høyde for i saldert budsjett. Endringene har virkning fra 1. oktober 2021 og er beregnet til å utgjøre 30,6 mill. kroner for perioden 1. oktober 2021 til 31. desember 2022, medregnet arbeidsgiveravgift, ferielønnstillegg og fremtidige pensjonsforpliktelser. Det foreslås å øke bevilgningen på posten tilsvarende.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 2,4 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen over kap. 410, post 01 med 28,2 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Bevilgningen på posten avhenger av salærsatsen og antall avsluttede saker. I forbindelse med avhendingslovens nye krav om tilstandsrapport per 1. januar 2022, er det behov for å øke bevilgningen på posten med 7 mill. kroner i 2022 som følge av økte utgifter til takstmann som skal utarbeide tilstandsrapport ved tvangssalg. Videre foreslås det å øke bevilgningen på posten med 3 mill. kroner som følge av blant annet økt rettshjelpssats og en generell økning i antall saker. Totalt foreslås det å øke bevilgningen på posten med 10 mill. kroner.

Kap. 414 Forliksråd og andre domsutgifter

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 0,4 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Det er i Saldert budsjett 2022 bevilget midler til økt rettshjelpssats. Ved en feil ble det ikke tatt høyde for at medlemmene i forliksrådene godtgjøres per sak med utgangspunkt i den til enhver tid gjeldende offentlige salærsats for advokater (rettshjelpssatsen). For å hensynta dette foreslås det å øke bevilgningen på posten med 2,5 mill. kroner.

Kap. 430 Kriminalomsorgen

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 2,2 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 432 Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 0,2 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 433 Konfliktråd

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 0,1 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 440 Politiet

Post 01 Driftsutgifter

Endring i behov for driftsmidler til utviklingsprosjekter

I 2022 er det avsatt midler til drift av ulike utviklingsprosjekter i politiet. Det er forsinkelser i enkelte prosjekter. Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen med 36,5 mill. kroner. Midlene foreslås omdisponert til andre kapitler for å dekke foreslåtte utgiftsøkninger på kap. 442, post 01, kap. 451, post 45 og kap. 473, post 70.

Fremtidens innkreving

Det ble i Saldert budsjett 2022 bevilget 18,5 mill. kroner til politiet til gjennomføring av utviklingsprosjektet «Fremtidens innkreving», som er et prosjekt i regi av Skatteetaten. I prosjektet er det lagt til grunnet samlet bevilgningsbehov til formålet under politiet på 68,5 mill. kroner i perioden 2022–2024. Som følge av endret periodisering foreslås bevilgningen redusert med 6,5 mill. kroner. I tillegg foreslås bevilgningen flyttet til kap. 440, post 45. Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen på posten med 18,5 mill. kroner mot en økning av bevilgningen på kap. 440, post 45 med 12 mill. kroner.

Endret periodisering av utgifter til planlagte prosjekter mv. i politiet

I 2022 er det avsatt midler til finansiering av planlagte prosjekter som er forventet å komme til utbetaling først i 2023. Som følge av dette foreslås det å redusere bevilgningen med 53 mill. kroner.

Drift av EUs indre sikkerhetsfond

Utgiftene til nasjonal administrativ drift av fondet blir bevilget over kap. 440, post 01, og etterskuddsvis refundert fra EU over kap. 3440, post 08. Pandemien har ført til lavere reise- og kontrollaktivitet. Det foreslås å redusere utgiftsbevilgningen med 3 mill. kroner.

Politibåter

Det er avsatt midler til politibåter både på politiets driftspost (kap. 440, post 01) og investeringspost (kap. 440, post 45). Det foreslås å samle investeringsmidler til politibåter på investeringsposten til politiet. På denne bakgrunn foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 15 mill. kroner, mot en tilsvarende økning på post 45.

Utsatt inntektskrav vaktvirksomhet

I Saldert budsjett 2022 ble bevilgningen på posten økt med 2,4 mill. kroner som følge av en forventet økning i gebyrinntektene ved bruk av nytt system for håndtering av saker. Det nye systemet forutsetter nye forskriftsbestemmelser som ikke har trådt i kraft. Det er i tillegg forventet færre besøkskontroller. Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen på posten med 2,8 mill. kroner, jf. forslag om tilsvarende reduksjon på kap. 3440, post 04.

Tilbakekall av statsborgerskap

Det vises til omtale på kap. 490, post 01 om tilbakekall av statsborgerskap. På bakgrunn av oppdaterte prognoser for innkommende saker foreslås det å øke bevilgningen med 1,4 mill. kroner.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 10,9 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 440, post 01 med 138,3 mill. kroner.

Post 22 Søk etter antatt omkomne, kan overføres

Bevilgningen på posten skal dekke utgifter til søk etter antatt omkomne på havet, i innsjøer, i vassdrag og på land. På bakgrunn av regnskapstall og forventet utvikling i antall saker i 2022 foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 7,6 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Politibåter

Det vises til omtale på kap. 440, post 01. Det foreslås å samle investeringsmidler til politibåter på politiets investeringspost. På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen på posten med 15 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon på kap. 440, post 01.

Fremtidens innkreving

Det vises til omtale på kap. 440, post 01 om utviklingsprosjektet «Fremtidens innkreving». Utgiftene til formålet foreslås budsjettert på investeringspost. I tillegg foreslås bevilgningen redusert som følge av endret periodisering. På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen på kap. 440, post 45 med 12 mill. kroner mot en reduksjon av bevilgningen på kap. 440, post 01 med 18,5 mill. kroner.

Schengen IKT-forpliktelser – endret periodisering

Utviklingen av enkelte av de felles-europeiske Schengen IKT-systemene er forsinket i EU, blant annet på grunn av forsinkelser hos underleverandører. Forsinkelsene medfører behov for å endre periodiseringen av investeringsutgiftene knyttet til utviklingen i politiets Schengen IKT-systemportefølje. Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen med 115 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 440, post 45 med 88 mill. kroner.

Post 73 Internasjonale forpliktelser, mv., kan overføres

Bevilgningene på posten dekker kontingenter som følger av Norges internasjonale forpliktelser, herunder kontingenter til Det europeiske byrået for den operative forvaltningen av store IT-systemer innen området for frihet, sikkerhet og rettferdighet (eu-LISA), kontingenter til Det europeiske grense- og kystvaktbyrået (Frontex) og kontingenter til EUs grense- og visumordninger. Kontingentene betales i EUR. På bakgrunn av regnskapstall, valutautvikling og forventet størrelse på Norges kontingenter i 2022, foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 100 mill. kroner.

Kap. 3440 Politiet

Post 04 Gebyr – vaktselskap og etterkontroll av deaktiverte skytevåpen

Bevilgningen på posten gjelder bl.a. engangsgebyr til å dekke utgifter ved behandling av søknader og gebyr ved feilalarmer der politiet rykker ut. I Saldert budsjett 2022 ble bevilgningen på posten økt med 2,4 mill. kroner som følge av en forventet økning i gebyrinntektene ved bruk av nytt saksbehandlingssystem. Det nye systemet forutsetter nye forskriftsbestemmelser som ikke har trådt i kraft. Det er også forventet færre besøkskontroller. Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 3440, post 04 med 2,8 mill. kroner, jf. tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 440, post 01.

Post 06 Gebyr – utlendingssaker

Oppdaterte prognoser tilsier at gebyrinntektene ved utlendingssaker blir noe høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022. Økningen skyldes i hovedsak at det forventes flere søknader om statsborgerskap samt økt saksinngang på søknader om permanent oppholdstillatelse, reisedokument og opphold for arbeid. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 42,9 mill. kroner.

Post 08 Refusjoner fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger

Bevilgningen omfatter refusjoner fra EUs indre sikkerhetsfond. Det forventes lavere refusjoner enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022. Reduksjonen skyldes lavere fremdrift i 2021 i flere prosjekter som mottar støtte fra fondet, som følge av koronapandemien, enn det som lå til grunn for saldert budsjett. Inntektene på posten vil samsvare med utgiftene på kap. 440, post 48 over fondsperioden og gjenstående refusjoner forventes utbetalt i 2023 og 2024. Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 3440, post 08 med 10 mill. kroner.

Kap. 442 Politihøgskolen

Post 01 Driftsutgifter

Økt opptak til Politihøgskolen

Det foreslås å øke studentopptaket til politiutdanningen (bachelor) ved Politihøgskolen med 100 plasser med virkning fra studiestart i 2022. På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen på posten med 13,2 mill. kroner. Utgiftsøkningen motsvares av en reduksjon på kap. 440, post 01.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 0,7 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 442, post 01 med 12,5 mill. kroner.

Kap. 444 Politiets sikkerhetstjeneste (PST)

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 0,8 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 445 Den høyere påtalemyndighet

Post 01 Driftsutgifter

Etterjustering lønnskompensasjon

På grunn av en inkurie ble det i Saldert budsjett 2022 bevilget for lav lønnskompensasjon til Den høyere påtalemyndighet, sammenlignet med hva de skulle hatt iht. lønnsoppgjøret. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 3,5 mill. kroner.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 0,3 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen over kap. 445, post 01 med 3,2 mill. kroner.

Kap. 446 Den militære påtalemyndighet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 14 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 448 Grensekommisæren

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 7 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap

Post 01 Driftsutgifter

Innreiseregistreringssystemet (IRRS)

I forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 51 S (2021–2022), jf. Innst. 119 S (2021–2022), ble innreiseregisteringssystemet (IRRS) besluttet videreført t.o.m. 30. juni 2022. I ettertid har regjeringen konkludert med å avvikle registreringsplikten for alle innreisende til Norge fra 12. februar 2022. Det legges imidlertid opp til å holde IRRS i beredskap ut juni 2023 for eventuell reetablering. Som følge av dette er bevilgningsbehovet for driften av systemet i 2022 redusert.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 32,5 mill. kroner.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 1,4 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 451, post 01 med 33,9 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres.

Merutgifter Nødnett

Avviklingen av Telenors kobbernett innebærer at komponenter i Nødnett må endres eller byttes ut innen utgangen av 2024. Arbeidet er omfattende, og for å klare å gjennomføre omleggingen i hele Nødnett innen fristen, må arbeidet starte i 2022.

Det foreslås derfor å øke bevilgningen til Nødnett på post 45 med 20,3 mill. kroner. Utgiftsøkningen motsvares av forslag om redusert bevilgning på kap. 440, post 01.

Samlokalisering av politiets operasjonssentraler og brannvesenets 110-sentraler

Per utgangen av 2021 er det gjennomført samlokalisering av politiets operasjonssentraler og brannvesenets 110-sentraler i Finnmark, Nordland, Møre og Romsdal, Innlandet, Øst og Sør-Øst politidistrikter. I 2021 var midlene til dette arbeidet hovedsakelig planlagt benyttet til gjennomføring av samlokalisering i Tromsø. Prosjektet ble utsatt som følge av ny dialog med Akutt-medisinsk kommunikasjonssentral (AMK) i Tromsø om eventuelt å være en del av den samlokaliserte sentralen til politi og brann. I forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 21 S (2021–2022) ble bevilgningen på posten derfor redusert med 10,2 mill. kroner. Det tas sikte på å gjenoppta dette arbeidet i 2022.

Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 10,2 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 451, post 45 med 30,5 mill. kroner.

Post 60 Refusjoner til kommunene og statsforvalterne mv.

Plikten til å gjennomføre innreisekarantene på karantenehotell ble opphevet 25. september 2021. Ordningen ble imidlertid videreført frem til 26. januar 2022, som et tilbud om karantenehotell for innreisende som hadde karanteneplikt, men som ikke hadde et annet egnet karantenested. I forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 51 S (2021–2022) ble det bevilget 180 mill. kroner på posten for å ta høyde for en mulig videreføring av karantenehotellordningen til og med 30. april 2022.

Kommunenes utgifter knyttet til isolasjon ble inntil 15. desember 2021 dekket over Helsedirektoratets tilskuddsordning for å dekke kommunenes utgifter til helse- og omsorgstjenester til personer som blir syke under et opphold på karantenehotell.

Testplikt for alle innreisende (etter ankomst til Norge) ble innført 3. desember 2021, og testplikt ved innreise (etter ankomst til Norge) ble opphevet 1. februar 2022. I tillegg innførte enkelte land, bl.a. Sverige 28. desember 2021, krav om negativ test før innreise. Som følge av dette oppstod et behov for ordninger for isolasjonsrom ved innreise og utreise. Regjeringen foreslår at kommunenes utgifter til isolasjonsrom ved innreise og utreise også dekkes av bevilgningen til karantenehotellordningen i den perioden kravene var gjeldende.

Posten hadde i 2021 stikkordet kan overføres. Overført bevilgning fra 2021 til 2022 er 615 mill. kroner. Dette gir en samlet disponibel bevilgning på posten på 795 mill. kroner.

På bakgrunn av ovennevnte endringer i karantenehotellordningen foreslår regjeringen at bevilgningen på kap. 451, post 60 reduseres med 180 mill. kroner. Resterende anslåtte utgifter i 2022 antas å ville kunne dekkes innenfor disponibel bevilgning på posten.

Kap. 452 Sentral krisehåndtering

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 58 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 453 Sivil klareringsmyndighet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 15 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 3453 Sivil klareringsmyndighet

Post 01 Gebyr

I Saldert budsjett 2022 er det bevilget 1,8 mill. kroner på posten. Inntekten forutsetter hjemmelsgrunnlag for gebyr på sikkerhetstjenester, som er en del av en pågående revisjon av sikkerhetsloven. Revisjonsarbeidet er forsinket, og hjemmelsgrunnlaget for gebyrsetting ved behandling av adgangsklareringer vil ikke være på plass for å realisere forventet inntektskrav i 2022.

Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 1,8 mill. kroner.

Kap. 454 Redningshelikoptertjenesten

Post 01 Driftsutgifter

Tiltaksplan for dagens Sea King-redningshelikopterflåte og økte driftsutgifter

Det har over flere år pågått et vedlikeholds- og modifiseringsprogram for Sea King-helikopterflåte for å sørge for forsvarlig beredskap og drift frem til de nye redningshelikoptrene «SAR Queen» er innfaset. På bakgrunn av at en del av kostnadene til vedlikehold av motorer og komponenter samt gjennomføring av vedlikehold for levetidsforlengelse på enkelte skrog først påløper senere, ble bevilgningen på kap. 454, post 01 i 2021 redusert med 18 mill. kroner i forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 21 S (2021–2022) Endringar i statsbudsjettet 2021 under Justis- og beredskapsdepartementet. Utgiftene vil påløpe i 2022. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på kap. 454, post 01 med 18 mill. kroner.

Videre ble driftsutgiftene i 2021 redusert med 77 mill. kroner i forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 21 S (2021–2022) Endringar i statsbudsjettet 2021 under Justis- og beredskapsdepartementet. Utgiftene vil påløpe i 2022 og senere år. Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 454, post 01 med 52 mill. kroner.

Etablering av redningshelikopterbase i Tromsø

Arbeidet med å etablere en ny redningshelikopterbase i Tromsø pågår. Det vil påløpe økte driftsutgifter for basen som følge av at kontrakten med den sivile operatøren på Florø-basen må forlenges. Dette skyldes at innfasing av de nye redningshelikoptrene er forsinket. Den sivile operatøren vil i en periode ha ansvaret for driften av redningshelikopterbasene i både Tromsø og Florø samt på Svalbard. Dette medfører økte utgifter til leie av helikopter og behov for økt antall piloter i perioden. De økte kostnadene i 2022 på om lag 7 mill. kroner dekkes av overført ubrukt bevilgning fra 2021 på posten. Merkostnadene i 2023 anslås til om lag 15 mill. kroner.

Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 15 mill. kroner.

Prosjektet for anskaffelse av nye redningshelikoptre

Det foreslås å redusere bevilgningen med 4,1 mill. kroner pga. faseforskyvning av utgifter til konsulentbistand mv. i prosjektet for anskaffelse av nye redningshelikoptre.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 0,2 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 454, post 01 med til sammen 50,7 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Anskaffelse av nye redningshelikoptre

Det er inngått kontrakt for anskaffelse av 16 nye redningshelikoptre til erstatning for Sea King-maskiner. I tillegg til nye redningshelikoptre omfatter kostnadsrammen utgifter til bl.a. bygningsmessige tilpasninger ved redningshelikopterbasene og tilpasning av landingsmulighetene ved enkelte sykehus. Leverandøren har hatt utfordringer med utvikling og godkjenning av de nye redningshelikoptrene, med påfølgende forsinkelser for forsvarssektorens innføringsprogram. Velten av det første helikopteret som ble levert i 2017, og pandemien har også bidratt til forsinkelser. Gjeldende fremdriftsplan tilsier at alle de nye helikoptrene vil være innfaset i løpet av 2023. Det er imidlertid knyttet usikkerhet til fremdriften bl.a. på grunn av høyt vedlikeholdsbehov og delemangel, samt utfordringer i leveransene av helikoptrene. Det antas videre at det vil påløpe merutgifter til arbeidet med tilpasning av landingsplassene ved enkelte sykehus i forhold til det som er avsatt i kostnadsrammen. Regjeringen vil komme tilbake til ovennevnte i senere budsjettfremlegg.

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med til sammen 986,8 mill. kroner, i hovedsak som følge av forskyvning av utbetalinger til senere år. Det vises videre til omtale av forslag til ny kostnadsramme under Andre saker nedenfor.

Kap. 455 Redningstjenesten

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 79 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 73 Tilskudd til Redningsselskapet

Redningsselskapet fikk ved en feil ikke utbetalt hele tilskuddet Stortinget bevilget i 2021. Avviket mellom bevilget og tildelt beløp i 2021 er på 5 mill. kroner.

Det foreslås derfor å øke bevilgningen på kap. 455, post 73 med 5 mill. kroner.

Kap. 457 Nasjonal sikkerhetsmyndighet

Post 01 Driftsutgifter

Sikkerhetskonferanse

I Saldert budsjett 2022 ble det tatt høyde for at Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) planla å gjennomføre en fysisk sikkerhetskonferanse i 2022. Som følge av pandemien og restriksjoner i samfunnet besluttet NSM i januar kun å gjennomføre en digital Sikkerhetskonferanse i 2022. Dette medfører bortfall av kostnader og inntekter.

Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 457, post 01 med 4 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon under kap. 3457, post 01.

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 0,3 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 457, post 01 med til sammen 4,3 mill. kroner.

Kap. 3457 Nasjonal sikkerhetsmyndighet

Post 01 Inntekter

Som følge av at Sikkerhetskonferansen i 2022 ble gjennomført digitalt, er inntektsgrunnlaget for NSM blitt redusert sammenlignet med saldert budsjett.

Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 3457, post 01 med 4 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon under kap. 457, post 01.

Kap. 460 Spesialenheten for politisaker

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 91 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 466 Særskilte straffesaksutgifter m.m.

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 0,5 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 467 Norsk Lovtidend

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten dekker utgifter til utarbeiding av manuskript og arbeidet med den elektroniske utgaven av Norsk Lovtidend. Bevilgningen på posten er på 9,3 mill. kroner. Avregningen for 2022 viser et bevilgningsbehov på 8,6 mill. kroner. Det vil ikke påløpe ytterligere kostnader i 2022. Det foreslås med bakgrunn i dette å redusere bevilgningen på kap. 467, post 01 med 0,7 mill. kroner.

Kap. 468 Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 18 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 470 Fri rettshjelp

Post 01 Driftsutgifter

Det er anslått et mindrebehov til fri rettshjelp i saker om tilbakekall av statsborgerskap, jf. omtale under kap. 490, post 01. Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 470, post 01 med 0,4 mill. kroner.

Kap. 473 Statens sivilrettsforvaltning

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 48 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 70 Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning

Det er et grunnleggende prinsipp i norsk rett at ved personskade skal den skadelidte ha full erstatning og dermed ikke komme dårligere ut etter skaden enn om den ikke hadde inntruffet. Erstatningen fastsettes som hovedregel til en engangssum. Ved beregningen benyttes en kapitaliseringsrente. Ny forskrift om kapitaliseringsrente ved utmåling av personskadeerstatning har vært på høring. Den generelle kapitaliseringsrenten, som benyttes i voldserstatningssaker, ble her foreslått endret fra dagens 4 pst. til 2,5 pst. Høringsinstansene var positive til endringen. Justis- og beredskapsdepartementet legger opp til at den nye kapitaliseringsrenten skal tre i kraft fra og med 1. oktober 2022. Erstatningsutbetalingene på voldsofferområdet anslås å øke med 12 mill. kroner per år som følge av endringen. På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen på posten med 3 mill. kroner. Utgiftsøkningen motsvares av en reduksjon på kap. 440, post 01.

Kap. 480 Svalbardbudsjettet

Post 50 Tilskudd

Bevilgningen foreslås redusert med 75 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 490 Utlendingsdirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Tilbakekall av statsborgerskap

I Saldert budsjett 2022 er det bevilget midler til arbeid med tilbakekall av statsborgerskap, som skal benyttes til saksbehandling i Utlendingsdirektoratet (UDI), Utlendingsnemnda (UNE) og politiet samt dekke utgifter til domstolene og fri rettshjelp. På bakgrunn av oppdaterte behov i virksomhetene foreslås det å omfordele øremerkede midler knyttet til behandlingene av disse sakene på kap. 410, post 01, kap. 440, post 01, kap. 470, post 01, kap. 490, post 01, kap. 491, post 01 og kap. 491, post 21.

Det foreslås å øke UDIs bevilgning til behandling av tilbakekall av statsborgerskap på kap. 490, post 01 med 1 mill. kroner i 2022.

Økt kapasitet for å håndtere økte asylankomster

Høye ankomsttall av fordrevne fra Ukraina innebærer betydelig økt oppgavetilfang i UDI. Bevilgningen på posten ble økt med 150 mill. kroner i forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 78 S (2021–2022), jf. Innst. 270 S (2021–2022). Etter en oppdatert vurdering av UDIs merbehov i 2022 for å håndtere fordrevne fra Ukraina, foreslås det nå å øke UDIs driftspost med ytterligere 26,3 mill. kroner for å tilsette flere i midlertidige stillinger.

Endrede jobbreisevaner etter pandemien

Bevilgningen foreslås redusert med 0,8 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 490, post 01 med 26,5 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak

Økte kostnader til mottaksdrift

Ved Stortingets behandling av Prop. 78 S (2021–2022), jf. Innst. 270 S (2021–2022), ble bevilgningen på posten økt med 4 110,7 mill. kroner for å håndtere økte asylankomster og fordrevne fra Ukraina. Etter en oppdatert vurdering av merbehovet for å håndtere de økte ankomstene, foreslås det å øke bevilgningen på posten med ytterligere 303 mill. kroner.

Styrke barnefaglig kompetanse ved asylmottak

Barn utgjør en vesentlig andel av fordrevne personer fra Ukraina til Norge, og det er viktig at barna ivaretas på en god måte i asylmottak. I forbindelse med behandling av Prop. 78 S og Innst. 270 S (2021–2022) har også Stortinget understreket viktigheten av å styrke den barnefaglige kompetansen ved asylmottakene. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen på posten med 20,3 mill. kroner for å opprette stillinger til barnefaglig kompetanse i nye mottak for enslige mindreårige, i tråd med økt beleggsprognose og gjeldende norm. Videre foreslår regjeringen å øke bevilgningen med ytterligere 17,2 mill. kroner for å øke den barnefaglige kompetansen i hele mottakssystemet.

Smitteverntiltak i asylmottakene

UDI har siden mars 2020 iverksatt flere tiltak for å begrense smitte og spredning av covid-19 i asylmottakene. Grunnet smittesituasjonen mot slutten av 2021, usikkerheten rundt alvorligheten av omikronvarianten av viruset og lav vaksinasjonsgrad blant asylsøkere, var det nødvendig med tiltak i asylmottakene også ved inngangen til 2022. Tiltakene innebærer i hovedsak økt mottakskapasitet for å redusere trangboddhet og for å ha fasiliteter til isolasjon og karantene. Siden februar har en stor del av smitteverntiltakene i samfunnet bortfalt, men den økte mottakskapasiteten har blitt benyttet til å innkvartere fordrevne fra Ukraina. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 31,9 mill. kroner knyttet til smitteverntiltakene.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 490, post 21 med 372,3 mill. kroner.

Post 70 Stønader til beboere i asylmottak

Etter en nærmere gjennomgang av bevilgningsbehovet som ble lagt til grunn i Prop. 78 S og Innst. 270 S (2021–2022) er behovet for beboerytelser korrigert. Utgiftene er i større grad knyttet til ankomster og ikke botid i mottak som tidligere lagt til grunn. På bakgrunn av dette foreslås det at bevilgningen på posten økes med 15 mill. kroner.

Post 73 Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak, kan nyttes under kap. 671, post 60

I bevilgningen i Saldert budsjett 2022 ble det lagt til grunn en kvote for overføringsflyktninger/byrdedeling på 3 000 plasser i 2022, samt at det ville bli overført 1 200 ubrukte plasser fra 2021 til 2022 som følge av at pandemiutbruddet førte til forsinkelser i uttak. Da Norge evakuerte afghanske borgere høsten 2021, ble kvoten likevel fylt opp, slik at de 1 200 plassene ikke ble overført til 2022. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på posten med 6,8 mill. kroner.

Post 75 Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres

I Saldert budsjett 2022 ble det lagt til grunn en bevilgning for å dekke reiseutgifter til hele kvoten på 3 000 plasser i 2022, samt at det ville bli overført 1 200 ubrukte plasser fra 2021 til 2022. Det er et mindrebehov på posten på 3,4 mill. kroner knyttet til at det ikke ble overført ubrukte kvoteplasser fra 2021 til 2022, jf. omtale under post 73.

Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 490, post 75 med 3,4 mill. kroner.

Kap. 3490 Utlendingsdirektoratet

Post 03 Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter

Reiseutgifter til og fra utlandet for flyktninger kan i tråd med statistikkdirektivet til OECD/DAC godkjennes som offisiell bistand og refunderes over bistandsbudsjettet. Som følge av bevilgningsendringer ved Stortingets behandling av Prop. 78 S og Innst. 270 S (2021–2022), og endringer som foreslås i denne proposisjonen på kap. 490, postene 01 og 75, foreslås det å øke inntektene på kap. 3490, post 03. Bevilgningen på posten foreslås økt med 20,1 mill. kroner.

Post 04 Asylmottak, ODA-godkjente utgifter

Visse innenlandske utgifter til mottak av asylsøkere og flyktninger kan i tråd med statistikkdirektivet til OECD/DAC godkjennes som offisiell bistand og refunderes over bistandsbudsjettet. Bevilgningsendringer vedtatt i forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 78 S og Innst. 270 S (2021–2022), samt endringer som foreslås i denne proposisjonen på kap. 490, postene 21, 60 og 70, medfører økte inntekter på kap. 3490, post 04. Bevilgningen på posten foreslås økt med 5 626,5 mill. kroner.

Post 06 Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter

Utgifter til overføring av flyktninger kan i tråd med statistikkdirektivet til OECD/DAC godkjennes som offisiell bistand og refunderes over bistandsbudsjettet. Som følge av bevilgningsendringer ved Stortingets behandling av Prop. 78 S og Innst. 270 S (2021–2022) og endringer som foreslås i forbindelse med denne proposisjonen på kap. 490, post 73, foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 8,2 mill. kroner.

Kap. 491 Utlendingsnemnda

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

Tilbakekall av statsborgerskap

Behovet for midler til å behandle saker om tilbakekall av statsborgerskap i UNE i 2022 er mindre enn det som ble lagt til grunn i saldert budsjett, jf. omtale under kap. 490, post 01. Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 1,5 mill. kroner.

Endrede jobbreisevaner etter pandemien

Bevilgningen foreslås redusert med 20 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 491, post 01 med 1,5 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling, kan nyttes under post 01

Behovet for midler til å behandle saker om tilbakekall av statsborgerskap i 2022 er mindre enn det som ble lagt til grunn i saldert budsjett, jf. omtale under kap. 490, post 01.

Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen på posten med 0,5 mill. kroner.

Andre saker

Om gjennomføringen av Schengen-forpliktelsene i justissektoren

For å forbedre bekjempelsen av grensekryssende kriminalitet, terror og ulovlig migrasjon, er det igangsatt et omfattende arbeid i Schengen-området med å utvikle og implementere flere felles-europeiske systemer for styrket grensekontroll og politisamarbeid, bedre informasjonsdeling og sikkerhet. Norge er gjennom Schengen-medlemskapet forpliktet til å gjennomføre endringer i tjenester og arbeidsprosesser med tilhørende systemutvikling og -implementering iht. EUs regelverk. Stortinget vedtok ved behandlingen av Prop. 1 S (2021–2022), Innst. 6 S (2021–2022), kostnads- og styringsrammer for UDIs prosjekter tilknyttet systemene Schengen informasjonssystem (SIS), Visa information system (VIS), Eurodac og Interoperabilitet, samt kostnads- og styringsramme for politiets prosjekt knyttet til SIS.

Den totale Schengen IKT-prosjektporteføljen i politiet og UDI er omfattende. Systemene har avhengigheter seg imellom både nasjonalt og internasjonalt, og grensesnitt mot eksisterende tjenester og saksbehandlingssystemer i politiet og utlendingsforvaltningen. Systemene er felles for alle land i Schengen-området, og gjennomføringen er preget av felles-europeiske milepæler og ikrafttredelsestidspunkt for hvert enkelt system. En forsinkelse i ett medlemsland kan derfor forsinke både den sentrale utviklingen i EU og gjennomføringen i øvrige land.

Prosjektenes økonomiske størrelse, kompleksitet og avhengigheter medfører at den nasjonale prosjektporteføljen er preget av høy usikkerhet og økonomisk risiko. Dette gjenspeiles i resultatene fra eksterne kvalitetssikringer som er gjennomført for samtlige av prosjektene i de to etatene. EU har blant annet varslet forsinkelser i utviklingen av systemene sentralt i EU. Regjeringen vil derfor komme tilbake til Stortinget for videre oppfølging og orientering om saken på egnet måte.

Se også omtale under kap. 440, post 45.

Fullmakt Bergen tinghus

Det er bevilget 11 mill. kroner i 2021 og 40 mill. kroner i 2022 til å forprosjektere rehabilitering av Bergen tinghus. Forprosjektet skal etter planen være ferdigstilt i 2023. Prosjektet skal deretter gjennomgå ekstern kvalitetssikring (KS2), med sikte på at Stortinget kan ta stilling til prosjektet, herunder forslag til kostnadsramme og startbevilgning, ved behandlingen av statsbudsjettet for 2024.

Som et forberedende tiltak foreslås det at Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inngåelse av leieavtaler i forbindelse med rehabiliteringen av Bergen tinghus. Fullmakten som foreslås innebærer at Justis- og beredskapsdepartementet kan pådra seg forpliktelser innenfor en ramme på 271 mill. kroner, for midlertidige avlastningslokaler til bruk i rehabiliteringsperioden og for permanente tilleggsarealer som vil benyttes også etter ferdigstilt rehabilitering. Fullmakten tar høyde for at det kan inngås leiekontrakt for midlertidige lokaler med varighet ut rehabiliteringsperioden og leiekontrakt for permanente lokaler med inntil 20 års varighet, eksklusive eventuelle opsjoner om forlengelse mv. Årlig husleie og kontraktslengde vil først avklares etter at det er gjennomført en konkurranse i markedet. En slik fullmakt vil bidra til kostnadseffektiv gjennomføring av et ev. rehabiliteringsprosjekt. Dersom Stortinget ikke vedtar en startbevilgning i forbindelse med 2024-budsjettet, vil staten trolig bli ansvarlig for å kompensere utleier som følge av inngåtte avtaler. Å inngå leiekontraktene allerede nå forventes likevel å gi lavere kostnader, høyere nytte og større sannsynlighet for en vellykket prosjektgjennomføring sammenlignet med å vente.

På denne bakgrunn foreslår regjeringen at Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet får fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inngåelse av leieavtaler i forbindelse med rehabiliteringen av Bergen tinghus, jf. forslag til romertallsvedtak.

Forslag om økt bestillingsfullmakt under kap. 440, post 01

Justis- og beredskapsdepartementet har i 2022 en bestillingsfullmakt på posten på 150 mill. kroner. Denne benyttes hovedsakelig til innkjøp av spesialutstyr og materiell til politiet. Det er lang leveringstid på flere anskaffelser, blant annet som følge av problemer i de globale forsyningskjedene. Flere anskaffelser som skal gjennomføres i 2022, forventes derfor å bli levert og utgiftsført først i 2023.

På denne bakgrunn foreslår regjeringen at Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 kan bestille varer utover den gitte bevilgning, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 250 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Forslag om økt kostnadsramme for anskaffelsen av nye redningshelikoptre

I forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 195 S (2020–2021) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2021 ble kostnadsrammen for anskaffelsen av nye redningshelikoptre endret bl.a. som følge av forsinkelser og utfordringer med utvikling, leveranse og innfasing av SAR Queen.

I forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 1 S (2021–2022) og Prop. 1 S Tillegg 1 (2021–2022) Endring av Prop. 1 S (2021–2022) Statsbudsjettet 2022, ble kostnadsrammen til anskaffelsen nedjustert som følge av planlagt flytting av Bodø lufthavn, i tillegg til at kostnadsrammen ble prisjustert. Ved en feil ble ikke samme beregningsmåte for prisjustering av kostnadsrammen benyttet i Statsbudsjettet 2022 som ble lagt til grunn i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2021. Regjeringen foreslår derfor å endre kostnadsrammen for anskaffelsen i tråd med prinsippene som ble lagt til grunn ved beregning av endret kostnadsramme vedtatt av Stortinget ifb. Revidert nasjonalbudsjett 2021.

På bakgrunn av ovennevnte foreslås det å øke kostnadsrammen fra 14 887 mill. kroner til 14 988 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Oppfølging av anmodningsvedtak om ny politihøgskole

Det vises til anmodningsvedtak nr. 676, 25. februar 2021:

«Stortinget ber regjeringen igangsette planleggingen av ny politihøgskole og komme tilbake til Stortinget på en egnet måte».

Dokumentene som ligger til grunn for vedtaket er Meld. St. 29. (2019–2020) og Innst. 248 S (2020–2021) fra justiskomiteen.

Politihøgskolen (PHS) har i dag bacheloravdeling i Bodø, Stavern og Oslo, og utdanningssenter i Kongsvinger. PHS er en viktig lokal institusjon flere av disse stedene, og dagens desentraliserte struktur bidrar til et positivt mangfold i politiutdanningen. I 2017 gjennomførte Dovre Group en foranalyse av eiendomsbehov for justissektoren i Osloområdet. For PHS ble tilstanden vurdert som akseptabel for alle kriteriene. Tilstanden på bygget tilsier at ny politihøgskole ikke bør prioriteres, gitt at handlingsrommet i budsjettene i årene fremover forventes vesentlig redusert sammenlignet med hva vi har blitt vant til. Regjeringen foreslår derfor at anmodningsvedtak nr. 676 av 25. februar 2021 oppheves, jf. forslag til romertallsvedtak.

Oppfølging av anmodningsvedtak om endring av utlendingsloven

Det vises til anmodningsvedtak nr. 419, 8. mars 2022:

«Stortinget ber regjeringen raskt vurdere hvordan flyktninger med midlertidig kollektivt opphold som bor utenfor asylmottak midlertidig kan sikres stønad til livsopphold.»

Dokumentet som ligger til grunn for vedtaket er Innst. 175 L (2021–2022) om endring i utlendingsloven (innhenting av opplysninger fra utdanningsinstitusjoner mv.).

Justis- og beredskapsdepartementet ga 16. mars 2022 UDI instruks GI-4/2022 – Instruks om alternativ mottaksplassering for personer fordrevet fra Ukraina som får midlertidig kollektiv beskyttelse, jf. utlendingsforskriften § 7-5 a, jf. utlendingsloven § 34. Vedtaket anses med dette fulgt opp.

UDI gis med denne instruksen fullmakt til å utvide målgruppen for ordningen med alternativ mottaksplass (AMOT), under kap. 490, post 60. Kommuner vil etter søknad til UDI kunne få 16 105 kroner per person per måned for personer i målgruppen som bor i privat regi, frem til bosetting. AMOT gir mulighet for en styrt ansvarsoverføring fra UDI til kommuner som ønsker å overta ansvaret for asylsøkere/flyktninger i kommunen før de blir bosatt. Kommuner som aksepterer å ta imot personer på AMOT vil motta tilskudd fra UDI, men vil til gjengjeld stå ansvarlig for å utbetale alle ytelser og gi kommunale tjenester til disse personene.

2.5 Kommunal- og distriktsdepartementet

Kap. 1 H.M. Kongen og H.M. Dronningen

Post 50 Det kongelige hoff

Posten dekker utgifter til Det kongelige hoff som skal understøtte H.M. Kongen og Kongefamilien.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 31 mill. kroner mot tilsvarende økning av kap. 1, post 51, jf. omtale under post 51.

Post 51 Særskilte prosjekter ved Det kongelige hoff

Sikringsprosjektet ved de statlige og private kongelige eiendommer gjennomføres i regi av Det kongelige hoff. Prosjektet ble første gang omtalt i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2014. Kostnadsrammen for sikringsprosjektet ble vedtatt ved behandlingen av statsbudsjettet for 2018, og er på 623,8 mill. kroner (prisnivå per 1. juli 2022).

I Prop. 1 S (2021–2022) for Kommunal- og moderniseringsdepartementet ble det rapportert om at arbeidene i Slottsparken og Dronningparken har vist seg å være utfordrende. Dette skyldes blant annet at ulike forhold under bakkenivå har komplisert og økt omfanget av arbeidene i parkene, noe som medførte økt likviditetsbehov. Disse forholdene, sammenholdt med følgene av koronapandemien, med utfordringer for både vareleveranser og innreise av arbeidskraft, har ført til forsinkelser som har økt kostnadene ytterligere. I tillegg har økte priser på materialer økt kostnadene.

På bakgrunn av ovennevnte forhold foreslås det å øke prosjektets kostnadsramme til 725 mill. kroner (prisnivå per 1. juli 2022), jf. forslag til romertallsvedtak. Det tas sikte på å gjennomføre en usikkerhetsanalyse for de gjenstående delene av prosjektet, og eventuelt komme tilbake til saken i nysalderingen for 2022. Det foreslås å øke bevilgningen med 74,2 mill. kroner, hvorav 31 mill. kroner omdisponeres fra kap. 1, post 50.

Kap. 500 Kommunal- og distriktsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen dekker i hovedsak lønn, husleie og andre faste utgifter for Kommunal- og distriktsdepartementet.

IT-lisenser

I 2016 ble det rammeoverført bevilgning for lisenser fra Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon (DSS) til Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ). Som følge av endret finansieringsprinsipp for SAP-lisenser og fakturahåndtering, ble bevilgning for lisenser rammeoverført tilbake til departementene i 2022. Ved en feil ble midlene som skulle til DSS rammeoverført til Kommunal- og distriktsdepartementets budsjettkapittel. På bakgrunn av dette foreslås det å redusere kap. 500, post 01 med 511 000 kroner mot en tilsvarende økning av kap. 510, post 01.

Budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 366 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Ny løsning for e-postsynkronisering

I forbindelse med anskaffelse av en ny løsning for e-postsynkronisering foreslås bevilgningen redusert med 1 mill. kroner mot en tilsvarende økning av kap. 510, post 45, jf. nærmere omtale under kap. 510, post 45.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 1,9 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

Bevilgningen dekker Kommunal- og distriktsdepartementet behov for kjøp av statistikk, data, utredninger, evalueringer og formidling av kunnskap samt gjennomføring av midlertidige tiltak og prosjekter.

Åpning av nasjonalt minnested på Utøyakaia

Det skal være åpning av det nasjonale minnestedet på Utøyakaia 18. juni 2022. Arrangementet vil være for etterlatte, overlevende, frivillige, representanter for redningsmannskaper, og lokalbefolkningen. Kongehuset vil være representert. Kostnadene skal dekke arrangementet, logistikk og opplegg i tilknytning til åpningen. I tillegg kommer reiseutgifter for etterlatte. På bakgrunn av dette økes bevilgningsbehovet med 8 mill. kroner.

Havpanelet

I statsbudsjettet for 2022 ble det overført 625 000 kroner til Utenriksdepartementets kap. 118, post 21 for å dekke departementets andel av utgifter til Høynivåpanelet for bærekraftig havøkonomi (Havpanelet). På grunn av flere giverland enn forutsatt reduseres det norske bidraget fra 15,0 til 10,0 mill. kroner i 2022. På bakgrunn av dette foreslås det å øke bevilgningen med 200 000 kroner mot en tilsvarende reduksjon på Utenriksdepartementets budsjett.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 8,2 mill. kroner.

Kap. 502 Tariffavtalte avsetninger mv.

Post 72 Pensjonskostnader tjenestemannsorganisasjonene

Bevilgningen skal synliggjøre statens årlige bidrag til tjenestemannsorganisasjonene på pensjonsområdet. Som følge av at Statens pensjonskasse skal fakturere utgiftene halvårlig og etterskuddsvis, og fakturaen for andre halvår 2022 dermed vil bli betalt i 2023, er premieprognosen for 2022 beregnet til 17,0 mill. kroner. Det foreslås derfor at bevilgningen reduseres med 14,0 mill. kroner.

Kap. 505 Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen gjelder kostnadene til Statens pensjonskasse for å administrere boliglånsordningen. Administrasjonskostnadene anslås å utgjøre 40,0 mill. kroner i 2022, en økning på 4,0 mill. kroner fra saldert budsjett. Økningen skyldes at det legges til grunn økt søknadsinngang og flere utbetalte lån enn i saldert budsjett. Det foreslås derfor at bevilgningen økes med 4,0 mill. kroner.

Post 90 Utlån, overslagsbevilgning

Bevilgningen dekker forventet brutto utlån til boliglån, i tillegg til beregnede opptjente, ikke betalte renter på lånene. Som følge av at det legges til grunn økt søknadsinngang og flere utbetalte lån enn i saldert budsjett, anslås utbetalte lån i 2022 til å utgjøre 14 100 mill. kroner. Anslaget inkluderer om lag 43,0 mill. kroner i beregnede opptjente renteinntekter ved utgangen av 2022. Det foreslås på denne bakgrunn at bevilgningen økes med 2 700 mill. kroner.

Kap. 3505 Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

Post 01 Gebyrinntekter, lån

Bevilgningen gjelder innbetaling av gebyrer fra låntagerne i boliglånsordningen i Statens pensjonskasse i form av termingebyr, etableringsgebyr, purregebyr o.l. Som følge av at det legges til grunn økt søknadsinngang og flere utbetalte lån enn i saldert budsjett, anslås gebyrinntektene til å utgjøre 36,0 mill. kroner i 2022. Bevilgningen foreslås derfor økt med 4 mill. kroner.

Post 90 Tilbakebetaling av lån

Posten omfatter ordinære og ekstraordinære avdrag og tilbakeføring av beregnet opptjente, men ikke betalte renteinntekter. Basert på erfaringstall forventes det en reduksjon i antall innfridde lån. Det foreslås å redusere bevilgningen med 1 800 mill. kroner som følge av forventet reduksjon i innbetalinger i 2022.

Kap. 5607 Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

Post 80 Renter

Bevilgningen gjelder renteinntekter og opptjente, ikke betalte renter knyttet til boliglånsordningen i Statens pensjonskasse. Som følge av at det forventes en høyere vekst i låneporteføljen gjennom 2022 enn forutsatt i saldert budsjett, foreslås det å øke bevilgningen med 59,0 mill. kroner.

Kap. 506 Yrkesskadeforsikring

Post 01 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

Bevilgningen gjelder utgifter til yrkesskadeutbetalinger i 2022, herunder refusjon til Nav av trygdeutgifter ved yrkesskader. Refusjon til Nav beregnes i prosent av forrige års erstatningsutbetalinger etter lov om yrkesskadeforsikring. Faktiske erstatningsutbetalinger i 2021 ble høyere enn det som er lagt til grunn i saldert budsjett for 2022. Dette innebærer at refusjonen som skal betales til Nav i 2022 basert på erstatningsutbetalingene i 2021 er høyere enn anslaget i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 17,0 mill. kroner.

Kap. 507 Gruppelivsforsikring

Post 01 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten gjelder erstatningsutbetalinger og kostnader til å administrere gruppelivsordningen. Basert på erfaringstall for antall erstatningssaker og gjennomsnittlig erstatningsutbetaling legges det til grunn et bevilgningsbehov på 200,0 mill. kroner. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 13,0 mill. kroner.

Kap. 510 Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen dekker utgifter til lønn og andre driftsutgifter for DSS. I tillegg dekker bevilgningen utgifter til fellestjenester for departementsfellesskapet og Statsministerens kontor.

IT-lisenser

Det foreslås å øke bevilgningen med 511 000 kroner mot tilsvarende reduksjon av kap. 500, post 01, jf. omtale under kap. 500, post 01.

Budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 81 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen økt med 430 000 kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bevilgningen dekker utgifter til investeringer, vedlikehold, utskifting av utstyr og utviklingskostnader i DSS.

Alle brukerne av IKT-plattformen for departementene kan i dag lese og behandle alle e-postdata på sin iPhone eller iPad. Det har oppstått behov for å anskaffe en ny løsning for e-postsynkronisering som vil ivareta tilstrekkelig sikkerhet og forenkle overføring av informasjon når dataene fra plattformen som Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon benytter skal overføres til Forsvarsdepartementets felles IKT-løsning.

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med totalt 13,2 mill. kroner.

Av denne økningen foreslås det at 7,2 mill. kroner finansieres ved brukerbetaling. Brukerbetalingen fordeles på departementene på felles plattform, og er beregnet etter antall ansatte i 2021 som er registrert i statistikken til Statistisk sentralbyrå. Det foreslås derfor å overføre 7,2 mill. kroner fra departementenes budsjettkapitler til denne posten.

Tabell 2.1 Brukerfinansiering

Departement

Andel brukerfinansiering

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

505 000

Barne- og familiedepartementet

386 000

Finansdepartementet

766 000

Helse- og omsorgsdepartementet

568 000

Klima- og miljødepartementet

662 000

Kommunal- og distriktsdepartementet

1 016 000

Kultur- og likestillingsdepartementet

406 000

Kunnskapsdepartementet

878 000

Landbruks- og matdepartementet

362 000

Nærings- og fiskeridepartementet

854 000

Olje- og energidepartementet

380 000

Samferdselsdepartementet

417 000

Kap. 525 Statsforvalterne

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 2,3 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

Post 30 Prosjektering av bygg, kan overføres

Bevilgningen dekker utgifter til prosjektering av byggeprosjekter frem til fullført forprosjekt.

Nationaltheatret

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 15,0 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen over kap. 2445, post 31. Midlene skal benyttes til videre planlegging og utredning av rehabiliteringsprosjektet.

NTNU Campussamling

Regjeringen foreslår at prosjektet avsluttes i sin nåværende form, og at det utredes en betydelig nedskalering av prosjektet. Regjeringen tar sikte på å komme tilbake til dette i statsbudsjettet for 2023.

Det er bevilget 336,0 mill. kroner i 2022. Det foreslås å redusere bevilgningen til prosjektet med 176,0 mill. kroner. Gjenstående bevilgning skal brukes til å sluttføre reguleringsprosesser og avslutte pågående programmeringsarbeid på en måte som gjør at det vil være mulig å ta i bruk ved en ev. videreføring av prosjektet. Ut over dette skal bevilgningen også brukes til hensiktsmessig arbeid med å utrede alternativer for det nedskalerte prosjektet, samt ev. videre planlegging og forprosjektering. Gjenstående bevilgning skal brukes til å sluttføre reguleringsprosesser og avslutte pågående programmeringsarbeid. Det vises til omtale av prosjektet under kap. 530, post 45 og i avsnitt 3.1.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 161,0 mill. kroner.

Post 31 Igangsetting av byggeprosjekter, kan overføres

Posten dekker midler til oppstart av nye byggeprosjekter utenfor husleieordningen.

Regjeringen foreslår å utsette oppstart av Ocean Space Centre, jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 405,0 mill. kroner.

Post 33 Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

Bevilgningen dekker videreføring av byggeprosjekter som Stortinget tidligere har vedtatt å starte opp. Bevilgningen skal sikre optimal fremdrift i prosjekter under oppføring.

Livsvitenskapsbygget har et økt likviditetsbehov på 600,0 mill. kroner i 2022. Dette skyldes i hovedsak at bevilgningen i saldert budsjett ikke tok høyde for at prosjektet nå inkluderer arealer til Oslo universitetssykehus.

Det foreslås å øke bevilgningen med 600,0 mill. kroner.

Post 36 Kunstnerisk utsmykking, kan overføres

Posten inneholder midler til kunstnerisk utsmykking i statlige bygg under oppføring, også for byggeprosjekter på kap. 2445. Bevilgningen disponeres av Kunst i offentlige rom (KORO) som gjennomfører prosjektene. Kostnader til kunstnerisk utsmykking tas ikke inn i grunnlaget for husleieberegningen.

I 2022 vil arbeidet med nasjonalt minnested i regjeringskvartalet etter 22. juli 2011 starte opp. KORO skal i samarbeid med Statsbygg gjennomføre en konkurranse i flere trinn, og utvikle forprosjektet med sikte på å etablere det nasjonale minnestedet i regjeringskvartalet. Midler til planlegging i 2022 vil bli dekket innenfor gjeldende budsjettramme på posten.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bevilgningen dekker anskaffelse av brukerutstyr til byggeprosjektene i de tilfeller Statsbygg gis i oppdrag å prosjektere og anskaffe dette. Bevilgningen gjelder også brukerutstyr i byggeprosjekter som bevilges over kap. 2445, samt nødvendige tiltak på Nationaltheatret.

Samlokalisering av Havforskningsinstituttet og Fiskeridirektoratet

Stortinget vedtok i statsbudsjettet 2021 å sette i gang forprosjekt for samlokalisering av Havforskningsinstituttet og Fiskeridirektoratet i et nytt bygg i Bergen. Det er lagt til grunn et kostnadsestimat på 634 mill. kroner for brukerutstyrsprosjektet. Brukerutstyrsprosjektet henger tett sammen med byggeprosjektet, og fremdriften vil følge byggeprosjektet. Samlet prosjekteringskostnad for brukerutstyr anslås til 30,0 mill. kroner. Av dette påløper 10,0 mill. kroner i 2022. Det foreslås å øke bevilgningen med 10,0 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon av bevilgningen over kap. 2445, post 30.

NTNU Campussamling

Det er bevilget 28,8 mill. kroner til prosjektet i 2022. Regjeringen foreslår å nedskalere prosjektet, jf. omtale under post 30. Det foreslås å redusere bevilgningen med 20 mill. kroner

Nationaltheatret

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 25,0 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen over kap. 2445, post 31. Midlene skal benyttes til nødvendige tiltak som legger til rette for at bygget fortsatt kan benyttes.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 15,0 mill. kroner.

Kap. 2445 Statsbygg

Post 24 Driftsresultat

Driftsbudsjettet til Statsbygg skal dekke alle utgifter til forvaltning, drift og vedlikehold av eiendommene, samt avskrivninger og renter.

Byggelånsrenter

I saldert budsjett for 2022 ble estimatet for bygg under utførelse vurdert høyere enn faktisk resultat. Behovet på post 39 Byggelånsrenter ble derfor estimert for høyt, og tilsvarende ble estimatet på underpost 24.4 Renter av statens kapital vurdert for lavt. Det foreslås derfor å øke driftsresultatkravet med 70,0 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon av post 39.

Effektiviseringsgevinster i Statsbygg

Det foreslås å øke driftsresultatkravet med 50,0 mill. kroner for å hente ut effektiviseringsgevinster i Statsbygg.

Budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner

Driftsresultatkravet foreslås økt med 896 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere driftsresultatet med 19,1 mill. kroner.

Post 30 Prosjektering av bygg, kan overføres

Bevilgningen dekker utgifter til prosjektering av byggeprosjekter frem til fullført forprosjekt.

Nytt regjeringskvartal – byggetrinn 2

Det vises til omtale av nytt regjeringskvartal under avsnitt 3.1, hvor det fremgår at regjeringen vil gjennomføre kutt i prosjektet for nytt regjeringskvartal bl.a. gjennom å nedskalere byggetrinn 3.

Regjeringen foreslår å starte forprosjektering for byggetrinn 2 av nytt regjeringskvartal for å sikre en effektiv prosjektgjennomføring. Forprosjektet er estimert til 613,7 mill. kroner. Det inkluderer en andel av kostnadene for skisseprosjektet, på 113,7 mill. kroner, som er belastet byggetrinn 1. Ved oppstart i 2022 forventes forprosjektet ferdigstilt i 2024. Det foreslås å øke bevilgningen med 50,0 mill. kroner.

Samlokalisering av Havforskningsinstituttet og Fiskeridirektoratet

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten til prosjektet for samlokalisering av Havforskningsinstituttet og Fiskeridirektoratet med 10,0 mill. kroner mot tilsvarende økning av kap. 530, post 45, jf. omtale under kap. 530, post 45.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 40,0 mill. kroner.

Post 31 Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

Bevilgningen på posten gjelder oppstart av nye byggeprosjekter innenfor husleieordningen. Det er i 2022 bevilget 40,0 mill. kroner til rehabiliteringen av Nationaltheatret over posten.

Det foreslås at bevilgningen reduseres med 40,0 mill. kroner mot økning av bevilgningene på kap. 530, post 30 med 15,0 mill. kroner og kap. 530, post 45 med 25,0 mill. kroner, jf. nærmere omtale under disse postene.

Post 33 Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

Posten dekker midler til videreføring av byggeprosjekter som Stortinget tidligere har vedtatt å starte opp.

Byggetrinn 1 i nytt regjeringskvartal har et økt likviditetsbehov på 350,0 mill. kroner i 2022. Dette skyldes at det nå er inngått avtaler med entreprenører, og at periodiseringen er oppdatert basert på inngåtte produksjons- og betalingsplaner. Det foreslås å øke bevilgningen med 350,0 mill. kroner.

Gjeldende kostnadsramme for byggetrinn 1 er 20,9 mrd. kroner. Den ekstraordinære prisveksten i byggenæringen har ført til betydelig økte kostnader i prosjektet, jf. omtale i avsnitt 3.1. Statsbygg og Prognosesenteret anslår at prisene på innsatsfaktorene i prosjektet har økt mer enn det som fanges opp av SBED-indeksen[1] , som normalt brukes for å prisjustere kostnadsrammen for byggeprosjekter. Isolert sett tilsier dette et behov for å øke kostnadsrammen med 2 mrd. kroner ut over det som fanges opp av indeksen. Det er foreløpig ikke gjennomført en kostnads- og usikkerhetsanalyse, og det foreligger derfor ikke et oppdatert anslag på den samlede usikkerheten i prosjektet nå.

Regjeringen har vurdert konsekvensene av å gå videre med byggetrinn 1 innenfor gjeldende kostnadsramme. Det vil da ikke være forsvarlig å fortsette arbeidet med A-blokken. Dersom A-blokken ikke bygges, vil det samtidig måtte etableres midlertidige løsninger for funksjoner som er planlagt i dette bygget. Dersom A-blokken ikke bygges, vil det også måtte vurderes nærmere hvorvidt byggetrinn 1 kan tas i bruk for departementene overhodet.

Regjeringen vil gå videre med bygging av A-blokken. Hensynet til rasjonell fremdrift tilsier at kostnadsrammen må økes nå, selv om det foreløpig ikke er gjennomført en ny kostnads- og usikkerhetsanalyse. Regjeringen vil gjennomføre en slik analyse, og kvalitetssikre denne eksternt.

Det foreslås å øke kostnadsrammen med 1 mrd. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Av dette gjelder 497 mill. kroner prisvekst som fanges opp av SBED-indeksen. Dersom gjennomgangen av prosjektet tilsier at det er behov for å øke kostnadsrammen ytterligere, vil regjeringen komme tilbake til Stortinget med forslag om dette ifb. nysalderingen av 2022-budsjettet.

Post 39 Byggelånsrenter, kan overføres

Etter innføring av ny økonomimodell for Statsbygg, jf. omtale i Prop. 1 S (2020–2021) for Kommunal- og moderniseringsdepartementet, blir byggelånsrenter på investeringspostene 30–34 aktivert i Statsbyggs balanse. Det foreslås å redusere bevilgningen med 70,0 mill. kroner, jf. omtale under kap. 2445, post 24.

Kap. 5447 Salg av eiendom utenfor statens forretningsdrift

Post 40 Salgsinntekter

I statsbudsjettet for 2022 er det budsjettert med en salgsinntekt på 500,0 mill. kroner for salg av statens eiendom på Adamstuen i Oslo. Nye vurderinger tilsier at inntekten trolig blir høyere. Bevilgningen foreslås derfor økt med 425,0 mill. kroner.

Kap. 540 Digitaliseringsdirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 326 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 25 Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter, kan overføres

Bevilgningen skal bidra til økt gjennomføring av samfunnsøkonomisk lønnsomme digitaliseringsprosjekter og realisering av gevinster. Posten budsjetteres med tilsagnsramme, tilsagnsfullmakt og bevilgning.

For å frigjøre midler til andre tiltak, foreslår regjeringen å redusere bevilgningen med 16,8 mill. kroner, tilsvarende en reduksjon i tilsagnsrammen på 60,0 mill. kroner. Tilsagnsrammen blir med dette 130,6 mill. kroner.

Flere av prosjektene som fikk tilsagn i 2021 har en prosjektperiode på 2 år, og ikke 3 år slik utbetalingsprofilen legger til grunn. Dette medfører et større bevilgningsbehov inneværende år og et lavere bevilgningsbehov i 2023. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 4,2 mill. kroner.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 12,6 mill. kroner. Det foreslås en reduksjon i tilsagnsfullmakten på 47,4 mill. kroner til 115,6 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 541 IT- og ekompolitikk

Post 22 Utvikling, gjennomføring og samordning av IT- og ekompolitikken, kan overføres, kan nyttes under postene 61 og 70

Navngitt tilskudd – Standard Norge

Standard Norge skal legge til rette for at norske eksperter deltar i utviklingen av standarder innen kunstig intelligens slik at vi kan ta ledelse på områder av særlig interesse for Norge. Kommunal- og distriktsdepartementet foreslår å gi Standard Norge et tilskudd på 400 000 kroner innenfor gjeldende bevilgning på posten. Tilskuddet skal bidra til å påvirke internasjonalt standardiseringsarbeid innen kunstig intelligens.

Medlemskontingent – DigitalNorway – Toppindustrisenteret AS

Kommunal- og distriktsdepartementet er strategisk medlem i DigitalNorway – Toppindustrisenteret AS. Formålet er å understøtte senterets arbeid som en effektiv og uavhengig virkemiddelaktør for digital kompetanseutvikling og økt bruk av data innenfor næringslivet, primært rettet mot små og mellomstore bedrifter. Kommunal- og distriktsdepartementet foreslår at kontingenten på 2 mill. kroner til DigitalNorway – Toppindustrisenteret AS betales innenfor gjeldende bevilgning på posten. Medlemskontingenten er en oppfølging av strategien Digital21.

Kap. 543 Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

Post 01 Driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 521 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 5570 Sektoravgifter under Kommunal- og distriktsdepartementet

Post 70 Sektoravgifter Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

Bevilgningen foreslås redusert med 521 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under kap. 543, post 01 og Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 553 Regional- og distriktsutvikling

Post 68 Kommunal kompensasjonsordning til lokale virksomheter

Den kommunale kompensasjonsordningen ble vedtatt av Stortinget vinteren 2021 for å sette kommunene i bedre stand til å hjelpe lokalt næringsliv gjennom pandemien, jf. Prop. 79 S (2020–2021) om økonomiske tiltak i møte med pandemien og Innst. 233 S (2020–2021). Ordningen skulle også være en ventilordning for virksomheter som hadde falt helt eller delvis utenfor den generelle kompensasjonsordningen. Stortinget har til sammen bevilget i overkant av 4 mrd. kroner til den kommunale kompensasjonsordningen i 2021 og 2022. I 2022 er det bevilget 500,0 mill. kroner til ordningen som beredskap hvis det dukker opp behov som følge av kommunale eller regionale smitteverntiltak som over tid er strengere enn de nasjonale, eller behov som over tid ikke dekkes gjennom generelle ordninger. Av dette er 250,0 mill. kroner er fordelt til kommunene. Det gjenstår dermed en bevilgning til ordningen på 250,0 mill. kroner som ikke er fordelt.

Alle smitteverntiltakene er nå fjernet, og det foreslås å avvikle ordningen. Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen med 250,0 mill. kroner.

Kap. 554 Kompetansesenter for distriktsutvikling

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 114 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 560 Samiske formål

Post 50 Samisk språk, kultur og samfunnsliv

Bevilgningen forvaltes i sin helhet av Sametinget. Det foreslås å sette av 1,0 mill. kroner til tiltak for kompetanseutvikling for ansatte i samiske barnehagetilbud. På denne bakgrunn foreslås det å rammeoverføre 1,0 mill. kroner fra Kunnskapsdepartementets kap. 231, post 21 til denne posten.

Kap. 571 Rammetilskudd til kommuner

Post 60 Innbyggertilskudd

Håndtering av ekstraordinære skatteinntekter i 2022

Endringer i utbytteskatt fra 1. januar 2022 har ført til at personlige skattytere har tatt ut mer utbytte enn vanlig i 2021. For personer med store utbytteinntekter betales ofte skatt på utbytter i forbindelse med skatteoppgjøret året etter. I anslaget på kommunesektorens inntekter i 2022 legges det til grunn at skattene øker med 14–16 mrd. kroner som følge av dette.

Dette er midler som kommunesektoren ikke har planlagt for i 2022, og som vil bortfalle i 2023. Disse ekstraordinære inntektene kommer i en situasjon der norsk økonomi er i en høykonjunktur, og samtidig er det store ekstraordinære utgifter på statsbudsjettet. For å unngå at den samlede offentlige pengebruken blir for høy i lys av den økonomiske situasjonen, foreslår regjeringen at en del av disse merinntektene fra tilpasningen til endret utbytteskatt skal tilfalle staten. Regjeringen foreslår å inndra 11,5 mrd. kroner gjennom en reduksjon i kommunesektorens rammetilskudd. Med dette får fortsatt kommunesektoren ta del i merinntektene fra den ekstraordinære utbytteskatten. Trekket fordeler seg med 9,1 mrd. kroner i kommunenes rammetilskudd og 2,4 mrd. kroner i fylkeskommunenes rammetilskudd.

Kommuner som har høye utbytter i skattegrunnlaget, får også størst gevinst av merskatteveksten. Det er betydelige forskjeller mellom kommunene. For å redusere fordelingsvirkningene foreslår regjeringen at trekket på 9,1 mrd. kroner i innbyggertilskuddet gjøres som en kombinasjon av et likt trekk per innbygger og et trekk etter antatt fordeling av merinntekt fra utbytteskatten. 25 prosent av trekket fordeles etter innbyggertall, og 75 prosent av trekket fordeles etter anslått merinntekt i 2022, etter utbytter i 2021, der det er tatt hensyn til inntektsutjevningen.

Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen med 9 100 mill. kroner. Hvis det senere viser seg at enkeltkommuner går i tap som følge av tilpasningene til den ekstraordinære utbytteskatten, vil regjeringen sørge for at de blir kompensert i etterkant.

Beredskap for testing i kommunene

Et sentralt element i regjeringens beredskapsplan for pandemihåndteringen er at testing, isolering, smittesporing og karantene (TISK) raskt kan reetableres. TISK har vist seg å være et målrettet og viktig virkemiddel for å kontrollere smittespredning og håndtere pandemien. Rask og effektiv oppskalering av TISK vil kunne redusere behovet for å ta i bruk mer inngripende tiltak i møte med en ny smittebølge. En forutsetning for at TISK-tiltakene raskt kan skaleres opp, er at kommunene opprettholder beredskap for testing og at det legges planer for hvordan kapasiteten raskt kan skaleres opp. Kommunene bør opprettholde beredskap for testing av 1 pst. av befolkningen per uke med PCR. For å kompensere kommunene for utgiftene til denne beredskapen i andre halvår 2022, foreslås det å øke bevilgningen med 200,0 mill. kroner.

Rhesusimmunisering i svangerskapskontroll

I takstforhandlingene med Legeforeningen 2021 ble det avtalt å opprette en takst for rhesusimmunisering. Dette er en oppgave som er flyttet fra spesialisthelsetjenesten til fastlegene og jordmødrene i helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Endringen ble iverksatt 1. september 2021 og ble fulgt opp i Prop. 20 S (2021–2022), jf. Innst. 83 S (2021–2022). Som følge av endringen økes bevilgningen på kap. 571, post 60 med 1,1 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på Helse- og omsorgsdepartementets kap. 732, post 76.

Kompensasjon til kommunesektoren for kostnader til forvaltning og drift av nasjonale e-helseløsninger

Det foreslås å øke bevilgningen med 8,0 mill. kroner for å dekke en tredjedel av veksten i kostnadene til forvaltning og drift av nasjonale e-helseløsninger i 2022. Forslaget er en oppfølging av endringer i forskrift om standarder og nasjonale e-helseløsninger som pålegger kommuner og regionale helseforetak å betale for kostnadene til forvaltning og drift av nasjonale e-helseløsninger.

Forvaltning og drift av nasjonale e-helseløsninger – overføring til Helsedirektoratet

Det foreslås å overføre 5,2 mill. kroner fra rammetilskuddet til kommunene til kap. 740, post 01 Helsedirektoratet. Bakgrunnen for dette er at kommunesektoren i statsbudsjettet for 2022 ble kompensert for kostnader til forvaltning og drift av enkelte tjenester på helsenorge.no som det senere er avklart at Helsedirektoratet skal faktureres for. Det gjelder tjenester som frikort, velg behandlingssted, kunnskapsinnhold om helse og rettigheter, bytte fastlege og verktøy for mestring og folkehelse på helsenorge.no.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 8 896,2 mill. kroner

Kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner

Post 60 Innbyggertilskudd

Det foreslås å redusere bevilgningen med 2 400,0 mill. kroner som følge av ekstraordinære skatteinntekter i 2022. Nedtrekket i innbyggertilskuddet gjennomføres gjennom et likt trekk per innbygger. Se nærmere omtale under kap. 571, post 60.

Post 64 Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 571, post 64

Ved behandlingen av statsbudsjettet for 2022 ble det satt av 30 mill. kroner til innfasing av gratis ferjer i trafikksvake samband, dvs. samband med under 100 000 passasjerer årlig, jf. Prop. 1 S Tillegg 1 (2021–2022) og Innst. 2 S (2021–2022). Forslaget er en oppfølging av Hurdalsplattformen om å innføre gratis ferjer til øyer og i trafikksvake samband. I Prop. 1 S Tillegg 1 (2021–2022) blir det opplyst at regjeringen ville komme tilbake til Stortinget i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2022 med forslag til innretting på bruken av midlene.

Regjeringen foreslår nå å øke bevilgningen til gratis ferjer med 59 mill. kroner. Disse midlene foreslås fordelt med 6 mill. kroner over Samferdselsdepartementets budsjett, jf. omtale under kap. 130, post 72, og 53 mill. kroner over fylkeskommunenes rammetilskudd. Regjeringen foreslår dermed bevilgninger på totalt 89 mill. kroner til gratis ferjer i 2022, fordelt med 83 mill. kroner til fylkesveiferjer og 6 mill. kroner til riksveiferjer. Regjeringen foreslår samtidig å utvide ordningen til også å omfatte delstrekninger til øyer og samfunn uten veiforbindelse til fastlandet. Tiltakene innføres i andre halvår 2022.

En bevilgning på 83 mill. kroner legger til rette for at fylkeskommunene kan innføre gratis ferjer i alle fylkeskommunale ferjesamband i helårsdrift med under 100 000 passasjerer på årsbasis, i løpet av andre halvår 2022. Bevilgningen vil også gjøre det mulig å innføre gratis ferjer på strekninger innenfor flerkantsamband som går til øyer og samfunn uten veiforbindelse til fastlandet. Se tabeller under Andre saker for en oversikt over samband som er aktuelle for ordningen, og som ligger til grunn for fordelingen av midlene. Regjeringen legger dermed til grunn at disse sambandene vil kunne bli gjort gratis med denne bevilgningen. Innfasing og innretningen av ordningen med gratis ferje må likevel vurderes konkret av fylkeskommunene for hvert enkelt samband. Det kan være lokale forhold, blant annet gjeldende kontraktsforhold, som kan medføre tekniske og praktiske utfordringer med å gjøre de aktuelle sambandene gratis i 2022.

Midlene foreslås fordelt over rammetilskuddet til de aktuelle fylkeskommunene, etter en nøkkel basert på tapte inntekter i den enkelte fylkeskommune ved å innføre ordningen. Midlene som fordeles gjennom inntektssystemet er frie midler. Staten kan ikke kreve rapportering på bruken av disse midlene.

Kap. 581 Bolig- og bomiljøtiltak

Post 70 Bostøtte, overslagsbevilgning

Posten dekker utbetaling av bostøtte til husstander med lav inntekt og høye boutgifter.

Høyere sysselsetting og endret sammensetning av mottakere

Det er færre bostøttemottakere uten pensjon eller trygdeytelser, og med bare midlertidige ytelser, sammenlignet med det som lå til grunn for saldert budsjett. Disse mottakerne har oftere barn og bor oftere i leid bolig, sammenlignet med mottakerne med pensjon eller varig trygd, og får i gjennomsnitt derfor noe høyere bostøtte enn andre. En nedgang i disse gruppene reduserer derfor samlet utbetalt bostøtte. Endringen skyldes trolig at arbeidsmarkedssituasjonen har forbedret seg.

Videre ble veksten i folketrygdens grunnbeløp (G) betydelig høyere enn forutsatt, samtidig som Stortinget vedtok særskilt sterk økning av alderspensjonene. Dette har bidratt til et høyere inntektsnivå for uføre og eldre, og bostøtteutbetalingene til disse gruppene har derfor blitt lavere enn tidligere lagt til grunn.

På bakgrunn av dette reduseres bevilgningsbehovet med 440 mill. kroner.

Færre mottakere enn antatt ble omfattet av strømtiltakene i bostøtten

I forbindelse med behandling av Prop. 46 S (2021–2022) ble bevilgningen økt med 851 mill. kroner ekstraordinære utbetalinger til bostøttemottakerne på grunn av høye strømpriser, og til en midlertidig utvidelse av regelverket slik at flere skulle få rett til bostøtteutbetalinger i januar til og med mars, jf. Innst. 104 S (2021–2022). Vedtaket innebar en månedlig ekstrautbetaling på 1 500 kroner per husstand, med et tillegg på 150 kroner for hvert hustandsmedlem utover det første. Den midlertidige endringen av regelverket medførte også at noen av de eksisterende mottakere fikk noe høyere bostøtteutbetaling utover ekstrautbetalingen enn de ellers ville fått. I forbindelse med behandlingen av Prop. 51 S (2021–2022) ble det vedtatt en ytterligere bevilgningsøkning på 256 mill. kroner, jf. Innst. 119 S (2021–2022). Ekstrautbetalingene i februar og mars ble da økt til 2 500 kroner per husstand pluss tillegget for ekstra husstandsmedlemmer.

Oppdaterte anslag tilsier at antall nye mottakere som følge av regelverksendringene ble lavere enn anslagene som lå til grunn for vedtatt bevilgning. Som følge av dette reduseres bevilgningsbehovet med 360,0 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 800,0 mill. kroner.

Post 76 Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller, kan overføres

Tilskuddet skal bidra til flere egnede utleieboliger for vanskeligstilte på boligmarkedet, og til utprøving av nye boligmodeller for personer med særskilte boligbehov. Posten budsjetteres med tilsagnsramme, tilsagnsfullmakt og bevilgning.

I forbindelse med Prop. 78 S (2021–2022) og Innst. 270 S (2021–2022) ble tilsagnsrammen økt med 1,0 mrd. kroner, for å raskt bidra til fremskaffing av boliger til flyktninger fra Ukraina.

For å frigjøre midler til andre tiltak foreslår regjeringen å redusere bevilgningen med 63,8 mill. kroner, tilsvarende en reduksjon i tilsagnsrammen med 141,8 mill. kroner, til 1 012,4 mill. kroner i 2022.

Det foreslås en reduksjon i tilsagnsfullmakten på 77,9 mill. kroner til 601,4 mill. kroner i 2022 jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 587 Direktoratet for byggkvalitet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 122 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 2412 Husbanken

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 448 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 595 Statens kartverk

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 og 45

Bevilgningen foreslås redusert med 570 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 01 og 45

Bevilgningen dekker i hovedsak tidsavgrensede prosjekter og kjøp av tjenester fra private leverandører. Dette gjelder blant annet fotografering og laserskanning fra fly, bearbeiding av data og andre tjenester fra geodatabransjen og utvikling av matrikkelen.

Kartverket drifter PRIMAR-samarbeidet – et internasjonalt samarbeid mellom en rekke sjøkartverk hvor kartdata samles inn, forvaltes, og videreselges i form av elektroniske kart på vegne av medlemslandene. Inntektene fra salget til private brukere går i all hovedsak inn til Kartverket, og deretter ut til de deltakende sjøkartverkene i form av royalties.

I begynnelsen av 2021 ble fakturaene fra selskapet Electronic Chart Centre (ECC) for drift av PRIMAR endret fra NOK til USD, og utgiftene til drift av PRIMAR ble ført på valutakonto. Som følge av dette bortfalt inntektene og utgiftene knyttet til dette i bevilgningsregnskapet. Denne løsningen var imidlertid mer ressurskrevende enn forventet. I slutten av 2021 gikk derfor Kartverket tilbake til betaling i norske kroner og utgifts- og inntektsføring i bevilgningsregnskapet. På bakgrunn av dette foreslås det å øke bevilgningen med 29,0 mill. kroner. Bevilgningen på kap. 3595, post 02 foreslås økt tilsvarende, jf. omtale der.

Post 30 Geodesiobservatoriet, kan overføres

Bevilgningen på posten går til etablering av nytt geodetisk observatorium i Ny-Ålesund. Prosjektet, som startet opp i 2012 og har en kostnadsramme på 401,8 mill. kroner, forventes endelig ferdigstilt i 2025. Som følge av faseforskyvning foreslås det å øke bevilgningen med 11,0 mill. kroner.

Kap. 3595 Statens kartverk

Post 02 Salg og abonnement m.m.

På posten føres inntekter fra ulike salg og abonnement i Kartverket. Som følge av at utgiftene og inntektene til drift av PRIMAR ikke lenger skal føres på valutakonto men i norske kroner, foreslås det å øke bevilgningen med 29,0 mill. kroner. Det vises til omtale under kap. 595, post 21.

Andre saker

Budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner

Pandemien har medført økt bruk av digitale møter og gitt statlige virksomheter en mulighet til å redusere reiseomfanget både på kort og lang sikt. Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ) har gjennomført en spørreundersøkelse blant statlige virksomheter, som viser at mange virksomheter vil ha varig redusert reiseaktivitet fremover. Redusert reiseaktivitet vil både redusere reiseutgifter i virksomhetene og spare reisetid for de ansatte. Selv om reiseaktiviteten er høyere nå enn under pandemien, vil nivået på reiseaktiviteten trolig være varig redusert. I Saldert budsjett 2022 er det hentet ut gevinster tilsvarende om lag 7 pst. av reiseutgiftene slik de var før pandemien. Regjeringen foreslår å hente ut en større del av virksomhetenes gevinster fra sparte reiseutgifter enn det som ble vedtatt i Saldert budsjett 2022. Regjeringen foreslår et samlet gevinstuttak i andre halvår 2022 på 15 pst. av reiseutgiftene slik de var før pandemien. Det innebærer et økt gevinstuttak på 207,6 mill. kroner.

Oppfølging av anmodningsvedtak om mobil- og internettdekning langs riksveier

Ved behandlingen av Meld. St. 28 (2020–2021) Vår felles digitale grunnmur. Mobil-, bredbånds- og internettjenester, jf. Innst. 511 S (2020–2021), vedtok Stortinget følgende anmodningsvedtak nr. 1066:

«Stortinget ber regjeringen utarbeide en plan for utbygging av mobil- og internettdekning langs eksisterende riksveier, som spesifiserer dekningshull og kostnadene for utbedring av disse, og innarbeide dette i revidert nasjonalbudsjett for 2022.»

Oppfølging av vedtaket krever utredning. Kommunal- og distriktsdepartementet har derfor fått utarbeidet en ekstern rapport som kartlegger og estimerer forekomst av dekningshull langs eksisterende riksveier, og som estimerer kostnader for utbedring av disse. Rapporten ble ferdigstilt i april 2022. Departementet vurderer nå rapporten, og vil i denne forbindelse ta stilling til om det er behov for ytterligere utredning for å få en tilstrekkelig oversikt over situasjonen og kostnadsbildet.

Departementet vil komme tilbake til Stortinget om saken på egnet måte.

Innretning på pilotordning for bygdevekstavtaler

I 2022 er det bevilget 10,0 mill. kroner til en pilotordning for bygdevekstavtaler. Ordningen er treårig. Det fremgikk av Prop. 1 S Tillegg 1 (2021–2022) at regjeringen ville vurdere innretning for ordningen nærmere, og presentere hovedelementene på egnet måte for Stortinget.

Målet for ordningen skal være å bidra til bosetting, tilgang på kompetent arbeidskraft og fremtidsrettet næringsutvikling i de minst sentrale deler av Distrikts-Norge. Målgruppen er de minst sentrale distriktskommunene i Finnmark samt ett fylke til.

Kommunene som skal søke om tilskudd må:

ha sentralitet 6. Kommuner i sentralitet 4 og 5 kan også delta ved et samarbeid med kommuner i sentralitet 6. På søknadstidspunkt skal det som et minimum foreligge en avtale mellom kommunene med politisk forankring i alle deltakende kommunestyrer.

vise til dokumenterte utfordringer som demografisk ubalanse, sårbarhet i næringsstruktur mv.

identifisere hva de ønsker å samarbeide med staten om

ha eller forplikte seg til å lage oppdatert kommuneplan før avtaleinngåelse med staten

Det oppfordres til samarbeid mellom kommuner. I piloten vil områder i to fylker tildeles tilskudd etter utlysning, med mål om å inngå bygdevekstavtaler dersom forhandlingene leder frem.

Ved vurdering av søknadene vil det bli lagt vekt på:

hvor stor betydning innsatsen kan ha for bosetting, rekruttering av arbeidskraft og fremtidsrettet næringsutvikling,

hvor viktig innsatsen vil være for den generelle samfunnsutviklingen lokalt,

hvor nærliggende resultatene kan være i tid,

gjennomføringsevne i deltakerkommunene, og

i hvilken grad søknaden adresserer tverrsektorielle utfordringer

Midlene kan brukes til å:

understøtte ulike deler av prosessen før inngåelse av eventuell bygdevekstavtale

oppdatere kommuneplan dersom en oppdatert plan ikke foreligger

gjennomføre konkrete tiltak etter inngåelse av bygdevekstavtale. Dette kan inkludere finansiering av personell dedikert til utvikling og oppfølging av avtalen, men det gis ikke tilskudd til drift av kommunale tjenester.

Det vil ikke stilles krav til kommunal medfinansiering.

Kommunal- og distriktsdepartementet vil følge opp pilotenes resultater, og legger opp til dialog med pilotene om dette. Kriterier for måloppnåelse vil utarbeides i dialog med deltakende kommuner og andre relevante parter, innenfor mål og rammer for tilskuddsordningen. Det legges opp til evaluering av pilotene.

Kommunal- og distriktsdepartementet vil jobbe videre med utforming av ordningen, herunder rollefordelingen mellom ulike relevante parter. Forholdet mellom tilskuddsordningen og de konkrete avtalene, herunder oppfølging av avtalene, vil bli konkretisert i utlysningen. Kommunal- og distriktsdepartementet vil ved behov komme tilbake med eventuelle justeringer i Prop. 1 S (2022–2023).

Oversikt over fylkeskommunale ferjesamband med under 100 000 passasjerer årlig

Tabell 2.2 viser fylkeskommunale ferjesamband med under 100 000 passasjerer (inkl. fører) i 2019. Listen er utarbeidet av Statens vegvesen med utgangspunkt i data fra Ferjedatabanken og opplysninger hentet inn fra fylkeskommunene og Kommunal- og distriktsdepartementet. Statens vegvesen opplyser at det er noe usikkerhet knyttet til opplysningene som er brukt til å utarbeide oversikten. Regjeringen legger til grunn at oversikten er et godt utgangspunkt for å anslå inntektsbortfallet ved å innføre en ordning for fylkeskommunene sett under ett, men presiserer at oversikten ikke nødvendigvis er helt komplett eller oppdatert.

Sambandet Sæbø–Leknes–Skår–Trandal–Standal er oppført som ett samband i oversikten, men er delt i to fra 1.1.2020. Trafikken antas å være om lag den same på de nyopprettede sambandene. Det tas forbehold om at det også kan være andre endringer sammenlignet med 2019.

Samband med en årsdøgntrafikk på under 10 personbilenheter er ikke inkludert i oversikten.

Tabell 2.2 Fylkeskommunale ferjesamband med under 100 000 passasjerer årlig i 2019

Fylke

Samband

Innlandet

Tangen – Horn

Agder

Abelnes – Andabeløy

Rogaland

Haugesund – Utsira

Rogaland

Stavanger – Lysebotn

Vestland

Hisarøy – Mjånes

Vestland

Barmen – Barmsund

Vestland

Ortnevik – Måren – Nordeide

Vestland

Klokkarvik – Lerøy – Bjelkarøy – Hjellestad

Vestland

Daløy – Haldorsneset

Vestland

Fjelberg – Sydnes – Utbjoa

Vestland

Kinsarvik – Utne

Vestland

Fedje – Sævrøy

Vestland

Florabassenget

Vestland

Masfjordnes – Duesund

Vestland

Rysjedalsvika – Rutledal – Krakhella

Vestland

Husavik – Sandvikvåg

Møre og Romsdal

Molde – Sekken

Møre og Romsdal

Festøya – Hundeidvika

Møre og Romsdal

Småge – Orta – Finnøya – Sandøya – Ona

Møre og Romsdal

Arasvika – Hennset

Møre og Romsdal

Sæbø – Leknes – Skår – Trandal – Standal

Trøndelag

Dypfest -Tarva

Trøndelag

Storfosna – Leksa – Værnes

Trøndelag

Sula – Mausund – Dyrøy

Trøndelag

Garten – Storfosna

Trøndelag

Skei – Gutvik

Nordland

Digermulen – Finnvik

Nordland

Stokkvågen – Træna

Nordland

Mosjøen – Hundåla

Nordland

Igerøy – Tjøtta

Nordland

Nordnesøy – Kilboghamn

Nordland

Sund – Horsdal – Sørarnøy

Nordland

Ørnes – Vassdalsvik – Meløysund – Bolga – Støtt

Nordland

Svolvær – Skrova – Skutvik

Nordland

Nesna – Nesnaøyene

Nordland

Stokkvågen – Onøy – Sleneset – Lovund

Nordland

Jektvik – Kilboghamn

Nordland

Tjøtta – Forvik

Nordland

Horn – Igerøy

Troms og Finnmark

Mikkelsby – Kongshus

Troms og Finnmark

Øksfjord – Bergsfjord – Sør-Tverrfjord

Troms og Finnmark

Øksfjord – Tverrfjord

Troms og Finnmark

Mikkelvik – Bromnes

Troms og Finnmark

Strømsnes – Kjerringholmen

Troms og Finnmark

Rotsund – Havnnes – Uløybukt

Troms og Finnmark

Nyvoll – Eidsnes (Korsfjord)

Troms og Finnmark

Bellvik – Vengsøy

Troms og Finnmark

Øksfjord – Hasvik

Troms og Finnmark

Botnhamn – Brensholmen

Troms og Finnmark

Storstein – Nikkeby – Lauksundskaret

Troms og Finnmark

Hansnes – Karlsøy – Vannøy

Troms og Finnmark

Hansnes – Reinøy

Tabell 2.3 viser en oversikt over fylkeskommunale ferjesamband med over 100 000 passasjerer årlig i 2019, der deler av sambandet har anløp til øyer eller samfunn uten veiforbindelse til fastlandet. Oversikten er ikke nødvendigvis helt komplett, og det kan være andre flerkantsamband som også er aktuelle for ordningen.

Sambandet Fogn–Judaberg–Nedstrand–Jelsa er endret siden 2019. En del (Finnøyferjene) går nå innom øyer uten fastlandsforbindelse og en annen del (Ryfylkeferjen) har delstrekninger som går mellom steder med og uten veiforbindelse. Det tas forbehold om at det også kan være andre endringer sammenlignet med 2019.

Tabell 2.3 Fylkeskommunale ferjesamband med over 100 000 passasjerer med delstrekninger til øyer og veiløse samfunn

Fylke

Samband

Vestfold og Telemark

Kragerø – Skåtøy – Stabbestad

Rogaland

Fogn – Judaberg – Nedstrand – Jelsa

Vestland

Askvoll – Gjervik – Fure – Værlandet

Vestland

Gjermundshamn – Varaldsøy – Årsnes

Vestland

Jektevik – Nordhuglo – Hodnanes

Vestland

Måløy – Husevågøy – Oldeide

Møre og Romsdal

Larsnes – Åram – Voksa – Kvamsøya

2.6 Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Kap. 600 Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 265,8 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 0,5 mill. kroner for å delfinansiere en ny løsning for e-postsynkronisering for departementene på felles IKT-plattform, jf. nærmere omtale under kap. 510, post 45.

Bevilgningen foreslås redusert med 0,1 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 0,6 mill. kroner.

Kap. 601 Utredningsvirksomhet, forskning mv.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 64,1 mill. kroner

Partene i koordineringsgruppen for IA-avtalen er enige om en utvidelse av SSBs levekårsundersøkelse om arbeidsmiljø. Dette er en varig omlegging av undersøkelsen (gjennomføres jevnlig) og midlene flyttes derfor fra post 22 Kunnskapsutvikling i IA-avtalen mv. til post 21.

Bevilgningen foreslås økt med 4 mill. kroner.

Post 22 Kunnskapsutvikling i IA-avtalen mv., kan overføres

Bevilgningen på posten er 29,2 mill. kroner.

Det vises til omtale under post 21 Spesielle driftsutgifter vedrørende levekårsundersøkelsen om arbeidsmiljø.

Bevilgningen foreslås redusert med 4 mill. kroner.

Kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 12 500,5 mill. kroner.

Endringer i regelverket for arbeidsavklaringspenger medfører økte administrative utgifter på 27 mill. kroner i 2022. Det vises til nærmere omtale under kap. 2651, post 70.

Praksisendring for barnetrygd og kontantstøtte ved opphold i et annet EØS-land medfører økte administrative utgifter på 2 mill. kroner i 2022. Det vises til nærmere omtale under Barne- og familiedepartementets kap. 844, post 70.

Bevilgningen foreslås redusert med 3,8 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Som følge av forslaget om redusert bevilgning til arbeidsmarkedstiltak, foreslås driftsbevilgningen til Arbeids- og velferdsetaten redusert med 35 mill. kroner, jf. omtale under kap. 634, post 76.

Det er overført 557,4 mill. kroner fra 2021, tilsvarende 4 pst. av bevilgningen. Bevilgningen foreslås redusert med 100 mill. kroner i 2022.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 109,8 mill. kroner.

Kap. 611 Pensjoner av statskassen

Post 01 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 16,8 mill. kroner.

Posten skal dekke utbetalinger til visse grupper som ikke har opptjente pensjonsrettigheter i Statens pensjonskasse. På grunnlag av oppdatert anslag foreslås det å redusere bevilgningen.

Bevilgningen foreslås redusert med 0,7 mill. kroner.

Kap. 612 Tilskudd til Statens pensjonskasse

Bevilgningen til Statens pensjonskasse er nettobudsjettert og anslås på bakgrunn av differansen mellom utgifter og inntekter. Tilskuddet til Statens pensjonskasse på kap. 612 foreslås økt med 972,8 mill. kroner til 10 066 mill. kroner. Utgiftene til pensjon mv. inkludert administrasjonskostnader anslås til i underkant av 33,5 mrd. kroner, mens inntekter fra premiebetalende virksomheter, medlemsinnskudd mv. anslås til i overkant av 23,4 mrd. kroner.

Inntektene nedjusteres med 297,8 mill. kroner. Anslagsendringen skyldes i hovedsak netto reduksjon i anslaget for premieinntekter.

Utgiftene oppjusteres med til sammen 675 mill. kroner. Økt anslag skyldes hovedsakelig økt anslag for grunnbeløpet (G) og prisvekst.

Post 01 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 8 983,2 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås økt med 1 010,8 mill. kroner.

Post 70 For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 179 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 38 mill. kroner.

Kompensasjonsberegninger i forbindelse med innføring av ny premiemodell for statlige virksomheter fra 2022

Statens pensjonskasse (SPK) innførte fra og med 2022 en ny hendelsesbasert og virksomhetsspesifikk premiemodell for statlige virksomheter. Modellen ansvarliggjør i større grad virksomhetene for sine egne pensjonskostnader. Pensjonspremien for de statlige virksomhetene ble fra samme tidspunkt også beregnet etter nytt pensjonsregelverk, herunder påslagspensjon og nye samordningsregler, samt ny dødelighetstariff.

Det ble lagt opp til at omleggingen skulle være om lag budsjettnøytral på innføringstidspunktet, ved at de berørte virksomhetene fikk en reduksjon eller en økning i bevilgningen i tråd med endret premie, sammenlignet med hva som ville fulgt av gammelt premiesystem. Bevilgningene til virksomhetene ble i Saldert budsjett 2022 samlet redusert med 1 210 mill. kroner, inkludert 143 mill. kroner i forventet lavere arbeidsgiveravgift. Bevilgningsendringene var basert på en sammenligning av premienivået for 2022 etter den nye premiemodellen med nivået for 2022 slik det ville vært med en videreføring av den gamle premiemodellen. Saken er omtalt i Arbeids- og inkluderingsdepartementets Prop. 1 S for 2022 på sidene 28 og 29.

I etterkant av at kompensasjonsberegningene ble gjennomført, er det registrert forhold som foreløpig tilsier at virksomhetene samlet er noe overkompensert. Regjeringen vil som følge av dette vurdere å korrigere bevilgningene fra og med 2023.

Kap. 2470 Statens pensjonskasse

Post 24 Driftsresultat

Bevilgningen på kap. 2470, post 24 foreslås videreført med -17 mill. kroner. Det foreslås følgende justeringer på underpostene:

Post 24.1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning

Driftsinntektene er budsjettert med 649 mill. kroner. Inntektene foreslås økt med 12 mill. kroner, til 661 mill. kroner. Økningen skyldes en mindre oppjustering av volumanslaget sammenlignet med saldert budsjett.

Post 24.6 Til reguleringsfond

Det er budsjettert med et trekk på reguleringsfondet med 12 mill. kroner. Som følge av økte driftsinntekter, jf. post 24.1, reduseres trekket på reguleringsfondet med 12 mill. kroner.

Kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 456,2 mill. kroner.

Det er overført 19,2 mill. kroner i ubrukt bevilgning fra 2021 til 2022. Bevilgningen for 2022 anses som tilstrekkelig for å gjennomføre planlagt aktivitet, og det foreslås derfor at bevilgningen på posten reduseres med det overførte beløpet. Reduksjonen i bevilgningen vil ikke medføre en redusert tiltaksinnsats i 2022.

Bevilgningen foreslås redusert med 19,2 mill. kroner.

Post 76 Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

Bevilgningen på posten er 7 620 mill. kroner.

Redusert tiltaksbevilgning

I 2021 ble tiltaksbevilgningen økt betraktelig som følge av høy arbeidsledighet under koronapandemien. Lavere forventet ledighet i 2022 gjorde at tiltaksbevilgningen ble redusert fra 2021 til 2022. I 2022 har utviklingen på arbeidsmarkedet vært bedre enn anslått i Nasjonalbudsjettet 2022. Anslaget for sysselsettingen er oppjustert, mens arbeidsledigheten er ventet å komme ned mot de samme lave nivåene som under høykonjunkturen i norsk økonomi før finanskrisen i 2008. Behovet for arbeidsmarkedstiltak til ledige er derfor redusert. Regjeringen foreslår at bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak reduseres med 229 mill. kroner. Beregningsteknisk tilsvarer reduksjonen om lag 4 700 tiltaksplasser for ledige i gjennomsnitt per måned i andre halvår 2022, eller om lag 2 350 plasser i gjennomsnitt per måned på årsbasis. Det planlagte tiltaksnivået gir rom for å prioritere unge, langtidsledige og innvandrere fra land utenfor EØS, herunder fordrevne fra Ukraina. Beregningsteknisk tiltaksnivå for 2022 anslås til knapt 59 000 plasser i gjennomsnitt per måned. Prisen per tiltaksplass varierer mellom de ulike tiltakstypene. Arbeids- og velferdsetaten har fleksibilitet til å gjennomføre plassene basert på individuelle vurderinger. Det gjennomførte nivået kan derfor avvike fra det som beregningsteknisk ligger til grunn.

I tillegg innebærer forslaget et redusert behov for tilsagnsfullmakt til regnskapsmessig etterslep med utbetaling i 2023 på 98 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Som følge av redusert tiltaksbevilgning, foreslås det også å redusere bevilgningen til personellressurser i Arbeids- og velferdsetaten med 35 mill. kroner, jf. omtale under kap. 605, post 01.

Budsjettekniske justeringer

Etter overførte midler fra 2021 er det estimert at opprinnelig planlagt aktivitet kan opprettholdes ved å redusere bevilgningen for 2022 med om lag 89,7 mill. kroner. Av dette er 41,7 mill. kroner knyttet til justering av tilsagnsfullmakt til regnskapsmessig etterslep med utbetaling i 2023. Bakgrunnen for justeringen er at det er forventet at en større andel av tiltaksaktiviteten i 2022 vil komme til utbetaling i 2023. Endringen påvirker ikke tiltaksgjennomføringen i 2022.

Som følge av dette foreslås tilsagnsfullmakt til regnskapsmessig etterslep med utbetaling i 2023 økt med 41,7 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Videre foreslås det at tilsagnsfullmakten for å opprettholde aktivitetsnivået i 2023 reduseres med 38,5 mill. kroner til 2 039,1 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette påvirker ikke bevilgningen for 2022.

Oppsummering

Bevilgningen foreslås redusert med til sammen 318,7 mill. kroner, hvorav 229 mill. kroner er knyttet til forslaget om å redusere aktiviteten i annet halvår 2022 og 89,7 mill. kroner er knyttet til budsjettekniske justeringer.

Samlet sett foreslås det å redusere tilsagnsfullmakt til regnskapsmessig etterslep med utbetaling i 2023 med 56,3 mill. kroner, hvorav 98 mill. kroner er reduksjon knyttet til forslaget om redusert aktivitet i 2022 og 41,7 mill. kroner er en økning knyttet til budsjettekniske justeringer. Videre reduseres tilsagnsfullmakten for å opprettholde aktivitetsnivået i 2023 med 38,5 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 77 Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

Bevilgningen på posten er 1 801,6 mill. kroner.

Etter overførte midler fra 2021 er det et estimert mindrebehov på bevilgningen for 2022 på 8,2 mill. kroner. Av dette er 1,3 mill. kroner relatert til justering i tilsagnsfullmakten for 2023. Bakgrunnen for justeringen er at det er forventet at en større andel av tiltaksaktiviteten i 2022 vil komme til utbetaling i 2023. Endringen i bevilgningen påvirker ikke tiltaksgjennomføringen i 2022.

Bevilgningen foreslås redusert med 8,2 mill. kroner.

Tilsagnsfullmakten for utbetalinger i 2023 foreslås økt med 1,3 mill. kroner. Det foreslås videre at tilsagnsfullmakten for å opprettholde aktivitetsnivået i 2023 økes med 48,5 mill. kroner til 855,2 mill. kroner. Samlet gir det en justering av tilsagnsfullmakten på 49,7 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 635 Ventelønn

Post 01 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 2,7 mill. kroner.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2022 foreslås bevilgningen redusert med 0,4 mill. kroner.

Kap. 3635 Ventelønn mv.

Post 01 Refusjon statlig virksomhet mv.

Bevilgningen på posten er 2,7 mill. kroner.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2022 foreslås bevilgningen redusert med 0,4 mill. kroner.

Kap. 640 Arbeidstilsynet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 773 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 0,8 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 3640 Arbeidstilsynet

Post 10 (Ny) Gebyr, godkjenningsordning innkvartering mv.

Det er ikke bevilgning på posten for 2022.

Godkjenningsordningen for innkvartering ble avviklet i januar 2022. Arbeidstilsynet hadde ved årsskiftet utestående fordringer knyttet til ordningen. Dette gjelder gebyrer knyttet til fjorårets aktivitet.

Det foreslås en bevilgning på 1 mill. kroner.

Kap. 642 Petroleumstilsynet

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

Bevilgningen på posten er 322 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 0,3 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 3642 Petroleumstilsynet

Post 03 Gebyr tilsyn

Bevilgningen på posten er på 79,8 mill. kroner.

Petroleumstilsynet har prioritert å øke aktiviteten knyttet til tilsyn rettet mot enkeltaktører i næringen mot et tilsvarende redusert aktivitetsnivå innenfor oppfølgingsoppgaver som er rettet mot hele eller deler av petroleumsvirksomheten. Dette har medført en forskyving mellom inntekter på gebyr og inntekter på sektorfinansierte aktiviteter.

Bevilgningen foreslås økt med 6,9 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon på kap. 5571, post 70.

Kap. 5571 Sektoravgifter under Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Post 70 Petroleumstilsynet – sektoravgift

Bevilgningen på posten er på 128,7 mill. kroner

Det vises til omtale under kap. 3642 Petroleumstilsynet, post 03 Gebyr tilsyn.

Bevilgningen foreslås redusert med 6,9 mill. kroner, mot en tilsvarende økning på kap. 3642, post 03.

Kap. 643 Statens arbeidsmiljøinstitutt

Post 50 Statstilskudd

Bevilgningen på posten er 160 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 0,1 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 660 Krigspensjon

Post 71 Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 97 mill. kroner.

Det er gjort mindre endringer i anslagene for gjennomsnittlig ytelse og gjennomsnittlig antall mottakere, og samlet sett oppjusteres anslaget på posten.

Bevilgningen foreslås økt med 1 mill. kroner.

Kap. 664 Pensjonstrygden for sjømenn

Post 70 Tilskudd

Bevilgningen på posten er 25,9 mill. kroner.

Bevilgningen omfatter tilskudd til dekning av krigsfartstillegg mv. etter lov om pensjonsordning for arbeidstakere til sjøs § 15. Anslaget oppjusteres som følge av endringer i anslag for gjennomsnittlig ytelse og gjennomsnittlig antall mottakere som samlet sett gir en liten økning i statstilskuddet.

Bevilgningen foreslås økt med 0,5 mill. kroner.

Kap. 665 Pensjonstrygden for fiskere

Post 70 Tilskudd

Bevilgningen på posten er 35,5 mill. kroner.

Bevilgningen omfatter statens tilskudd til dekning av underskudd i trygden i henhold til statsgarantien.

Anslag for underskuddet i trygden er justert ned med 10,4 mill. kroner som følge av endringer både på inntekts- og utgiftssiden. Inntekter fra innbetalt omsetningsavgift i 2022 blir 81,9 mill. kroner, som er 21,9 mill. kroner høyere enn anslått i saldert budsjett. Videre er anslag for utgifter til pensjoner økt med 9,3 mill. kroner, fra 148 mill. kroner i saldert budsjett. Det er i tillegg gjort mindre endringer i anslagene for øvrige inntekts- og utgiftsarter.

Bevilgningen foreslås redusert med 10,4 mill. kroner.

Kap. 666 Avtalefestet pensjon (AFP)

Post 70 Tilskudd, overslagsbevilgning

Bevilgningen er 3 310 mill. kroner.

Anslaget på posten oppjusteres som følge av at gjennomsnittlig ytelse er justert opp med endret anslag for vekst i grunnbeløpet.

Bevilgningen foreslås økt med 30 mill. kroner.

Kap. 667 Supplerende stønad til personer over 67 år

Post 70 Tilskudd, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 400 mill. kroner.

Bevilgningen nedjusteres i hovedsak som følge av at færre mottakere under 67 år har kommet inn på ordningen enn forventet, og at gjennomsnittlig ytelse for disse også har vært noe lavere enn ventet. Dette gjelder uføre flyktninger som har fått rett til supplerende stønad i forbindelse med avviklingen av særskilte bestemmelser for flyktninger i uføretrygd.

Bevilgningen foreslås redusert med 40 mill. kroner.

Kap. 671 Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen på posten er 60,9 mill. kroner.

I Prop. 1 S (2018–2019) og Prop. 1 S (2019–2020) ble det bevilget midler til prosjektet Økonomiske insentiver i integreringsarbeidet. Prosjektet er nå avviklet, og gjenstående midler som var øremerket prosjektet omfordeles til andre forskningsprosjekter på posten.

Post 62 Kommunale innvandrertiltak

Bevilgningen på posten er 257,3 mill. kroner.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1,8 mill. kroner fra tilskuddsordningen for kvalifisering av beboere på integreringsmottak, mot tilsvarende økning på kap. 672, post 21 knyttet til karriereveiledning, jf. omtale under denne posten.

Bevilgningen foreslås redusert med 1,8 mill. kroner.

Kap. 672 Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen på posten er 78,7 mill. kroner.

Det er behov for å øke bevilgningen til tilskudd til karriereveiledning i 2022, slik at fylkeskommunene kan tilby karriereveiledning av god kvalitet. Det foreslås å øke bevilgningen med 1,8 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon på kap. 671, post 62.

Bevilgningen foreslås økt med 1,8 mill. kroner.

Post 60 Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

Bevilgningen på posten er 1 017,6 mill. kroner.

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 225,8 mill. kroner. Hovedårsaken er en økning i prognosen for antall personer i målgruppen for tilskudd til norskopplæring som følge av krigen i Ukraina.

I Prop. 107 L (2021–2022) Midlertidige endringer i lovverket som følge av ankomst av fordrevne fra Ukraina foreslås det at personer med midlertidig kollektiv beskyttelse gis rett til opplæring i norsk i inntil ett år. Dette innebærer at plikten til opplæring i norsk bortfaller og at personene ikke får rett og plikt til opplæring i samfunnskunnskap. Kommunene skal derfor motta tilskudd i ett år for opplæring i norsk. Det foreslås at satsen kommunene mottar per person med midlertidig kollektiv beskyttelse, som gis rett til opplæring i norsk i inntil ett år, settes til 45 000 kroner. Ny sats innebærer isolert sett en økning i bevilgningsbehovet i 2022 på 56,5 mill. kroner.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 282,3 mill. kroner.

Post 61 Kompetansekartlegging i mottak før bosetting

Bevilgningen på posten er 0,6 mill. kroner.

I Prop. 107 L (2021–2022) Midlertidige endringer i lovverket som følge av ankomst av fordrevne fra Ukraina foreslås det at plikt til å gjennomføre kompetansekartlegging før bosetting ikke gjelder personer som har fått opphold etter utlendingsloven §34. Disse inngår dermed ikke i målgruppen for tilskudd til kompetansekartlegging i mottak.

Videre er det en nedgang i antall personer med opphold på annet grunnlag som er i målgruppen for kompetansekartlegging.

Bevilgningen foreslås redusert med 0,3 mill. kroner.

Kap. 3672 Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

Post 01 Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

Bevilgningen på posten er 24,5 mill. kroner.

Det er en økning i antall personer i målgruppen for opplæring i norsk og samfunnskunnskap for asylsøkere i mottak.

Bevilgningen foreslås økt med 0,2 mill. kroner.

Kap. 2541 Dagpenger

Post 70 Dagpenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 16 363,1 mill. kroner.

Den registrerte arbeidsledigheten har avtatt raskere enn tidligere anslått, og det legges til grunn at det vil bli færre dagpengemottakere enn forutsatt i Saldert budsjett 2022.

Bevilgningen foreslås redusert med 3 033,1 mill. kroner.

Kap. 5705 Refusjon av dagpenger

Post 70 Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs

Bevilgningen på posten er 30 mill. kroner.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2022 foreslås bevilgningen redusert med 1 mill. kroner.

Post 71 Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge

Bevilgningen på posten er 0,3 mill. kroner.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2022 foreslås bevilgningen redusert med 0,2 mill. kroner.

Kap. 2542 Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.

Post 70 Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 895 mill. kroner.

Lønnsgarantiordningen er en statlig ordning som, på visse vilkår, dekker arbeidstakernes utestående krav på lønn mv. når arbeidsgiver går konkurs. Det har vært en kraftig nedgang i konkurser og antall ansatte berørt.

På bakgrunn av dette foreslås bevilgningen redusert med 110 mill. kroner.

Kap. 5704 Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs

Post 70 Dividende

Bevilgningen på posten er 210 mill. kroner.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2022 foreslås bevilgningen redusert med 20 mill. kroner.

Kap. 2543 Midlertidige stønadsordninger for selvstendig næringsdrivende, frilansere og lærlinger

Post 70 Stønad til selvstendig næringsdrivende og frilansere, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 257 mill. kroner.

Kompensasjonsytelsen ble opprettet for å gi selvstendig næringsdrivende og frilansere som har opplevd inntektsbortfall som følge av utbrudd av covid-19, delvis kompensasjon for tapt inntekt. Ordningen ble forlenget til og med 31. mars 2022, jf. Prop. 48 LS (2021–2022), Innst. 113 S (2021–2022).

Utbetalinger til selvstendig næringsdrivende og frilansere anslås nå til om lag 435 mill. kroner i 2022.

Bevilgningen foreslås økt med 178 mill. kroner.

Post 71 Stønad til lærlinger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 36 mill. kroner.

Den særlige ordningen for lærlinger ble forlenget til og med 31. mars 2022, jf. Prop. 48 LS (2021–2022), Innst. 113 S (2021–2022). Utbetalinger i 2022 anslås nå til om lag om lag 6 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 30 mill. kroner.

Kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far

Post 70 Overgangsstønad, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 700 mill. kroner.

På bakgrunn av utviklingen hittil i år legges det til grunn et lavere antall mottakere og en lavere gjennomsnittlig ytelse enn forutsatt i Saldert budsjett 2022.

Bevilgningen foreslås redusert med 160 mill. kroner.

Post 72 Stønad til barnetilsyn til enslig mor eller far i arbeid, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 95 mill. kroner.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2022 foreslås bevilgningen økt med 8 mill. kroner.

Post 73 Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 21 mill. kroner.

På bakgrunn av forventet utvikling i 2022 foreslås bevilgningen redusert med 1 mill. kroner.

Post 76 Bidragsforskott

Bevilgningen på posten er 675 mill. kroner.

Anslag for effekten av den årlige indeksreguleringen av satsene fra 1. juli er justert opp som følge av høyere anslag for prisvekst enn i vedtatt budsjett. Videre ble utgiftene i 2021 høyere enn forventet, noe som gir et høyere inngangsnivå i 2022 enn det som er lagt til grunn i saldert budsjett.

Bevilgningen foreslås økt med 20 mill. kroner.

Kap. 2650 Sykepenger

Post 70 Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 42 650 mill. kroner.

Anslagsendringer

Høyere utgifter enn ventet i 2021 øker anslaget i 2022 med om lag 2 040 mill. kroner sammenlignet med vedtatt budsjett for 2022. De økte utgiftene i 2021 skyldes hovedsakelig at det trygdefinansierte sykefraværet ble høyere enn først antatt.

Anslaget for kostnadene av redusert arbeidsgiverfinansiering knyttet til koronarelatert sykefravær frem til 30. juni 2022, er på usikkert grunnlag oppjustert med 291 mill. kroner. Videre er anslagene for veksten i sykepengegrunnlaget (lønnsveksten) og sysselsettingsveksten oppjustert i 2022 sammenliknet med vedtatt budsjett. Veksten i sykefraværstilbøyeligheten er nedjustert og trekker ned utgiftene.

Samlet innebærer disse endringene en økning i anslaget for utgiftene på 2 790 mill. kroner.

Forlengelse av midlertidige særregler

I midlertidig forskrift om unntak fra folketrygdloven og arbeidsmiljøloven i forbindelse med koronapandemien er det fastsatt følgende særregler for sykepenger for arbeidstakere og frilansere med virkning til og med 30. juni 2022:

Rett til sykepenger ved fravær fra arbeidet på grunn av covid-19 eller mistanke om slik sykdom. Det er presisert at personer som bryter nasjonale myndigheters reiseråd og får karanteneplikt ved hjemkomst til Norge, kan nektes sykepenger.

Redusert antall dager for arbeidsgiverfinansiering fra 16 til fem dager for fravær som skyldes covid-19-pandemien.

Frilansere og selvstendig næringsdrivende har rett til sykepenger fra sjette dag for sykefravær som skyldes covid-19- pandemien.

Pandemien er nå over i en annen fase. Hverdagen er normalisert, men med noe økt beredskap. Forskriftsfesting av karantene kan vedtas lokalt i kommunene. Det kan derfor bli utfordrende for sentrale myndigheter å følge situasjonen tilstrekkelig tett til å kunne forskriftsfeste nødvendige regler om rett til sykepenger raskt, dersom behov for dette skulle oppstå. Av beredskapshensyn foreslår regjeringen å videreføre en justert versjon av særregelen om rett til sykepenger ved fravær fra arbeidet på grunn av covid-19 eller mistanke om slik sykdom ut året 2022, som er mer tilpasset dagens situasjon. En slik videreføring anslås ikke å innebære merutgifter av betydning for folketrygden, da slikt fravær i hovedsak inntreffer i perioden før sykepenger ytes fra trygden fra 17. dag.

Særreglene om at folketrygden yter sykepenger f.o.m. sjette dag ved fravær som skyldes covid-19 foreslås ikke videreført etter 30. juni 2022.

Oppsummering

Bevilgningen foreslås økt med 2 790 mill. kroner.

Post 72 Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 675 mill. kroner.

Anslagsendring

Lavere utgifter enn forventet i 2021 reduserer anslaget for 2022. Mindreutgiftene i 2021 skyldes både lavere volumvekst og lavere utgifter knyttet til særreglene for omsorgspenger som følge av koronapandemien. Høyere forventet volumvekst og lønnsvekst i 2022 trekker anslaget opp. Samlet gir dette en reduksjon i anslaget på 5 mill. kroner.

Forlengelse av midlertidige særregler

I midlertidig forskrift om unntak fra folketrygdloven og arbeidsmiljøloven i forbindelse med koronapandemien er det fastsatt følgende særregler for omsorgspenger med virkning til og med 30. juni 2022:

Rett til omsorgspenger når barnet er i karantene, eller fordi skole eller barnehage er helt eller delvis stengt som følge av covid-19-pandemien.

Rett til omsorgspenger dersom barnet må holdes hjemme pga. særlige smittevernhensyn hos barnet eller hos familiemedlem barnet bor med.

Rett til omsorgspenger ut over kvoten dersom det maksimale antall dager med omsorgspenger er brukt opp og barnet må holdes hjemme pga. særlige smittevernhensyn og når skole eller barnehage er helt eller delvis stengt som følge av covid-19-pandemien.

I tillegg har alle foreldre rett til doble kvoter med omsorgspenger i 2022.

Pandemien er nå over i en annen fase. Hverdagen er normalisert, men med noe økt beredskap. Forskriftsfesting av karantene og stengninger av skoler og barnehager kan vedtas lokalt i kommunene. Det kan derfor bli utfordrende for sentrale myndigheter å følge situasjonen tilstrekkelig tett til å kunne forskriftsfeste nødvendige regler om rett til omsorgspenger raskt, dersom behov for dette skulle oppstå, og man ikke har regelverket på plass. Av beredskapshensyn foreslår regjeringen at særreglene som har virkning ut juni 2022, videreføres ut året 2022. I en normal hverdag med få eller ingen tiltak fra myndighetene, vil særreglene i liten grad bli benyttet, og merkostnadene vil bli begrenset. Merkostnadene er på usikkert grunnlag anslått til 8 mill. kroner. Merkostnadene er i all hovedsak knyttet til særreglene som gjelder dersom barn må holdes hjemme av særlige smittevernhensyn.

Oppsummering

Bevilgningen foreslås økt med 3 mill. kroner.

Post 75 Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 2 550 mill. kroner.

Høyere utgifter til sykepenger for arbeidstakere enn ventet i 2021 øker anslaget for feriepenger i 2022.

Bevilgningen foreslås økt med 120 mill. kroner.

Kap. 2651 Arbeidsavklaringspenger

Post 70 Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 33 676 mill. kroner.

Anslagsendringer

For vedtatt budsjett 2022 var det lagt til grunn et gjennomsnitt på om lag 127 600 mottakere av arbeidsavklaringspenger. Sammenlignet med vedtatt budsjett 2022 anslås det nå en økning på 2 900 mottakere i gjennomsnitt. Økningen i antallet mottakere skyldes i hovedsak redusert avgang fra ordningen. Økt antall mottakere gir en merutgift på om lag 765 mill. kroner. Redusert anslag for gjennomsnittlig utbetaling per mottaker gir en mindreutgift på om lag 85 mill. kroner. Dette skyldes lavere underliggende utvikling i gjennomsnittlig ytelse, samtidig som høyere anslag for folketrygdens grunnbeløp i 2022 trekker i motsatt retning.

Regelverksendringer

Arbeids- og inkluderingsdepartementet sendte forslag til endringer i ordningen med arbeidsavklaringspenger på forkortet høring 21. januar, med høringsfrist 4. mars 2021.

Basert på høringsnotatet og innspill fra høringsinstansene, foreslås det å oppheve folketrygdloven § 11-31 første ledd om karensperiode på 52 uker før det er mulig å søke om arbeidsavklaringspenger på nytt for de som har gått ut maksimal stønadsperiode. Det foreslås videre å endre bestemmelsene for unntak fra maksimal varighet i folketrygdloven § 11-12. Endringene foreslås å tre i kraft 1. juli 2022. Som følge av flere runder med forlengelser av stønadsperioden for arbeidsavklaringspenger under koronapandemien, har mange mottakere av arbeidsavklaringspenger sluttdato 30. juni 2022. Det foreslås å etablere en overgangsordning for å sikre at disse mottakerne ikke blir stående uten ytelse inntil videre rett til arbeidsavklaringspenger etter nye regler har blitt vurdert. Stønadsperioden for disse mottakerne foreslås forlenget til 31. oktober 2022.

Forslaget til endringer er nærmere beskrevet i Prop. 114 LS (2021–2022) Endringar i skatte-, avgifts- og tollovgivinga m.m. og folketrygdloven (arbeidsavklaringspengar m.m.).

Det anslås på svært usikkert grunnlag at regelverksendringene vil medføre merutgifter på om lag 675 mill. kroner på kap. 2651, post 70 i 2022. Endringene vil i tillegg medføre økte administrative utgifter for Arbeids- og velferdsetaten på 27 mill. kroner i 2022, jf. omtale under kap. 605, post 01.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 1 359 mill. kroner.

Post 71 Tilleggsstønad, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 143 mill. kroner.

Endelige utgifter i 2021 ble lavere enn anslaget for 2021, som lå til grunn for vedtatt budsjett for 2022. Dette medfører redusert anslag for utgiftene på posten.

Bevilgningen foreslås redusert med 7 mill. kroner for 2022.

Kap. 2655 Uførhet

Post 70 Uføretrygd, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 111 006,5 mill. kroner.

Nytt anslag for gjennomsnittlig antall mottakere av uføretrygd i 2022 er 365 187, som er 5 624 færre mottakere enn det som ble lagt til grunn i Saldert budsjett 2022. I de første to månedene av 2022 har antall overganger fra arbeidsavklaringspenger til uføretrygd blitt lavere enn forventet. Dette skyldes at arbeidet med avklaring og behandling av søknader har blitt forsinket på grunn av nedstenginger vinteren 2021/2022 relatert til koronapandemien. Anslaget for gjennomsnittlig ytelse er videre redusert fordi mottakerne i snitt har et lavere beregningsgrunnlag for uføretrygd enn tidligere.

Høyere anslag for folketrygdens grunnbeløp i 2022 medfører en økning i anslaget for uføretrygd på 1 535 mill. kroner. Endret anslag for antall mottakere reduserer anslaget med 1 910 mill. kroner. Dette skyldes hovedsakelig færre overganger fra AAP til uføretrygd. I tillegg fører endret prognose for underliggende utvikling i gjennomsnittlig ytelse til en reduksjon i anslaget på i overkant av 260 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 636,5 mill. kroner.

Post 75 Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 67 mill. kroner.

Regnskapsutviklingen i 2021 og utviklingen så langt i 2022 tilsier høyere utgifter enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022.

Bevilgningen foreslås økt med 5 mill. kroner.

Post 76 Yrkesskadetrygd, gml. lovgivning, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 34 mill. kroner.

Regnskapsutviklingen i 2021 og utviklingen så langt i 2022 tilsier høyere utgifter enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022.

Bevilgningen foreslås økt med 2 mill. kroner.

Kap. 2661 Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

Post 70 Grunnstønad, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 555,2 mill. kroner.

Det anslås at utgiftene vil bli noe høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022.

Bevilgningen foreslås økt med 4,8 mill. kroner.

Post 71 Hjelpestønad, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 712,8 mill. kroner.

Det anslås at utgiftene vil bli noe høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022.

Bevilgningen foreslås økt med 7,2 mill. kroner.

Post 73 Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

Bevilgningen på posten er 125 mill. kroner.

Det anslås at utgiftene vil bli noe lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022.

Bevilgningen foreslås redusert med 8 mill. kroner.

Post 74 Tilskudd til biler

Bevilgningen på posten er 739,8 mill. kroner.

Det anslås at utgiftene vil bli noe lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022.

Bevilgningen foreslås redusert med 9,8 mill. kroner.

Post 75 Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler

Bevilgningen på posten er 3 938,8 mill. kroner.

Det anslås at utgiftene vil bli noe høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022.

Bevilgningen foreslås økt med 51,2 mill. kroner.

Post 76 Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

Bevilgningen på posten er 310 mill. kroner.

Det anslås at utgiftene vil bli noe høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022.

Bevilgningen foreslås økt med 10 mill. kroner.

Post 77 Ortopediske hjelpemidler

Bevilgningen på posten er 1 728,3 mill. kroner.

Det anslås at utgiftene vil bli høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022. Økningen skyldes i hovedsak prisstigning og høy produksjon av saker som er utgiftsført i 4. kvartal 2021 og hittil i 2022.

Bevilgningen foreslås økt med 121,7 mill. kroner.

Post 78 Høreapparater

Bevilgningen på posten er 838,2 mill. kroner

Det anslås at utgiftene vil bli noe høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022. Økningen skyldes i hovedsak prisstigning og økt volumvekst.

Bevilgningen foreslås økt med 46,9 mill. kroner.

Kap. 2670 Alderdom

Bevilgningen til alderspensjon er samlet på 269 226 mill. kroner. Anslagene er samlet sett justert opp med 4 084 mill. kroner. Dette skyldes i all hovedsak oppjustering av anslagene for gjennomsnittlig ytelse som følge av endret anslag for vekst i grunnbeløpet og endret anslag for prisvekst, som utgjør til sammen 4 655 mill. kroner. Anslag for gjennomsnittlig antall mottakere er justert ned, og gir en reduksjon i anslagene på 565 mill. kroner.

Post 70 Grunnpensjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 83 960 mill. kroner.

Anslaget på posten oppjusteres hovedsakelig som følge av økt anslag for gjennomsnittlig ytelse.

Bevilgningen foreslås økt med 1 260 mill. kroner.

Post 71 Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 167 690 mill. kroner.

Anslaget på posten oppjusteres hovedsakelig som følge av økt anslag for gjennomsnittlig ytelse.

Bevilgningen foreslås økt med 2 640 mill. kroner.

Post 72 Inntektspensjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 10 480 mill. kroner.

Anslaget på posten oppjusteres hovedsakelig som følge av økt anslag for gjennomsnittlig ytelse.

Bevilgningen foreslås økt med 40 mill. kroner.

Post 73 Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 7 096 mill. kroner.

Posten dekker flere ulike tillegg. Anslag for særtillegg og pensjonstillegg utgjør om lag 60 pst. av posten og justeres opp, hovedsakelig som følge av økt anslag for gjennomsnittlig ytelse. Det er også gjort enkelte justeringer av anslagene for de øvrige komponentene som inngår i denne posten.

Bevilgningen foreslås økt med 144 mill. kroner.

Kap. 2680 Etterlatte

Anslagene er samlet sett oppjustert med om lag 61 mill. kroner. En viktig årsak er oppjustering av anslaget for gjennomsnittlig ytelse som følge av økt vekst i grunnbeløpet, som medfører at anslaget settes opp med 28 mill. kroner. Videre forventes det at antall mottakere ikke går ned like mye som tidligere anslått, noe som medfører at anslaget settes opp med 25 mill. kroner. I tillegg ventes det noe høyere underliggende vekst i gjennomsnittlig ytelse, som gir en økning på 9 mill. kroner.

Post 70 Grunnpensjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 100 mill. kroner.

Anslaget på posten økes. Hovedårsakene er at det ventes større vekst i grunnbeløpet og lavere reduksjon i gjennomsnittlig antall mottakere enn lagt til grunn i saldert budsjett.

Bevilgningen foreslås økt med 30 mill. kroner.

Post 71 Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 800 mill. kroner.

Anslaget på posten økes. Hovedårsakene er at det ventes større vekst i grunnbeløpet og lavere reduksjon i gjennomsnittlig antall mottakere enn lagt til grunn i saldert budsjett.

Bevilgningen foreslås økt med 25 mill. kroner.

Post 72 Særtillegg, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 87 mill. kroner.

Anslaget på posten økes. Årsakene er at det ventes større vekst i grunnbeløpet, lavere reduksjon i gjennomsnittlig antall mottakere og at det ventes høyere underliggende vekst i gjennomsnittlig særtillegg enn lagt til grunn i saldert budsjett.

Bevilgningen foreslås økt med 6 mill. kroner.

Post 74 Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 0,1 mill. kroner.

Utgiftene på posten ser ut til å bli høyere enn anslått i saldert budsjett.

Bevilgningen foreslås økt med 0,2 mill. kroner.

Post 75 Stønad til barnetilsyn til gjenlevende i arbeid, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 2,7 mill. kroner.

Utgiftene på posten ser ut til å bli høyere enn anslått i saldert budsjett.

Bevilgningen foreslås økt med 0,1 mill. kroner.

Kap. 2686 Stønad ved gravferd

Post 70 Stønad ved gravferd, overslagsbevilgning

Bevilgningen er 260 mill. kroner.

Anslaget på posten justeres opp, hovedsakelig som følge av at anslag for utgifter til båretransport er økt.

Bevilgningen foreslås økt med 10 mill. kroner.

Kap. 5701 Diverse inntekter

Post 71 Refusjon ved yrkesskade

Bevilgningen på posten er 840 mill. kroner.

En vesentlig del av folketrygdens utgifter ved yrkesskade blir finansiert av arbeidsgivere ved en refusjonsordning knyttet til den obligatoriske yrkesskadeforsikringen etter lov av 16. juni 1989 nr. 65. Refusjonen skjer gjennom en fastsatt prosentsats av de faktiske erstatningsutbetalinger fra forsikringsgiverne.

På bakgrunn av forventede innbetalinger av refusjoner anslås det at inntektene på posten i 2022 vil utgjøre 745 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 95 mill. kroner.

Post 73 Refusjon fra bidragspliktige

Bevilgningen på posten er 205 mill. kroner.

Anslagene for refusjonsinntekter avhenger av forventet utbetalt bidragsforskott på kap. 2620, post 76 i samme periode. På bakgrunn av oppdaterte anslag forventes inntektene i 2022 å bli lavere enn lagt til grunn for anslaget i saldert budsjett.

Bevilgningen foreslås redusert med 10 mill. kroner.

Post 86 Innkreving feilutbetalinger

Bevilgningen på posten er 1 320 mill. kroner.

Inntektene på posten forventes å øke sammenlignet med anslaget som lå til grunn for bevilgningen i saldert budsjett. Hovedårsaken er økt forventet innbetaling knyttet til etteroppgjør uføre.

Bevilgningen foreslås økt med 73 mill. kroner.

Post 87 Diverse inntekter

Bevilgningen på posten er 15,3 mill. kroner.

Inntektene på posten forventes å øke sammenlignet med anslaget som lå til grunn for bevilgningen i saldert budsjett. Det er anslått en økning i innkrevingen på posten med 10,2 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås økt med 10,2 mill. kroner.

Post 88 Hjelpemiddelsentraler mv.

Bevilgningen på posten er 67 mill. kroner.

Høyere inntekter enn anslått i 2021 og endret volumvekst har medført høyere anslag for inntekter i 2022.

Bevilgningen foreslås økt med 6 mill. kroner.

2.7 Helse- og omsorgsdepartementet

Kap. 700 Helse- og omsorgsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Økt driftsbevilgning

Bevilgningen foreslås økt med 8 mill. kroner til økt aktivitet i departementet for å ivareta beredskapsoppgaver og videreføre departementets arbeid som beredskapsorganisasjon, samt oppfølging av Koronakommisjonens anbefalinger om justeringer i norsk helseberedskap.

Ny løsning for e-postsynkronisering

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,6 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 510, post 45 under Kommunal- og distriktsdepartementet til ny løsning for e-postsynkronisering, jf. omtale der.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen økt med 7,4 mill. kroner.

Kap. 701 E-helse, helseregistre mv.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

Økt driftsbevilgning til Helse- og omsorgsdepartementet

Det er overført utbrukt bevilgning på posten fra 2021 til 2022. Det foreslås å redusere bevilgningen med 1,5 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 700 Helse- og omsorgsdepartementet, post 01 Driftsutgifter til økt aktivitet i departementet, jf. omtale der.

Helseanalyseplattformen

Bevilgningen foreslås økt med 11 mill. kroner til utredning av alternative løsninger for dataplattform og analysetjenester for helseanalyseplattformen som følge av endring i juridiske rammebetingelser i forbindelse med Schrems II-dommen fra EU-domstolen.

Modernisert folkeregister

Det foreslås å redusere bevilgningen med 34 mill. kroner som følge av endrede forutsetninger i programmet for modernisert folkeregister i helse- og omsorgssektoren.

EU-domstolens dom i Schrems II-saken i 2020 førte til at programmet måtte gå bort fra opprinnelige planer om bruk av kommersielle skytjenester, og løsningene er i stedet etablert i en privat skyinfrastruktur hos Norsk helsenett SF.

Reduksjon i bevilgning til Direktoratet for e-helse

Det foreslås å redusere bevilgningen med 5 mill. kroner i forbindelse med at myndighetsoppgaver i Direktoratet for e-helse skyves ut i tid.

Nytt stikkord

Fra 1. januar 2022 ble det gjort endringer i rolle- og ansvarsfordelingen mellom Direktoratet for e-helse og Norsk helsenett SF i utviklingen av nasjonale e-helseløsninger. I 2022 fordeles bevilgningene til program digital samhandling og program pasientens legemiddelliste mellom Direktoratet for e-helse og Norsk helsenett SF i tråd med oppdrag fra Helse- og omsorgsdepartementet. Direktoratet har fortsatt helhetsansvaret for programmet, men enkeltprosjekter under programmet ledes av Norsk helsenett SF. Fordelingen mellom Direktoratet og Norsk helsenett SF vil variere fra år til år i tråd med utviklingen i programmet. Det foreslås derfor at kap. 701, post 21 får stikkordet «kan nyttes under post 70».

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 29,5 mill. kroner.

Kap. 702 Beredskap

Post 22 Beredskapslagring legemidler og smittevernutstyr, kan overføres, kan nyttes under post 71

Selvtester for covid-19

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1 800 mill. kroner til selvtester for covid-19. Det er så langt i år påløpt kostnader til kjøp, lagerhold og transport av tester på om lag 3 mrd. kroner.

Det planlegges for lokal lagring av minst to selvtester per innbygger i kommunene, samt lagring av allerede bestilte og leverte tester på nasjonalt eller regionalt nivå. Det er videre inngått en rammeavtale med gyldighet ut 2023, som gir rom for å anskaffe flere tester ved behov. Den gjenstående bevilgningen skal dekke kostnader til lager og distribusjon av tester i 2022.

Legemidler mot covid-19

Det foreslås å redusere bevilgningen til innkjøp av legemidler mot covid-19 med 50 mill. kroner. Bevilgningen ble økt med 700 mill. kroner til innkjøp og medfølgende kostnader av legemidler mot covid-19, jf. Prop. 51 S (2021–2022), Innst. 119 S (2021–2022). Bevilgningen skal dekke inngåtte forpliktelser, men også gi rom for å inngå ytterligere avtaler hvis det skulle bli aktuelt. EU la i mai 2021 frem en strategi for utvikling av legemidler mot covid-19 med særskilte tiltak i godkjenningsprosessen og etterfølgende felles anskaffelser for å sikre Europa rask tilgang til behandling av covid-19. Norge deltar i dette arbeidet gjennom regelverket om grensekryssende helsetrusler som er del av EØS-avtalen.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 1 850 mill. kroner.

Post 70 Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

For å bidra til god håndtering av pandemien og for å styrke helsesektorens robusthet og beredskap mot pandemier og andre alvorlige kriser, legger Helse- og omsorgsdepartementet opp til at frivillige organisasjoner kan motta tilskudd over kap. 702, post 70. Tilskuddet forvaltes av Helsedirektoratet.

Post 71 Tilskudd til beredskapslagring legemidler og smittevernutstyr, kan overføres, kan nyttes under post 22

Bevilgningen foreslås redusert med 150 mill. kroner som følge av oppdaterte behovsvurderinger for ekstraordinære innkjøp av åndedrettsvern til det nasjonale beredskapslageret, gitt den aktuelle smittesituasjonen.

Bevilgningen dekker utgifter til innkjøp, kapitalbinding, drift og forvaltning av beredskapslager for legemidler, testutstyr og smittevernutstyr. Som følge av usikkerhet om utbetalingstidspunkt foreslås det å knytte stikkordet «kan overføres» til bevilgningen på kap. 702, post 71 for 2022.

Kap. 704 Norsk helsearkiv

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 350 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Ander saker i avsnitt 2.5.

Kap. 708 Eldreombudet

Post 01 Driftsutgifter

Regjeringen tar sikte på å avvikle Eldreombudet i 2023. Planlagt oppbemanning i 2022 gjennomføres derfor ikke, og bevilgningen foreslås redusert med 1 mill. kroner. Eldreombudet ble etablert høsten 2020. Etaten har delvis overlappende formål med flere andre statlige finansierte aktører herunder Pasient- og brukerombudene og Senteret for et aldersvennlig Norge. Avviklingen skal frigjøre ressurser til andre prioriterte områder. Regjeringen vil komme tilbake ifb. 2023-budsjettet med hvordan avviklingen skal håndteres og med nødvendige lovforslag.

Kap. 709 Pasient- og brukerombud

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen til pasient- og brukerombudene med 3,0 mill. kroner til arbeidet med å ivareta pasientenes og brukernes behov og interesser.

Kap. 710 Vaksiner mv.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 13,2 mill. kroner til innkjøp av vaksiner til flyktninger fra Ukraina, forventet prisøkning på nye kontrakter og delvis subsidiering av vaksinen Fluenz, en nesesprayvaksine som tilbys de yngste i risikogruppene i influensavaksinasjonsprogrammet.

Post 22 Salgs- og beredskapsprodukter m.m., kan overføres

Oppdatert prognose

Bevilgningen på posten er budsjettert for lavt. Basert på oppdaterte prognose foreslås bevilgningen økt med 130,8 mill. kroner. Lavere reisevirksomhet trekker i motsatt retning. Isolert sett reduserer dette utgiftene til reisevaksiner med 22,1 mill. kroner. Utgifter og inntekter til salgs- og beredskapsprodukter påvirkes av endringer i valutakurs, tilgang i markedet, lagerhold, leveringstidspunkt, etterspørsel og salg. Prognosen er derfor usikker. Usikkerheten forsterkes av koronapandemien.

Pneumokokkvaksine

Det foreslås å øke bevilgningen med 10,5 mill. kroner som følge av at leveranser av pneumokokkvaksine ble forskjøvet og fakturert i 2022 istedenfor 2021.

Nytt stikkord

Det foreslås å tilføye stikkordsfullmakten «kan overføres» på posten fordi det er usikkerhet om leverings- og utbetalingstidspunkt for vaksiner. Leveranser som mottas på slutten av året, kan i mange tilfeller komme til utbetaling året etter.

Oppsummering

Bevilgningen på posten foreslås økt med 119,2 mill. kroner.

Post 23 Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 11 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 1720, post 01 til Forsvarets arbeid med å bistå kommunene med vaksinasjon mot covid-19.

Kap. 3710 Vaksiner mv.

Post 03 Vaksinesalg

Det foreslås å øke bevilgningen med 103,4 mill. kroner som følge av oppdatert prognose, jf. omtale under kap. 710, post 22.

Pneumokokkvaksine er anbefalt til alle over 65 år hvert tiende år, og til grupper med immunsvikt eller kroniske sykdommer. På grunn av langvarig mangel og stor etterspørsel globalt, ble det i 2021 bestilt et større volum med pneumokokkvaksine enn tidligere år. En del av dosene har kort holdbarhet. For å hindre at vaksinedoser må kastes, er 50 000 vaksiner med kort holdbarhet tilbudt gratis til landets kommuner.

Kap. 714 Folkehelse

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79

Det er overført ubrukt bevilgning fra 2021 til 2022. Det foreslås å redusere bevilgningen med 2,5 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 700 Helse- og omsorgsdepartementet, post 01 Driftsutgifter til økt aktivitet i departementet, jf. omtale der.

Post 79 Andre tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

Det foreslås å redusere bevilgningen med 9,7 mill. kroner knyttet til at mindreforbruk overført fra 2021 foreslås omdisponert til andre prioriterte formål.

Det foreslås å øremerke 1 mill. kroner til Trøndelag fylkeskommune for å gjennomføre piloten «ABC for god psykisk helse – en folkehelsekampanje». Formålet med kampanjen er å øke befolkningens kunnskap om hvordan den kan ivareta og styrke den psykiske helsen og forebygge psykiske plager. Kampanjen er planlagt gjennomført som en pilot i perioden 2022–2024 og skal evalueres.

Kap. 717 Legemiddeltiltak

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,1 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 700 Helse- og omsorgsdepartementet, post 01 Driftsutgifter til økt aktivitet i departementet, jf. omtale der.

Kap. 732 Regionale helseforetak

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås økt med 3,3 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen under kap. 733, post 79.

Som en oppfølging av regjeringens Hurdalsplattform er det opprettet nye utvalg, bl.a. helsepersonellkommisjonen og utvalg som skal vurdere helseforetaksmodellen. Bevilgningen som foreslås flyttet, skal finansiere utgifter til disse utvalgene i 2022.

Post 70 Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

Ubrukt bevilgning

Det er overført 3,9 mill. kroner i ubrukt bevilgning fra 2021 til 2022. Bevilgningen foreslås redusert med tilsvarende beløp.

Nasjonalt genomsenter

Det foreslås å redusere bevilgningen med 2,5 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 740, post 01, jf. omtale der.

Landingsplasser for nye redningshelikoptre

Det foreslås øke bevilgningen med 38,2 mill. kroner til tilpasning av landingsplasser for de nye redningshelikoptrene ved Sykehuset Namsos og Hammerfest sykehus. Tilpasning av landingsplassene medfører kostnader på 135,6 mill. kroner i 2023. Prosjektene planlegges sluttført i 2023.

De nye redningshelikoptrene er allerede tatt i bruk på basene på Sola, Ørlandet og Banak. I løpet av 2023 vil de etter planen tas i bruk ved alle baser i landet.

I NAWSARH-prosjektet er det lagt opp til at de nye redningshelikoptrene skal lande på Namsos lufthavn med ambulansetransport til og fra sykehuset. Med en slik løsning vil man miste verdifull tid for behandling, og også binde opp kritiske helsepersonell i transporten til og fra sykehuset. Det er derfor vurdert at det er nødvendig med en landingsplattform direkte knyttet til sykehuset.

Hammerfest sykehus er et av sykehusene i landet med flest landinger med redningshelikopter. Det er også det eneste av sykehusene i landet hvor redningshelikopter lander ukentlig som ikke har egen landingsplass for helikopter. Det er derfor behov for å etablere en egen landingsplass direkte tilknyttet sykehuset når nye Hammerfest sykehus nå skal bygges.

Det legges til grunn at tilpasninger ved andre sykehus som ikke er omfattet i kostnadsrammen til NAWSARH eller er omtalt i dette forslaget, finansieres innenfor de ordinære budsjettrammene for de regionale helseforetakene.

Kompensasjon for lavere aktivitetsbaserte inntekter fra innsatsstyrt finansiering

Pandemien har i 2022 ført til flere sykehusinnleggelser, høyere beredskapsnivå i flere helseforetak og lavere elektiv aktivitet. Lavere aktivitet i sykehusene enn lagt til grunn i budsjettet for 2022 gir lavere aktivitetsbaserte inntekter fra innsatsstyrt finansiering (ISF) over kap. 736, post 76. Samtidig motsvares ikke dette fullt ut av lavere kostnader.

Regjeringen foreslår å kompensere sykehusene for 700 mill. kroner i tapte aktivitetsbaserte inntekter i perioden januar-april 2022, basert på foreløpige og usikre aktivitetstall. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 700 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon på kap. 732, post 76.

Kompensasjonen har følgende fordeling mellom de regionale helseforetakene:

Helse Sør-Øst RHF 426 mill. kroner

Helse Vest RHF 131 mill. kroner

Helse Midt-Norge RHF 68 mill. kroner

Helse Nord RHF 75 mill. kroner

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen økt med 731,8 mill. kroner

Post 71 Resultatbasert finansiering, kan overføres

Resultatbasert finansiering i spesialisthelsetjenesten ble innført fra 2022, og erstattet den tidligere ordningen med kvalitetsbasert finansiering, jf. Prop. 1 S (2021–2022).

I fordelingen av tilskuddet for 2022 er det data for første tertial 2021 som ligger til grunn. I Prop. 1 S (2021–2022) for Helse- og omsorgsdepartementet ble det foreslått å gjennomføre en avregning i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, der data for hele foregående år benyttes. Det foreslås likevel ikke å gjennomføre en slik avregning i 2022. Det legges til grunn at 2022 er et innføringsår og at den nye modellen ikke medførte adferdsendringer i 2021. Det tas i stedet sikte på å gjennomføre en avregning i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2023.

Post 72 Basisbevilgning Helse Sør Øst RHF, kan overføres

Kompensasjon for kostnader til forvaltning og drift av nasjonale e-helseløsninger

Det foreslås å øke basisbevilgningene til de fire regionale helseforetakene med 14,1 mill. kroner for å dekke en tredjedel av veksten i kostnadene til forvaltning og drift av nasjonale e-helseløsninger i 2022. Forslaget er en oppfølging av endringer i forskrift om standarder og nasjonale e-helseløsninger som pålegger kommuner og regionale helseforetak å betale for kostnadene til forvaltning og drift av nasjonale e-helseløsninger. Tilsvarende foreslås det å øke rammetilskuddet til kommuner, jf. omtale under Kommunal- og moderniseringsdepartementets kap. 571, post 60.

Av beløpet på 14,1 mill. kroner skal Helse Sør-Øst RHF tildeles 7,6 mill. kroner, og bevilgningen på post 72 økes derfor tilsvarende.

Forvaltning og drift av e-helseløsninger

Det foreslås å redusere bevilgningen med 4,2 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 740, post 01 Helsedirektoratet til forvaltning og drift av tjenester som frikort, velg behandlingssted, kunnskapsinnhold om helse og rettigheter, bytt fastlege og verktøy for mestring og folkehelse på helsenorge.no.

Økte pensjonskostnader

Bevilgningen foreslås økt med 377,4 mill. kroner som følge av økt pensjonskostnad, jf. omtale under post 86.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen økt med 380,8 mill. kroner.

Post 73 Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

Kompensasjon for kostnader til forvaltning og drift av nasjonale e-helseløsninger

Bevilgningen foreslås økt med 2,7 mill. kroner for å dekke en tredjedel av veksten i kostnadene til forvaltning og drift av nasjonale e-helseløsninger i 2022, jf. omtale under post 72.

Forvaltning og drift av e-helseløsninger

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1,5 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 740, post 01 Helsedirektoratet til forvaltning og drift av tjenester som frikort, velg behandlingssted, kunnskapsinnhold om helse og rettigheter, bytt fastlege og verktøy for mestring og folkehelse på helsenorge.no

Økte pensjonskostnader

Bevilgningen foreslås økt med 133,7 mill. kroner som følge av økt pensjonskostnad, jf. omtale under post 86.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen økt med 134,9 mill. kroner.

Post 74 Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

Kompensasjon for kostnader til forvaltning og drift av nasjonale e-helseløsninger

Bevilgningen foreslås økt med 2 mill. kroner for å dekke en tredjedel av veksten i kostnadene til forvaltning og drift av nasjonale e-helseløsninger i 2022, jf. omtale under post 72.

Forvaltning og drift av e-helseløsninger

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1,1 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 740, post 01 Helsedirektoratet til forvaltning og drift av tjenester som frikort, velg behandlingssted, kunnskapsinnhold om helse og rettigheter, bytt fastlege og verktøy for mestring og folkehelse på helsenorge.no.

Økte pensjonskostnader

Bevilgningen foreslås økt med 100,1 mill. kroner som følge av økt pensjonskostnad, jf. omtale under post 86.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen økt med 101,0 mill. kroner.

Post 75 Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

Kompensasjon for kostnader til forvaltning og drift av nasjonale e-helseløsninger

Bevilgningen foreslås økt med 1,8 mill. kroner for å dekke en tredjedel av veksten i kostnadene til forvaltning og drift av nasjonale e-helseløsninger i 2022, jf. omtale under post 72.

Forvaltning og drift av e-helseløsninger

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 740, post 01 Helsedirektoratet til forvaltning og drift av tjenester som frikort, velg behandlingssted, kunnskapsinnhold om helse og rettigheter, bytt fastlege og verktøy for mestring og folkehelse på helsenorge.no.

Økte pensjonskostnader

Bevilgningen foreslås økt med 88,8 mill. kroner som følge av økt pensjonskostnad, jf. omtale under post 86.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen økt med 89,6 mill. kroner.

Post 76 Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

Takst for rhesusimmunisering

I takstforhandlingene med Legeforeningen 2021 ble det avtalt å opprette en takst for rhesusimmunisering. Dette er en oppgave som er flyttet fra spesialisthelsetjenesten til fastlegene og jordmødrene i helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Endringen ble iverksatt 1. september 2021 og ble fulgt opp i Helse- og omsorgsdepartementets omgrupperingsproposisjon for 2021. I forbindelse med endringen flyttes 2,1 mill. kroner fra posten til kap. 571, post 60 (1,05 mill. kroner) og kap. 2755, post 70 (1,05 mill. kroner).

Aktivitetsutvikling ISF 2021

Saldert budsjett 2021 ble fastsatt med utgangspunkt i Saldert budsjett 2020, og la til rette for en aktivitetsvekst på om lag 2,2 pst. fra dette nivået. Faktisk aktivitet i 2020 ble lavere enn anslått, og Saldert budsjett 2021 ga derfor rom for en aktivitetsvekst på om lag 8,7 pst. Bevilgningen ble redusert med 1,5 mrd. kroner i 2021, jf. Stortingets behandling av forslag i Prop. 195 S (2020–2021) om å kompensere de regionale helseforetakene for tapte aktivitetsbaserte inntekter første halvår 2021. Det vises videre til Stortingets behandling av Prop. 20 S (2021–2022) der bevilgningen på posten ble økt med 299,2 mill. kroner som følge av oppdatert prognose for 2021 og kvalitetssikring av endelig avregningsgrunnlag for 2020.

Oppdaterte analyser for hele årsaktiviteten i 2021 tilsier at det samlet er utbetalt om lag 102,1 mill. kroner for mye i 2021, sammenlignet med det som ble lagt til grunn i Prop. 20 S (2021–2022). Aktiviteten ble 0,3 pst. lavere enn forutsatt. Analysene for 2021 tilsier at reell aktivitetsendring i 2021 er om lag -3,4 pst., sammenlignet med Saldert budsjett 2021.

Helse- og omsorgsdepartementet vil komme tilbake til endelig avregning for 2021 i forbindelse med nysalderingen av statsbudsjettet for 2022, inkludert eventuelle justeringer som følge av behandling av enkeltsaker i avregningsutvalget.

Redusert aktivitetsbasert finansiering som følge av virusutbruddet i 2022

Det foreslås å redusere bevilgningen med 700 mill. kroner mot en tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 732, post 70, jf. omtale under kap. 732, post 70

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 702,1 mill. kroner.

Post 77 Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning

Aktivitet 2021

Saldert budsjett 2021 på 3 281 mill. kroner la til rette for en aktivitetsvekst på om lag 3,2 pst. utover Saldert budsjett 2020. Som følge av pandemien har det vært en stor økning i refusjoner til laboratorieanalyser av koronaviruset. Endelig tall for 2021 viser at utbetalingene ble 4 433 mill. kroner. Dette er 162 mill. kroner lavere enn budsjett etter Stortingets behandling av Prop. 20 S (2021–2022), jf. Innst. 83 S (2021–2022).

Aktivitet 2022

Saldert budsjett 2022 la til rette for en vekst tilsvarende om lag 3 pst. Saldert budsjett for 2022 er 3 438 mill. kroner. Prognosen for 2022, basert på oppdaterte aktivitetstall per februar 2022, tilsier at utbetalingene vil bli 812 mill. kroner høyere enn saldert budsjett for 2022. Dette skyldes særlig at refusjonene til laboratorieanalyser av koronaviruset er anslått å bli større enn forutsatt.

Bevilgningen foreslås økt med 812 mill. kroner.

Post 86 Driftskreditter

I Prop. 1 S (2021–2022) ble det lagt til grunn en pensjonskostnad på 14,2 mrd. kroner og pensjonspremier på 18,2 mrd. kroner for de regionale helseforetakene. Oppdaterte beregninger fra pensjonsleverandørene for 2022 innebærer et anslag for pensjonskostnader på 14,9 mrd. kroner og pensjonspremier på 20,9 mrd. kroner.

Den økte pensjonskostnaden sammenlignet med Saldert budsjett 2022 forklares hovedsakelig av endringer i de økonomiske forutsetningene som ligger til grunn for beregning av pensjonskostnaden, der nettorenten er økt med 0,3 prosentpoeng, fra 0,55 pst. til 0,85 pst. Basisbevilgningen til de regionale helseforetakene over kap. 732, postene 72–75 foreslås samlet økt med 700 mill. kroner, tilsvarende økningen i anslått pensjonskostnad.

Nytt anslag for pensjonspremie for 2022 innebærer en økning på 2,7 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2022. Det forklares hovedsakelig av økt lønnsvekstanslag fra 3,2 pst. til 3,7 pst.

I sum gir den økte pensjonspremien på 2,7 mrd. kroner og den økte basisbevilgningen på 700 mill. kroner et økt likviditetsbehov på 2 mrd. kroner. For å dekke de regionale helseforetakenes likviditetsbehov foreslås det å gi helseforetakene anledning til å bruke 2 mrd. kroner av premiefond til betaling av pensjonspremier i 2022, i tillegg til allerede vedtatt bruk av 1 mrd. kroner fra premiefond i Saldert budsjett 2022. Det betales ikke arbeidsgiveravgift av premie dekket gjennom premiefond, noe som reduserer likviditetsbehovet med 282 mill. kroner. Driftskredittrammen til de regionale helseforetakenes foreslås derfor satt ned med 282 mill. kroner.

Endelig pensjonspremie for 2022 vil først være kjent etter at lønnsoppgjørene i sektoren er ferdigstilt. Regjeringen vil komme tilbake til håndtering av eventuelle endringer.

Kap. 3732 Regionale helseforetak

Post 90 Avdrag på investeringslån t.o.m. 2007

Det foreslås å øke bevilgningen med 160,5 mill. kroner som følge av innbetaling av ekstra avdrag på investeringslån fra Helse Sør-Øst RHF.

Kap. 733 Habilitering og rehabilitering

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,1 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 700 Helse- og omsorgsdepartementet, post 01 Driftsutgifter til økt aktivitet i departementet, jf. omtale der.

Post 79 Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

Det er overført 3,3 mill. kroner til posten i ubrukt bevilgning fra 2021 til 2022. Midlene foreslås omdisponert og bevilgningen på posten foreslås redusert med 3,3 mill. kroner mot tilsvarende økning i bevilgningen under kap. 732, post 21.

Kap. 734 Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,2 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning på kap. 700 Helse- og omsorgsdepartementet, post 01 Driftsutgifter til økt aktivitet i departementet, jf. omtale der.

Kap. 740 Helsedirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Betaling for drift av nasjonale e-helseløsninger

Det foreslås å øke bevilgningen med 13 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 732, postene 72–75 og kap. 571 post 60 for å dekke Helsedirektoratets betaling til Norsk helsenett for forvaltning og drift av tjenester som frikort, velg behandlingssted, kunnskapsinnhold om helse og rettigheter, bytt fastlege og verktøy for mestring og folkehelse på helsenorge.no. Dette er midler som i 2020 ble overført fra kap. 740 Helsedirektoratet, post 01 til kap. 701, post 72 Nasjonale e-helseløsninger. I budsjettet for 2022 ble regionale helseforetak og kommuner kompensert for eksisterende kostnader til forvaltning og drift samtidig med at det ble innført plikt til å betale for disse kostnadene.

I sammenheng med endringene i forskrift om standarder og nasjonale e-helseløsninger ble det imidlertid avklart at det er Helsedirektoratet som skal faktureres for kostnadene til forvaltning og drift av disse tjenestene på helsenorge.no. Det betyr at regionale helseforetak og kommuner er overkompensert og at Helsedirektoratet både har bidratt med midler over statsbudsjettet og vil bli fakturert for kostnadene.

Tilbakebetaling for IT-investeringer

I statsbudsjettet for årene 2018 og 2019 fikk Helsedirektoratet fullmakt til å overskride sin driftsbevilgning til finansiering av IT-investeringer i Helfo med inntil 50 mill. kroner. Bevilgningen ble overskredet med 30 mill. kroner. Det er forutsatt at budsjettoverskridelsen skal tilbakebetales over en periode på inntil 5 år. I forbindelse med RNB for 2021 ble det tilbakebetalt 10,1 mill. kroner gjennom en nedsettelse av driftsbevilgningen til Helsedirektoratet. Det foreslås en ytterligere tilbakebetaling på 10,1 mill. kroner i 2022.

Agentavtale i USA

Etter folketrygdloven § 5–24 gis det stønad til nødvendige utgifter til helsetjenester for medlemmer i folketrygden som oppholder seg eller er bosatt i land utenfor EØS-området. Helfo har siden 2001 hatt avtale med en amerikansk forsikringsagent om håndtering av refusjonskrav i USA. Forsikringsagenten fremforhandler prisrabatter på helsetjenester i USA og foretar direkte oppgjør med tjenesteyteren basert på vedtak fra Helfo. På den måten slipper medlemmet i folketrygden å legge ut og deretter måtte kreve utgiftene refundert fra Helfo. Agentens tjenester finansieres ved at de mottar en del av rabatten de har fremforhandlet med tjenesteyteren. Som følge av Schrems II-dommen som påvirker utlevering av data med et ikke-godkjent tredjeland har agenten i USA sagt opp avtalen med virkning fra medio september 2022. Helsedirektoratet må derfor i 2022 etablere nye IT- og saksbehandlingssystemer m.m. for håndtering av refusjonsordningene. Det foreslås å øke bevilgningen med 2,3 mill. kroner til dette.

Nasjonalt genomsenter

Det foreslås å øke bevilgningen med 2,5 mill. kroner mot tilsvarende redusert bevilgning over kap. 732, post 70 til utredningsarbeid i forbindelsen med etableringer av et nasjonalt genomsenter. De regionale helseforetakene er i 2022 tildelt midler til etablering av et nasjonalt genomsenter. Helsedirektoratet har fått i oppdrag om å utrede juridiske og etiske sider ved genomsenteret.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen økt med 7,7 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Drift koronasertifikat

I 2021 hadde Helsedirektoratet ansvaret for å utvikle og drifte koronasertifikat. Regnskapet viser et mindreforbruk på 36 mill. kroner. Av dette gjelder 6 mill. kroner etterslep av 2021-fakturaer som vil komme til utbetaling i 2022. Ansvaret for koronasertifikat er flyttet til Folkehelseinstituttet i 2022. Ev. mindre utgifter til koronasertifikat i Helsedirektoratet og Helfo i 2022 dekkes innenfor gjeldende rammer. Bevilgningen foreslås redusert med 30 mill. kroner.

Økt driftsbevilgning til Helse- og omsorgsdepartementet

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,3 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over driftsbudsjettet til Helse- og omsorgsdepartementet, jf. omtale der.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 30,3 mill. kroner.

Post 60 Oppgjørsordning gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger

Netto oppgjørsordninger

Statsbudsjettet føres som hovedregel etter bruttoprinsippet. Det betyr at utgifter og inntekter på statsbudsjettet føres hver for seg. Det finnes imidlertid noen unntak der inntekter og kostnader skal nettoføres.

Helfo håndterer flere oppgjørsordninger på vegne av tredjeparter, som medfører utbetaling med viderefakturering og påfølgende innbetaling. Dette er nulloppgjørsordninger hvor Helfo formidler betaling mellom to parter, uten at inn- og utbetalingene representerer en statlig aktivitet som bør fremkomme av budsjettets utgifts- og inntektsside. Ordningene knyttet til fritt behandlingsvalg og H-resept nettoføres allerede i dag.

Det foreslås at de resterende oppgjørsordningene også nettoføres f.o.m. 2022. Dette gjelder:

Gjesteinnbyggeroppgjøret (fastlegeoppgjør mellom kommuner)

Helsehjelp i annet EØS-land (ordningen medfører viderefakturering til kommuner, fylkeskommuner og RHF avhengig av hvem som har finansieringsansvar)

Oppgjørsordning for Statens pensjonskasse (forskuttering av takster behandlere mottar for journalutskrifter og legeerklæringer rekvirert av SPK)

Covid-19-vaksinering (viderefaktureres kommunene)

Omleggingen innebærer at både utbetaling og innbetaling skal føres på en utgiftspost uten bevilgning, og at inntektspostene avvikles. Ev. netto utestående for de nye ordningene skal aktiveres i kapitalregnskapet ved årets slutt. Det er nødvendig med særskilte fullmakter til regnskapsføring av utgiftene og inntektene i kapitalregnskapet for hver av ordningene, jf. forslag til romertallsvedtak.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 89,4 mill. kroner som følge omleggingen.

Post 61 (Ny) Oppgjørsordning for covid-19-vaksinering

Det er etablert en egen takst til fastleger som setter vaksiner mot covid-19. Taksten utbetales av Helfo, som deretter krever refusjon fra kommunen, jf. omtale under post 60 og forslag til romertallsvedtak.

Post 70 Oppgjørsordning helsetjenester i annet EØS-land

Bevilgningen foreslås redusert med 70,9 mill. kroner som følge av nye oppgjørsordninger, jf. omtale under post 60.

Post 73 (Ny) Oppgjørsordning Statens pensjonskasse

Helfo forskutter takster som behandlere mottar for journalutskrifter og legeerklæringer rekvirert av Statens pensjonskasse, jf. omtale under post 60 og forslag til romertallsvedtak.

Kap. 3740 Helsedirektoratet

Post 03 Helsetjenester i annet EØS-land

Det foreslås å redusere bevilgningen med 68,4 mill. kroner som følge av nye oppgjørsordninger, jf. omtale under kap. 740, post 60 og forslag til romertallsvedtak.

Post 05 Helsetjenester til utenlandsboende mv.

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli noe høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 28,7 mill. kroner.

Post 06 Gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger

Det foreslås å redusere bevilgningen med 89,5 mill. kroner som følge av nye oppgjørsordninger, jf. omtale under kap. 740, post 60 og forslag til romertallsvedtak.

Kap. 741 Norsk pasientskadeerstatning

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 1 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 742 Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 750 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 744 Direktoratet for e-helse

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 600 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 745 Folkehelseinstituttet

Post 01 Driftsutgifter

Overvåking av pandemien

Det foreslås å øke bevilgningen med 20 mill. kroner til Folkehelseinstituttets arbeid med overvåkning for å kunne oppdage og håndtere eventuelle endringer koronapandemien. Regjeringens strategi og beredskapsplan for videre håndtering av pandemien legger til grunn at pandemien ikke er over og at vi må ha god overvåking, kapasitet og beredskap for å oppdage og håndtere ulike scenarier.

Koronavaksinasjonsprogrammet

Det foreslås å øke bevilgningen med 10 mill. kroner knyttet til Folkehelseinstituttets oppgaver i koronavaksinasjonsprogrammet som følge ev. anbefalinger og tilbud om oppfriskningsdose til personer over 65 år samt yngre personer med økt risiko for covid-19 før vintersesongen 2022/23.

Legemiddeldetaljistavgift

Folkehelseinstituttet er pliktig til å beregne og betale legemiddeldetaljistavgift ved salg av vaksiner. Dette er en avgift som instituttet krever inn i forbindelse med vaksinedistribusjon og som deretter betales inn til Legemiddelverket. Det foreslås at Folkehelseinstituttet gis fullmakt til at legemiddeldetaljistavgiften regnskapsførers mot mellomværendet med statskassen, jf. forslag til romertallsvedtak.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen økt med 30 mill. kroner.

Kap. 746 Statens legemiddelverk

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,2 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 700 Helse- og omsorgsdepartementet, post 01 Driftsutgifter knyttet til økt aktivitet i departementet, jf. omtale der.

Kap. 747 Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet

Post 01 Driftsutgifter

Budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 0,6 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Økt rådgivning og veiledning

Det foreslås å øke bevilgningen med 3 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon på post 21. Midler til økt rådgivning og veiledning i forbindelse med dekommisjonering av Institutt for energiteknikk (IFE) er plassert på feil post.

Oppsummering

Samlet foreslås posten økt med 2,4 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 3 mill. kroner mot tilsvarende økning over post 01, jf. omtale der.

Kap. 748 Statens helsetilsyn

Post 01 Driftsutgifter

Budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 350 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Endring i inntektskrav

Bevilgningen foreslås redusert med 675 000 kroner mot tilsvarende reduksjon av inntektskrav på kap. 3748, post 02, jf. omtale der.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 1,0 mill. kroner.

Kap. 3748 Statens helsetilsyn

Post 02 Diverse inntekter

Bevilgningen foreslås redusert med 675 000 kroner mot tilsvarende reduksjon på kap. 748, post 01. Grunnlaget for inntektskravet til Statens helsetilsyn er endret over tid, og det er behov for å justere dette i tråd med gjeldende ramme for inntekter.

Kap. 749 Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 350 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 761 Omsorgstjenestene

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

Bevilgningen foreslås redusert med 7 mill. kroner. Innsparingen er knyttet til ubrukte midler fra 2021 som er overført til 2022.

Post 63 Investeringstilskudd – rehabilitering, kan overføres, kan nyttes under post 69

Bevilgningen foreslås redusert med 255,8 mill. kroner som følge av at tilsagnsrammen for investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser ikke ble fullt utnyttet i 2021. Posten har et budsjetteringssystem med tilsagnsramme, tilsagnsfullmakt og bevilgning. Som følge av at tilsagnsrammen ikke ble fullt utnyttet i 2021 foreslås tilsagnsfullmakten redusert med 1 364,3 mill. kroner. Ny tilsagnsfullmakt foreslås fastsatt til 2 281,9 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 65 Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene, overslagsbevilgning

Bevilgningen foreslås økt med 1,9 mill. kroner. Forsøket ble avsluttet ved utgangen av 2021. Merutgiften er knyttet til korreksjonsoppgjøret for drift av forsøket for fjerde kvartal 2021

Post 68 Kompetanse og innovasjon

Det foreslås å redusere bevilgningen med 5 mill. kroner. Som følge av at enkelte tilskuddsmottakere har ubrukte midler fra 2021 er det ventet et mindreforbruk på kompetanse- og innovasjonstilskuddet i 2022

Post 69 Investeringstilskudd – netto tilvekst, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 47,7 mill. kroner som følge av at tilsagnsrammen for investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser ikke ble fullt utnyttet i 2021. Posten har et budsjetteringssystem med tilsagnsramme, tilsagnsfullmakt og bevilgning. Som følge av at tilsagnsrammen ikke ble fullt utnyttet i 2021 foreslås tilsagnsfullmakten redusert med 254,4 mill. kroner. Ny tilsagnsfullmakt foreslås fastsatt til 1 806,7 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 762 Primærhelsetjeneste

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

Driftsbevilgning til Helse- og omsorgsdepartementet

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,5 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 700 Helse- og omsorgsdepartementet, post 01 Driftsutgifter til økt aktivitet i departementet, jf. omtale der.

Ubrukt bevilgning

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 2,4 mill. kroner. Innsparingen er knyttet til ubrukte midler fra 2021 som er overført til 2022.

Pilot oppfølgingsteam

I pilot oppfølgingsteam deltar kun fire av seks kommuner videre i 2022 og 2023. Behovet for tilskuddsmidler på post 63 er derfor redusert. Helsedirektoratet vil i forlengelsen av piloten følge opp kommunene tettere, bl.a. med prosessveiledning og bistand fra ekstern fastlege som knyttes til piloten sentralt. Dette gir økt ressursbehov på post 21. Det foreslås å øke bevilgningen med 1,0 mill. kroner mot tilsvarende redusert bevilgning på post 63.

Opptrappingsplan for habilitering og rehabilitering

Det foreslås å flytte 5 mill. kroner fra post 60 til post 21. Dette er midler avsatt til rehabiliteringsformål. Det foreslås at midlene benyttes til tiltak som følger opp evalueringen av opptrappingsplan for habilitering og rehabilitering. Riktig post for disse tiltakene er post 21.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen økt med 3,1 mill. kroner.

Post 60 Forebyggende helsetjenester

Det foreslås å redusere bevilgningen med 5 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over post 21, jf. omtale der.

Post 63 Allmennlegetjenester

Behovet for tilskuddsmidler til pilot oppfølgingsteam er redusert. Det foreslås å redusere bevilgningen med 1,0 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over post 21, jf. omtale der.

Kap. 765 Psykisk helse, rus og vold

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

Driftsbevilgning til Helse- og omsorgsdepartementet

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,5 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning på kap. 700 Helse- og omsorgsdepartementet, post 01 Driftsutgifter til økt aktivitet i departementet, jf. omtale der.

Nasjonalt kompetansesenter for psykisk helsearbeid

Det foreslås å redusere bevilgningen med 4 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 765, post 74. Bevilgningen er øremerket til Nasjonalt kompetansesenter for psykisk helsearbeid (NAPHA) til koordinering og gjennomføring av opplæring og implementeringsstøtte for FACT ung. Midlene utbetales som tilskudd og flyttes derfor til post 74.

FACT ung

Det foreslås å flytte 0,5 mill. kroner til kap. 765, post 74 til deltakelse i arbeidsgrupper, implementering, nettverkssamlinger og opplæring knyttet til FACT ung, hvorav 0,25 mill. kroner er øremerket Regionalt kunnskapssenter for barn og unge vest (RKBU vest) og Regionsenter for barn og unges psykiske helse øst og sør (RBUP øst og sør), og 0,25 mill. kroner er øremerket Nasjonalt utviklingssenter for barn og unge (NUBU). Midlene utbetales som tilskudd og flyttes derfor til post 74.

RVTSene

Det foreslås å flytte 1,2 mill. kroner til kap. 765, post 75. De regionale ressurssentrene om vold, traumatisk stress og selvmordsforebygging (RVTSene) er sentrale i arbeidet med barn og unge med problematisk eller skadelig seksuell adferd. Bevilgningen til formålet i 2022 skal blant annet benyttes til å styrke kompetansehevingstilbudet om problematisk og skadelig seksuell atferd til helsesykepleiere, annet helsepersonell, ansatte i Ung.no og relevante chattetjenester i DIGI-UNG-nettverketet. Dette skal skje gjennom videreutvikling av ressurssiden seksuellatferd.no. RVTSene som er ansvarlige for dette arbeidet mottar tilskudd over post 75.

Ubrukt bevilgning

Bevilgningen foreslås redusert med 6 mill. kroner. Innsparingen er knyttet til ubrukte midler fra 2021 som er overført til 2022.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 12,2 mill. kroner.

Post 74 Kompetansesentre, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med til sammen 4,5 mill. kroner mot tilsvarende redusert bevilgning over kap. 765, post 21, jf. nærmere omtale der:

4 mill. kroner knyttet til Nasjonalt kompetansesenter for psykisk helsearbeid (NAPHA)

0,25 mill. kroner knyttet til Regionalt kunnskapssenter for barn og unge vest (RKBU vest) og Regionsenter for barn og unges psykiske helse øst og sør (RBUP øst og sør)

0,25 mill. kroner knyttet til Nasjonalt utviklingssenter for barn og unge (NUBU).

Post 75 Vold og traumatisk stress, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 1,2 mill. kroner mot tilsvarende redusert bevilgning over kap. 765, post 21 til de regionale ressurssentrene om vold, traumatisk stress og selvmordsforebygging (RVTSene) sitt arbeid med barn og unge med problematisk eller skadelig seksuell adferd, jf. nærmere omtale der.

Kap. 769 Utredningsvirksomhet mv.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,5 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 700 Helse- og omsorgsdepartementet, post 01 Driftsutgifter til økt aktivitet i departementet, jf. omtale der.

Kap. 781 Forsøk og utvikling mv.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,5 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 700 Helse- og omsorgsdepartementet, post 01 Driftsutgifter til økt aktivitet i departementet, jf. omtale der.

Post 79 Tilskudd, kan nyttes under post 21

Det foreslås å redusere bevilgningen med 6 mill. kroner. Innsparingen skyldes at kontaktfamilieordningen ikke vil etableres, jf. omtale i Prop. 1 S Tillegg 1 (2021–2022).

Kap. 783 Personell

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1,0 mill. kroner mot tilsvarende økt bevilgning over kap. 700 Helse- og omsorgsdepartementet, post 01 Driftsutgifter til økt aktivitet i departementet, jf. omtale der.

Kap. 2711 Spesialisthelsetjeneste mv.

Post 70 Spesialisthjelp

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen per februar 2022 tilsier at utgiftene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 70 mill. kroner.

Post 71 Psykologhjelp

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen per februar 2022 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 3 mill. kroner.

Post 72 Tannbehandling

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 10 mill. kroner.

Post 76 Private laboratorier og røntgeninstitutt

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen per februar 2022 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Dette skyldes særlig at refusjonsutgiftene for laboratorieanalyser etter koronaviruset er anslått til å bli større enn forutsatt. Prognosen er usikker. Bevilgningen foreslås økt med 191,8 mill. kroner.

Kap. 2751 Legemidler mv.

Post 70 Legemidler

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 59,5 mill. kroner.

Post 71 Legeerklæringer

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 0,7 mill. kroner.

Post 72 Medisinsk forbruksmateriell

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 19,9 mill. kroner.

Kap. 2752 Refusjon av egenbetaling

Post 72 Egenandelstak

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Dette har sammenheng med usikkerhet ved prognosen for utgiftene når egenandelstak 1 og 2 ble slått sammen til et felles tak i 2021. Prognosen for utgiftene i budsjett for 2022 ble utarbeidet på bakgrunn av regnskapstall for første del av 2021. Bevilgningen foreslås økt med 291 mill. kroner.

Kap. 2755 Helsetjenester i kommunene mv.

Post 62 Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 15 mill. kroner.

Post 70 Allmennlegehjelp

Anslagsendringer

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Utgiftene på posten varierer med pandemien. I første del av 2022 var det høy smitte og koronatiltakene ble forlenget. Utgiftsøkningen forventes å gå noe ned andre halvår, men utgiftene ventes å bli høyere i 2022 enn lagt til grunn i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 880,5 mill. kroner.

Takst for rhesusimmunisering

I takstforhandlingene med Legeforeningen 2021 ble det avtalt å opprette en takst for rhesusimmunisering. Dette er en oppgave som er flyttet fra spesialisthelsetjenesten til fastlegene og jordmødrene i helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Endringen ble iverksatt 1. september 2021 og ble fulgt opp i Helse- og omsorgsdepartementets omgrupperingsproposisjon for 2021. Som følge av endringen foreslås det å flytte 1,1 mill. kroner fra kap. 732, post 76 til kap. 2755, post 70.

Utvidet personkrets som kan utløse trygderefusjoner

For å øke kapasiteten i fastlegeordningen ved økte asylankomster fra Ukrainia foreslås det å forlenge adgangen for at en utvidet personkrets av leger kan utløse refusjoner fra folketrygden ut 2022. Ordningen gir leger uten fastlegeavtale med kommunen adgang til å utløse trygderefusjoner på nærmere bestemte vilkår. Forlengelse av ordningen andre halvår 2022 anslås å øke utgiftene med 10 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås bevilgningen økt med 891,6 mill. kroner.

Post 71 Fysioterapi, kan nyttes under post 62

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 20 mill. kroner.

Post 72 Jordmorhjelp

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli noe lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 7,2 mill. kroner.

Post 73 Kiropraktorbehandling

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli noe høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 1 mill. kroner.

Post 75 Logopedisk og ortoptisk behandling

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli noe høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 8,5 mill. kroner.

Kap. 2756 Andre helsetjenester

Post 70 Helsetjenester i annet EØS-land

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 5,2 mill. kroner.

Post 71 Helsetjenester i utlandet mv.

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli noe høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 91,8 mill. kroner.

Post 72 Helsetjenester til utenlandsboende mv.

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli noe lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 15 mill. kroner.

Kap. 2790 Andre helsetiltak

Post 70 Bidrag

Regnskap for 2021 og utgiftsutviklingen hittil i 2022 tilsier at utgiftene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 1,9 mill. kroner.

Kap. 5631 Aksjer i AS Vinmonopolet

Post 85 Statens overskuddsandel

Det foreslås å øke bevilgningen med 254,6 mill. kroner. Statens andel av driftsoverskuddet til AS Vinmonopolet i 2022 er fastsatt til 80 pst. av resultatet i 2021, før ekstraordinære poster. I 2021 ble overskuddsandelen 401 mill. kroner. Dette er 254,6 mill. kroner høyere enn budsjettert. Økningen skyldes i hovedsak endret årsresultat som følge av økt salg. Det økte salget skyldes bl.a. mindre grensehandel og taxfreesalg, skjenkestopp og begrenset mulighet til å reise som følge av koronapandemien.

Andre saker

Helseplattformen – tilskuddsordning

Helseplattformen er et felles journalsystem for helseforetak, kommuner og fastleger i helseregion Midt-Norge. Det ble i 2019 etablert en tilskuddsordning for Helseplattformen. Formålet var å legge til rette for deltakelse fra kommuner og fastleger i Midt-Norge, slik at Helse Midt-Norge og kommunene som går inn i prosjektet, avlastes for risikoen knyttet til manglende deltakelse. Det ble forutsatt at Helse Midt-Norge RHF skulle betale tilbake tilskuddet med renter etterhvert som kommuner og fastleger tar i bruk løsningen. Fastlegenes andel av tilskuddet utgjør 246 mill. kroner av et samlet tilskudd på 601 mill. kroner.

For å legge til rette for økt deltakelse fra fastlegene i Helseplattformen, endres betingelsene for tilbakebetaling. Helse Midt-Norge RHFs tilbakebetaling av inntil 246 mill. 2019-kroner av tilskuddet kan nå gjøres over inntil 18 år. Renter vil påløpe i nedbetalingsperioden. Nedbetalingen skal fullføres innen 2040, uavhengig av når den enkelte fastlege tar løsningen i bruk. Staten tar fortsatt risiko ved eventuell manglende deltakelse.

Oppheving av begrensninger knyttet til eiendom tilhørende Ås kommune

Ås kommune eier eiendommen Bjørnebekk, med gnr. 74, bnr. 124. I henhold til salgsavtale som er tinglyst på eiendommen, er det forutsatt at erververen skal måtte foreta et etteroppgjør mot overdrageren/Staten, hvis erververen beslutter å utnytte eiendommen på annen måte enn til offentlige og samfunnsnyttige formål i kommunal regi eller eventuelt videreselger denne.

Det foreslås at Stortinget gir Helse- og omsorgsdepartementet fullmakt til å oppheve de begrensninger som er knyttet til formål og videresalg som er tinglyst på eiendommen, som nå eies av Ås kommune, jf. forslag til romertallsvedtak.

2.8 Barne- og familiedepartementet

Kap. 800 Barne- og familiedepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten dekker utgifter til lønn og andre driftsutgifter for departementet. Bevilgningen foreslås redusert med om lag 69 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Det foreslås også å redusere bevilgningen på posten med 386 000 kroner mot en tilsvarende økning på kap. 510, post 45 til å dekke utgifter til en ny løsning for e-postsynkronisering i departementsfellesskapet.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 455 000 kroner.

Kap. 840 Tiltak mot vold og overgrep

Post 70 Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under post 21 og post 61 og kap. 858, post 01

Krisesentrene tar imot utsatte for vold i nære relasjoner og personer som er utsatt for menneskehandel. For å bistå i forbindelse med den økte tilstrømmingen av flyktninger, legges det opp til å ta i bruk krisesentrenes kompetanse på å ivareta og snakke med personer i krise.

Det foreslås på dette grunnlag å øke bevilgningen med 16,3 mill. kroner midlertidig i 2022 til krisesentrene i følgende vertskommuner: Alta, Arendal, Bergen, Bodø, Bærum, Drammen, Hammerfest, Kristiansand, Lillehammer, Lillestrøm, Molde, Moss, Narvik, Oslo, Sarpsborg, Senja, Stavanger, Tromsø, Trondheim, Tønsberg, Ålesund og Ås. Utvalget av krisesentre er basert på nåværende bosetting av flyktninger og skal sikre tilstrekkelig geografisk spredning.

Kap. 842 Familievern

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 8,8 mill. kroner som følge av oppdatert informasjon om virkningen av ny premiemodell for statlige virksomheter. Se omtale under kap. 855, post 01.

Bevilgningen foreslås videre redusert med 0,4 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 842, post 01 med 9,1 mill. kroner.

Kap. 843 Adopsjonsstøtte

Post 70 Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 1 mill. kroner. Mindrebehovet skyldes at det forventes færre utenlandsadopsjoner enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022.

Kap. 844 Kontantstøtte

Post 70 Tilskudd, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 13,8 mill. kroner. Mindrebehov på posten skyldes færre anslåtte mottakere av kontantstøtte og lavere gjennomsnittlig ytelse enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022.

Det er videre gjennomført endringer i Arbeids- og velferdsetatens praksis for barnetrygd og kontantstøtte i EØS-saker. Endringene innebærer at man kan oppholde seg i annet EØS-land i over tre måneder uten å miste rett til ytelse, så lenge minst en av foreldrene og/eller barnet det gjelder, er omfattet av norsk trygdelovgivning. Tidligere ble utbetaling av barnetrygd og kontantstøtte stanset ved opphold i annet EØS-land på over tre måneder. Omleggingen skal sikre at praktiseringen av overføringsordningene til barnefamiliene er i samsvar med EØS-retten. Omleggingen gjelder fra 1. januar 2007 for barnetrygd og fra 1. august 1998 for kontantstøtte. Merbehov til etterbetalinger er av Arbeids- og velferdsdirektoratet anslått til om lag 1,7 mill. kroner for kontantstøtte på denne posten og 4 mill. kroner for barnetrygd på kap. 845, post 70. Praksisendringen medfører også økte administrative utgifter for Arbeids- og velferdsetaten på 2 mill. kroner. Det vises til omtale under Arbeids- og inkluderingsdepartementets kap. 605, post 01.

Kap. 845 Barnetrygd

Post 70 Tilskudd, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten foreslås økt med 40 mill. kroner. Merbehovet skyldes hovedsakelig at anslaget for antallet barn det utbetales barnetrygd for, er oppjustert sammenlignet med Saldert budsjett 2021.

I tillegg kommer gjennomførte endringer i Arbeids- og velferdsetatens praksis for barnetrygd og kontantstøtte i EØS-saker. Det vises til nærmere omtale under kap. 844, post 70.

Kap. 846 Familie- og oppveksttiltak

Post 61 Tilskudd til inkludering av barn og unge, kan nyttes under post 71

Bevilgningen omfatter blant annet prøveprosjekt med nasjonal fritidskortordning der barn og unge skal få dekket deltakeravgifter til faste, organiserte fritidsaktiviteter. Prøveprosjektet avsluttes våren 2022. Utbetalingene til kommunene hvert halvår avkortes ut fra mindreforbruk i regnskapet halvåret før. Det var et mindreforbruk på 60 mill. kroner høsten 2021. Bevilgningen for våren 2022 foreslås derfor redusert tilsvarende.

Ukrainakrisen innebærer at flere utsatte barn kommer til Norge. At barn og unge ikke har mulighet til å delta i fritidsaktiviteter, kan gi økt risiko for sosialt utenforskap. Tilgang til å låne sports- og fritidsutstyr er viktig for at barn og unge kan delta på sosiale aktiviteter på fritiden. Det foreslås derfor å øke bevilgningen til tilskuddsordningen Tilskudd til inkludering av barn og unge med 10 mill. kroner. Økningen skal gå til utstyrssentraler, bl.a. tilknyttet BUA-nettverket, som har søkt på tilskuddsordningen. Bevilgningsøkningen vil innebære at flere utstyrssentraler kan få tilskudd til drift, videreutvikling eller etablering av tilbudet, noe som vil gi flere barn og unge mulighet til å låne sports- og fritidsutstyr.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 846, post 61 med 50 mill. kroner.

Kap. 847 EUs ungdomsprogram

Post 01 Driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 0,2 mill. kroner som følge av oppdatert informasjon om virkningen av ny premiemodell for statlige virksomheter. Se omtale under kap. 855, post 01.

Bevilgningen foreslås videre redusert med 17 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 847, post 01 med 0,2 mill. kroner.

Kap. 848 Barneombudet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 25 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 853 Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 0,3 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 854 Tiltak i barne- og ungdomsvernet

Post 23 Kompetansehevingstiltak i barnevernet, kan nyttes under post 72

Veiledningsteam er et tilbud om veiledning til kommuner som ønsker å styrke og utvikle barneverntjenesten. Regionalt kunnskapssenter for barn og unge psykisk helse og barnevern (RKBU Midt-Norge) har siden 2020 hatt ansvar for drift og utvikling av veiledningsteam. Bufdir vil ta over ansvaret for drift og utvikling av veiledningsteam fra høsten 2022.

For å sikre korrekt postbruk, foreslås det å øke bevilgningen på posten med 3,7 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon av kap. 854, post 72. Midlene vil i hovedsak dekke utgifter til eksterne veiledere som har oppdragsavtaler med Bufdir.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bevilgningen dekker utvikling av prosjektet DigiBarnevern. Det foreslås at deler av utviklingsmidlene benyttes til å finansiere KS sitt arbeid med DigiBarnevern. Dette omfatter utvikling og distribusjon av informasjon til kommunene om DigiBarneverns leveranser, samt å gjennomføre digitale konferanser for beslutningstakere i kommunene. For å sikre korrekt postbruk, foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 1,5 mill. kroner mot en tilsvarende økning av kap. 854, post 61.

Det er budsjettert med en risikoavsetning til gjennomføringsfasen av DigiBarnevern. Det er ikke lenger behov for en slik avsetning mot slutten av prosjektperioden. Det foreslås derfor at bevilgningen på posten reduseres med ytterligere 5 mill. kroner.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 6,5 mill. kroner.

Post 61 Utvikling i kommunene

Det vises til omtale av å finansiere KS sitt arbeid med DigiBarnevern under kap. 854, post 45. For å sikre korrekt postbruk, foreslås det å øke bevilgningen på posten med 1,5 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon av kap. 854, post 45.

Post 72 Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet, kan overføres, kan nyttes under post 23

Det vises til omtale under post 23 om at Bufdir vil ta over ansvaret for drift og utvikling av veiledningsteam fra høsten 2022. For å sikre korrekt postbruk, foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 3,7 mill. kroner mot en tilsvarende økning av kap. 854, post 23.

Kap. 855 Statlig forvaltning av barnevernet

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60

Basert på ny informasjon om aktivitetsutviklingen i det statlige barnevernet i 2021, forventes det nå en aktivitetsnedgang i statlige barnevernstiltak i 2022 fra det som ble lagt til grunn i saldert budsjett. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på posten med 40 mill. kroner, jf. også nedjustering under post 22.

I forbindelse med innføring av en ny virksomhetsspesifikk og hendelsesbasert premiemodell i Statens pensjonskasse for betaling av pensjonspremie for statlige virksomheter, ble bevilgningen på posten redusert med 107,2 mill. kroner i saldert budsjett. Basert på oppdatert informasjon om virkningen av ny premiemodell, foreslås det å øke bevilgningen på posten med 21,4 mill. kroner mot reduksjoner på 8,8 mill. kroner, 0,2 mill. kroner, 1,6 mill. kroner og 10,9 mill. kroner på hhv. kap. 842, post 01, kap. 847, post 01, kap. 856, post 01 og kap. 858, post 01.

Bevilgningen foreslås videre redusert med 2,8 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 21,4 mill. kroner.

Post 22 Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1

Bevilgningen på posten dekker kjøp av private barnevernstiltak. Som følge av en forventet lavere aktivitet i det statlige barnevernet i år, jf. omtale under kap. 855, post 01, foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 60 mill. kroner.

Kap. 3855 Statlig forvaltning av barnevernet

Post 60 Kommunale egenandeler

Inntektene på posten kommer fra kommunale egenandeler for tiltak i det statlige barnevernet. Kommunene betaler en egenandel per oppholdsdag. Aktiviteten i det statlige barnevernet er forventet å være lavere i 2022 enn lagt til grunn for bevilgningen i saldert budsjett. Lavere aktivitet innebærer et lavere antall oppholdsdager, som vil gi reduserte inntekter. Det foreslås derfor å redusere inntektene på posten med 200 mill. kroner.

Kap. 856 Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere

Post 01 Driftsutgifter

Det vises til omtale av virkningen av ny premiemodell i Statens pensjonskasse under kap. 855, post 01. Bevilgningen på posten foreslås redusert med 1,6 mill. kroner som følge av oppdatert informasjon.

Bevilgningen foreslås videre redusert med 30 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 1,6 mill. kroner.

Kap. 3856 Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere

Post 04 Refusjon av ODA-godkjente utgifter

Innenlandske utgifter knyttet til mottak av asylsøkere og flyktninger kan ifølge OECD/DACs statistikkdirektiv godkjennes som offisiell utviklingshjelp. Det forventes nå en økning i antall barn i omsorgssentrene. Det er derfor bevilget ytterligere 150 mill. kroner på kap. 856, post 01, jf. Stortingets behandling av Prop. 78 S (2021–2022). 147,4 mill. kroner av denne bevilgningen vil bli rapportert inn som utviklingshjelp.

Det foreslås å øke inntektene på posten med 147,4 mill. kroner.

Kap. 858 Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten

Post 01 Driftsutgifter

Det vises til omtale av virkningen av ny premiemodell i Statens pensjonskasse under kap. 855, post 01. Bevilgningen på posten foreslås redusert med 10,9 mill. kroner som følge av oppdatert informasjon.

Bevilgningen foreslås videre redusert med 0,3 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 11,2 mill. kroner.

Kap. 860 Forbrukerrådet

Post 51 Markedsportaler

Det er behov for å styrke arbeidet med Strømprisportalen (strømpris.no). De høye strømprisene har gitt økt informasjonsbehov om strømavtaler. Det er også et behov for å kunne sammenligne fastprisavtaler med spotprisavtaler, en funksjon strømpris.no ikke har i dag. Midlene vil gå til å forbedre forbrukerinformasjonen og de tekniske løsningene på strømpris.no.

Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 860, post 51 med 5 mill. kroner.

Kap. 868 Forbrukertilsynet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten dekker lønn og andre driftsutgifter hos Forbrukertilsynet, i tillegg til godtgjøring m.m. til medlemmene av Forbrukerklageutvalget. Bevilgningen foreslås redusert med 55 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 881 Tilskudd til trossamfunn m.m.

Post 78 Ymse faste tiltak

Barne- og familiedepartementet sendte våren 2021 et forslag om å forskriftsfeste tilskuddsordningen Tilskudd til dialogformål, offentlig debatt og kunnskapsutvikling på tros- og livsynsfeltet på høring. Forskriften er nå klar for å tre i kraft. Det er i den forbindelse et behov for å presisere omtalen av hovedelementene i Prop. 1 S (2021–2022): Tilskudd til dialogformål kan tildeles tros- og livssynssamfunn, kommuner, organisasjoner, lag og foreninger, mv. Tilskuddet skal bidra til å fremme tros- og livssynsdialog og offentlig debatt om tros- og livssynspolitiske tema, samt kunnskapsutvikling og kompetanseheving. Tilskuddet skal stimulere til økt samarbeid mellom kommuner og tros- og livssynssamfunn for å fremme mangfold og inkludering og løse sosiale utfordringer. Måloppnåelsen blir vurdert ut fra om tilskuddsmottakeren har gjennomført tiltaket som forutsatt og opp mot de overordnede målene for tilskuddsordningen. Tilskuddsmottakerne må sende inn rapport og regnskap. Barne- og familiedepartementet og Riksrevisjonen kan kontrollere at tilskuddsmidlene er benyttet som forutsatt.

Kap. 882 Kirkebygg og gravplasser

Post 70 Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

Frem til tusenårsmarkeringen av slaget på Stiklestad i 2030 skal det arbeides for å sette i stand steinkirker fra middelalderen. Det er behov for 5 mill. kroner til å sette i gang forprosjektering av tiltak for middelalderkirker i stein. Midlene vil gå til å utarbeide tilstandsrapporter, samt å registrere data i kirkebyggdatabasen for de kirkene der det foreligger tilstandsrapporter av nyere dato. Tilstandsundersøkelsene legger grunnlaget for prioritering, budsjettering og fremdriftsplan for istandsettingsprosjektene.

Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 882, post 70 med 5 mill. kroner.

Kap. 2530 Foreldrepenger

Post 70 Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten foreslås økt med 1 619 mill. kroner. Merbehovet skyldes flere mottakere av foreldrepenger, blant annet grunnet høyere fødselstall, og høyere gjennomsnittlig ytelse enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022.

Post 71 Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten foreslås økt med 15 mill. kroner. Merbehovet skyldes at det forventes flere mottakere av engangsstønad enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2022.

Post 72 Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 5 mill. kroner. Mindrebehovet skyldes hovedsakelig at anslaget for hvor stor del av foreldrepengene i 2021 som skal utbetales som feriepenger i 2022, er redusert.

Post 73 Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten foreslås økt med 8 mill. kroner. Merbehovet skyldes at det forventes flere mottakere og høyere gjennomsnittlig ytelse enn anslått i Saldert budsjett 2022.

2.9 Nærings- og fiskeridepartementet

Kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 650 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Bevilgningen foreslås redusert med ytterligere 854 000 kroner for å delfinansiere en ny løsning for e-postsynkronisering for departementene på felles IKT-plattform, jf. nærmere omtale under kap. 510, post 45.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 1,5 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Prosjekt om fremtidige kompetansebehov

Nærings- og fiskeridepartementet bidrar sammen med Kunnskapsdepartementet med finansiering av et forskningsprosjekt knyttet til fremtidige kompetansebehov. Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse under Kunnskapsdepartementet har oppdragsgiveransvaret for prosjektet som gjennomføres av Statistisk sentralbyrå (SSB). Det foreslås å overføre Nærings- og fiskeridepartementets bidrag til prosjektet på 0,3 mill. kroner til Kunnskapsdepartementets kap. 201, post 21.

Prosess21

Det er besluttet at Prosess21 skal videreføres i en treårsperiode. Nærings- og fiskeridepartementet vil fastsette et nytt mandat for Prosess21 og har lagt ansvaret for sekretariat til Norges forskningsråd. Det medfører økte virksomhetskostnader for Forskningsrådet i 2022, 2023 og 2024. Regjeringen foreslår å overføre 3 mill. kroner til Kunnskapsdepartementets kap. 285, post 55.

Havpanelet

I henhold til Prop. 1 S (2021–2022) videreføres Havpanelet frem mot 2025 for å bidra til gjennomføringen av handlingsplanen for omstilling til en bærekraftig havøkonomi. Anslaget for Norges utgifter til Havpanelet var 15 mill. kroner årlig, men da andre giverland nå er kommet til kan det norske bidraget reduseres til 10 mill. kroner. En andel av utgiftene ble opprinnelig dekket av et spleiselag mellom syv departementer. Det foreslås på denne bakgrunn en overføring fra Utenriksdepartementet under kap. 118, post 21 på 400 000 kroner til posten, knyttet til Nærings- og fiskeridepartementets andel av det opprinnelige bidraget til formålet.

Tilskudd til sporings- og rapporteringsutstyr for fiskeflåten under 15 meter

Det foreslås å innføre en tilskuddsordning for å dekke deler av kostnadene til rapporteringsutstyr i forbindelse med nye krav til sporing og fangstrapportering for fiskeflåten under 15 meter, jf. omtale under kap. 919, post 75. På den bakgrunn foreslås å redusere bevilgningen på posten med 10 mill. kroner mot en tilsvarende økning av kap. 919, post 75.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 12,9 mill. kroner.

Post 22 Nukleære utredninger og prosjektledelse, kan overføres

I Saldert budsjett 2022 er det bevilget 10,5 mill. kroner på posten. Disponibel bevilgning inkludert overførte midler er i overkant av 19 mill. kroner. Bevilgningsbehovet til prosjektene som finansieres over posten er 5 mill. kroner mindre. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 5 mill. kroner.

Post 31 Miljøtiltak Svea og Lunckefjell, kan overføres

I forbindelse med Stortingets behandling av statsbudsjettet for 2018 ble det besluttet at Store Norske Spitsbergen Kulkompanis (SNSKs) kullvirksomhet i Svea og Lunckefjell skulle avvikles. Oppryddingsarbeidet er delt opp i tre faser (Lunckefjell fase 1, Svea fase 2A og Svea fase 2B).

SNSK har utarbeidet et revidert kostnadsanslag hvor det fremgår at totalkostnaden for prosjektet nå er beregnet til 1,6 mrd. kroner mot opprinnelige 2,5 mrd. kroner. Reduksjonen skyldes raskere fremdrift, risikovurdering og totalestimat. Videre viser en beregning av faktiske kostnader at prosjektet er tilført 47 mill. kroner mer enn faktisk påløpt i 2020 og 2021. Bevilgningen i 2022 kan derfor reduseres med 47 mill. kroner, uten at det påvirker fremdriften i oppryddingen.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 47 mill. kroner.

Post 71 Miljøtiltak Raufoss

I Saldert budsjett 2022 er det bevilget 3 mill. kroner til refusjon av utgifter til pålagte miljøtiltak i Raufoss Industripark. Tiltaket gjelder opprydding av forurensning etter den tidligere virksomheten til Raufoss ASA og følger av pålegg fra Miljødirektoratet. Refusjonene i 2022 er nå anslått til 4 mill. kroner. Hovedårsaken til økningen er oppfølging av pålegg fra Miljødirektoratet knyttet til ammunisjonsdeponiet i Mjøsa.

Det foreslås å øke bevilgningen med 1 mill. kroner.

Post 75 Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres

I forbindelse med behandlingen av Prop. 1 S Tillegg 1 (2021–2022) ble det øremerket 2 mill. kroner til en nasjonal søkbar tilskuddsordning for kommunale ungdomsfiskeprosjekter under kap. 900, post 75, jf. Innst. 8 S (2021–2022). Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 2 mill. kroner mot en tilsvarende økning under kap. 919, ny post 61.

Post 80 (Ny) Kompensasjonsordning for utgifter til innreisekarantene ved bruk av utenlandsk arbeidskraft

Fristen for søknader til kompensasjonsordningen for utgifter til innreisekarantene ved bruk av utenlandsk arbeidskraft gikk ut 31. oktober 2021. Det var ventet at alle utbetalinger ville være gjennomført i løpet av 2021, og det ble derfor ikke bevilget midler i Saldert budsjett 2022. Det viser seg nå at det likevel gjenstår noen utbetalinger for søknader som kom innenfor fristen. Disse må betales i 2022. Ordningen er rettighetsstyrt. På denne bakgrunn foreslås en bevilgning på 5 mill. kroner.

Kap. 902 Justervesenet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 210 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 903 Norsk akkreditering

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 60 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 904 Brønnøysundregistrene

Post 01 Driftsutgifter

I Prop. 51 S (2021–2022) foreslo regjeringen å øke bevilgningen med 21,9 mill. kroner til tiltak som skulle motvirket forsinkelser i andre prosjekter som følge av arbeidet med en forlenget og endret kompensasjonsordning for næringslivet. Arbeidet med kompensasjonsordningen har i hovedsak påvirket fremdriften i arbeidet med ny registerplattform for Brønnøysundregistrene (BRsys-prosjektet), jf. omtale under post 45 nedenfor. Av ovennevnte bevilgning gjelder 18,7 mill. kroner prosjektkostnader på post 45. På denne bakgrunn foreslås det å redusere bevilgningen med 18,7 mill. kroner, mot en tilsvarende økning på kap. 904, post 45.

Videre foreslås bevilgningen redusert med 500 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 19,2 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 60 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Arbeidet med utvikling og endring i innretningen av kompensasjonsordningen for næringslivet har medført noe lavere fremdrift i prosjektet for ny registerplattform (BRsys-prosjektet).

Brønnøysundregistrene gjennomførte i 2021 en omstrukturering av prosjektet i tråd med orientering i Prop. 1 S (2021–2022). Prosjektet ble nedskalert og organisert i tre hovedleveranser, der hovedleveranse 1 omfatter Løsøreregisteret og Ektepaktregisteret, hovedleveranse 2 består av den nye registerplattformen som øvrige tjenester realiseres på og hovedleveranse 3 omfatter løsninger for blant annet Enhetsregisteret og Foretaksregisteret

BRsys-prosjektet har etablert ny rapportering basert på forutsetningene i revidert styringsdokument. Prosjektet styres nå med økonomi som øverste prioritet, deretter omfang og til slutt tid/fremdrift. Den reviderte planen innebærer en ferdigstilling av utviklingsarbeidet i 2025 og prosjektavslutning i første halvdel av 2026.

Videreføring av kompensasjonsordningen for næringslivet har fått konsekvenser for fremdriften i prosjektet, slik det ble orientert om i Prop. 51 S (2021–2022). Prosjektet har måttet avgi ressurser, og kostnadseffektiviteten har gått ned med om lag 20 pst. i første tertial 2022. Ved behandlingen av Prop. 51 S (2021–2022) ble det bevilget 21,9 mill. kroner til tiltak for å motvirke forsinkelser i andre prosjekter som følge av arbeidet med en forlenget og endret kompensasjonsordning for næringslivet. Dette gir rom for å sette inn tiltak, spesielt knyttet til BRsys-prosjektet, slik at den reviderte fremdriftsplanen for BRsys-prosjektet kan opprettholdes. Løsninger for Løsøreregisteret forventes fortsatt å kunne fullføres i inneværende år og løsninger for Ektepaktregisteret forventes å kunne fullføres i første del av 2023.

Det estimeres et forbruk på 158,8 mill. kroner i 2022. Som følge av forsinkelser i arbeidet og fordi 114,9 mill. kroner ble overført fra 2021, foreslås det at bevilgningen reduseres med 100,9 mill. kroner. Det er usikkerhet knyttet til anslaget. Det foreslås samtidig å øke bevilgningen med 18,7 mill. kroner, jf. omtale under post 01. Videre foreslås det å redusere bevilgningen med ytterligere 100 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 82,3 mill. kroner.

Kap. 905 Norges geologiske undersøkelse

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 315 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 40 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 906 Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 100 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Fullmakt fra Stortinget til å fristille statens utvinningsretter

Staten ved Nærings- og fiskeridepartementet sitter i dag på 18 utvinningsretter etter hjemfall av bergverk. Regjeringen foreslår å fristille disse utvinningsrettene. Dette innebærer at staten frasier seg utvinningsretten, og at en eventuell undersøker med best prioritet i utvinningsområdet vil ha krav på å få utvinningsrett dersom det kan sannsynliggjøres at det i dag er en drivverdig forekomst av statens mineraler, jf. mineralloven § 29. Hensynet til verdiskaping og næringsutvikling taler for at staten ikke bør være en passiv eier som ikke gjør noen disposisjoner over rettighetene.

Det ble gitt fullmakt fra daværende Nærings- og energidepartementet til daværende Bergvesenet (nå Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard) til fristilling av et stort antall utvinningsretter i et fullmaktsbrev av 31. mars 1995. Fullmakten fra 1995 ble senere videreført gjennom tildelingsbrev for 2003 med grunnlag i et nytt fullmaktsvedtak fra Stortinget som ble gitt i forbindelse med behandlingen St.prp. 1 (2002–2003). I proposisjonen fremgikk det at Bergvesenet hadde frigitt over 600 utmål basert på fullmakten fra 1995, men at det var i underkant av 50 utmål som ikke var fristilt.

De fleste statlige utvinningsrettene er blitt fristilt i medhold av de tidligere fullmaktene. Imidlertid gjenstår fortsatt 18 utvinningsretter, som var omfattet av tidligere fullmakter, men som ikke er fristilt. Dette gjelder:

Bruvannsfeltet 1-3 i Narvik kommune

Nordfeltet I Fauske kommune

Sagmo I og II i Fauske kommune

Stenssundtjern 1 og 4 i Rana kommune

Mofjellet 1-5 i Rana kommune

Løkken 1-4 i Orkland kommune

Bergmester 5 i Molde og Gjemnes kommuner

Selv om det tidligere er gitt fullmakt til å fristille disse rettighetene, finner regjeringen det riktig å be om fornyet fullmakt til å fristille de 18 gjenværende rettighetene, jf. forslag til romertallsvedtak. Det foreligger ikke leieavtaler på disse, og staten har ikke inntekter fra rettighetene.

Kap. 907 Norsk nukleær dekommisjonering

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 50 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

I Saldert budsjett 2022 er det bevilget 317,5 mill. kroner. Inkludert overførte midler fra 2021 utgjør disponible midler i 2022 samlet 455,7 mill. kroner. Flere av prosjektene har hatt lavere fremdrift enn forutsatt, blant annet fordi tilgangen til Institutt for energiteknikks (IFEs) anlegg har vært begrenset som en konsekvens av koronapandemien. Norsk nukleær dekommisjonering (NND) har i samarbeid med IFE gjort en ny vurdering av fremdrift og prioriteringer. I 2022 må NND prioritere virksomhetsoverdragelse, herunder konsesjonssøknad, mellomlagring og håndtering av brukt brensel. Dette innebærer at det vil bli redusert fremdrift på andre områder. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 40 mill. kroner.

Post 30 Opprydding Søve

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet har pålagt staten v/Nærings- og fiskeridepartementet å rydde opp radioaktivt avfall etter gruvevirksomheten til AS Norsk Bergverk ved Søve gruver i Telemark. 1. januar 2020 ble Nærings- og fiskeridepartementets fagetat Norsk nukleær dekommisjonering (NND) gitt i oppdrag å stå for gjennomføring av oppryddingen.

Anbud for oppryddingen ble kunngjort 25. februar 2021, med forventet kontraktsinngåelse høsten 2021. Det ble imidlertid klaget på tildelingen av anbudet, og det ble begjært midlertidig forføyning for tingretten 1. november. Dom i saken forelå 17. desember 2021, og staten v/NND tapte saken. Det innebærer at det må utlyses ny anbudskonkurranse. Ny kunngjøring av anskaffelsen planlegges gjennomført i løpet av høsten 2022, men det er usikkert når kontrakt vil bli signert og gjennomføringen av tiltak kan starte. Det vil trolig ikke skje før i begynnelsen av 2023. Dette reduserer bevilgningsbehovet i 2022.

Det foreslås at bevilgningen reduseres med 35,7 mill. kroner, til 5 mill. kroner.

Kap. 908 Institutt for energiteknikk

Post 70 Tilskudd til drift av atomanlegg, kan nyttes under kap. 907, post 01

Institutt for energiteknikk (IFE) har behov for å øke kompetansen for å kunne oppfylle pålegg og konsesjonskrav fra Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet. Videre er det behov for å øke vaktbemanningen for å kunne følge opp det nye sikkerhetskonseptet som er etablert. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 2,5 mill. kroner.

Post 72 Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur

For å sørge for god fremdrift i oppryddingsarbeidet er det i Saldert budsjett 2022 bevilget 40 mill. kroner til lån til IFE for å finansiere flytting av laboratorier og infrastruktur ut av området med nukleær virksomhet som skal overtas av staten. Flytteprosjektet er forsinket, og i 2022 vil det være behov for om lag 15 mill. kroner i prosjekteringskostnader. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 25 mill. kroner.

Samlet kostnad for flyttingen anslås nå til totalt 120 mill. kroner. For å kunne sette i gang flyttingen trenger IFE en forpliktelse fra staten om finansiering. Det foreslås derfor en fullmakt om tilsagn om lån på 105 mill. kroner som sammen med bevilgningen i 2022 dekker de anslåtte flyttekostnadene, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 910 Sjøfartsdirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å innføre et gebyr på 400 kroner for å utstede høyhastighetsbevis. Hjemmel for gebyr inntas i en ny bestemmelse i forskrift om gebyr for utstedelse av sertifikater og påtegninger til maritimt personell. I 2022 er det anslått at direktoratet utsteder i underkant av 3 000 sertifikater, noe som medfører inntekter på om lag 1 mill. kroner, jf. kap. 3910, post 02. Kostnadene på 1 mill. kroner for innføring av høyhastighetsbevis er av varig art.

Gebyrinntektene for NIS-skip ventes å bli om lag 8 mill. kroner høyere enn anslått i saldert budsjett for 2022 på grunn av økt aktivitet, jf. kap. 3910, post 04. Den økte aktiviteten medfører behov for å øke tilsyns- og kontrollvirksomheten, særlig innen ny teknologi ved nybygg og ombygginger. Driftsutgiftene øker dermed tilsvarende.

Bevilgningen foreslås videre redusert med 635 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5

Samlet foreslås bevilgningen økt med 8,4 mill. kroner.

Kap. 911 Konkurransetilsynet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 205 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 912 Klagenemndssekretariatet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 45 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 917 Fiskeridirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Ved Stortingets vedtak 238 i 2021 ble Fiskeridirektoratets driftspost redusert med 24 mill. kroner av hensyn til realistisk budsjettering, jf. Innst. 78 S (2021–2022) og Prop. 27 S (2021–2022). Midlene var knyttet til den avgiftsfinansierte styrkingen av fiskerikontrollen, hvor oppbygging av ny kapasitet og oppstart av utviklingsprosjekter først gir full budsjetteffekt i 2022. I tråd med orienteringen i Prop. 27 S (2021–2022) foreslås det derfor å bevilge 24 mill. kroner i 2022.

Det fremmes videre forslag om å redusere bevilgningen med 5,15 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon av kap. 3917, post 01, som følge av at reglene for bokføring av refusjoner er endret fra bruttoføring til nettoføring, jf. Finansdepartementets rundskriv R-101.

Det vises til omtale under kap. 922, post 71 om forlengelse av Radarsat-avtalen. Fiskeridirektoratet er en av brukeretatene av satellittdata fra avtalen, og direktoratets driftsbevilgning foreslås redusert med 0,9 mill. kroner til inndekning av forlengelsen av avtalen.

Videre foreslås bevilgningen redusert med 0,7 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5

På dette grunnlaget foreslås det å øke bevilgningen med netto 17,3 mill. kroner.

Post 22 Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

I forbindelse med statsregnskapet for 2021, dekket posten 7,9 mill. kroner av Havforskningsinstituttets andel av mindreinntekt på kap. 5574, post 74 i 2021. På den bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen med 7,9 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon på Havforskningsinstituttets kap. 923, post 22.

Kap. 919 Diverse fiskeriformål

Post 61 (Ny) Tilskudd til kommunale ungdomsfiskeprosjekt

I forbindelse med behandlingen av Prop. 1 S Tillegg 1 (2021–2022) ble det øremerket 2 mill. kroner til en søkbar tilskuddsordning for kommunale ungdomsfiskeprosjekter under kap. 900, post 75, jf. Innst. 8 S (2021–2022). Midlene foreslås flyttet til en egen ny post 61, jf. omtale under kap. 900, post 75.

Det foreslås en bevilgning på 2 mill. kroner under posten.

Post 75 Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres

For å redusere kostnaden ved innføringen av nye rapporteringskrav for fiskeflåten under 15 meter foreslås det å opprette en tidsavgrenset tilskuddsordning på posten.

Tilskuddet vil være en engangsstøtte på 7 000 kroner per fartøy til å dekke deler av kostnaden til innkjøp og installasjon av nytt utstyr. Ordningen vil i 2022 gjelde fartøy mellom 10 og 15 meter, og ha et anslått omfang på 15 mill. kroner, hvorav 10 mill. kroner foreslås dekket av midler fra fiskerikontrollavgiften og det resterende av overførte midler på posten. Ordningen vil administreres av Garantikassen for fiskere.

På den bakgrunn fremmes forslag om å øke bevilgningen over kap. 919, post 75 Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene med 10 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon av kap. 900, post 21.

Kap. 920 Norges forskningsråd

Post 50 Tilskudd til næringsrettet forskning

I statsråd 22. oktober 2021 ble det gjort enkelte endringer i ansvarsdelingen mellom næringsministeren og fiskeri- og havministeren. Dette betyr at ansvaret for maritim forskning flyttes fra næringsministeren til fiskeri- og havministerens portefølje. For å følge opp dette foreslås det å flytte 158,0 mill. kroner tilknyttet maritim forskning under kap. 920, post 50 til post 51. Fiskeri- og havministerens bevilgning til Forskningsrådet samles med det under post 51.

Videre foreslås det å overføre 1,5 mill. kroner fra kap. 920, post 50 til Kunnskapsdepartementets kap. 285, post 55 for å dekke virksomhetskostnader Forskningsrådet har i forbindelse med etableringen av en felles digital inngang til virkemiddelapparat sammen med blant annet Innovasjon Norge.

For å bidra å dekke inn andre satsinger i 2022, herunder havvind, samt redusere de samlede utgiftsøkningene i 2022 foreslås det også en reduksjon på med 22,6 mill. kroner.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 182,1 mill. kroner.

Post 51 Tilskudd til marin og maritim forskning

For å samle fiskeri- og havministerens bevilgning til Forskningsrådet foreslås det å flytte 158,0 mill. kroner knyttet til maritim forskning fra kap. 920, post 50. I tillegg foreslås det å endre betegnelsen på posten fra Tilskudd til marin forskning til Tilskudd til marin og maritim forskning.

Polarforskningsprogrammet GoNorth skal gjennomføre et forskningstokt i 2022. I den forbindelse foreslås det å overføre 5 mill. kroner fra Utenriksdepartementets kap. 118 Utenrikspolitiske satsinger, post 70, Nordområdetiltak, samarbeid med Russland og atomsikkerhet til Nærings- og fiskeridepartementets kap. 920, post 51. Det vises til ytterligere omtale under kap. 118, post 70.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 163,0 mill. kroner.

Kap. 922 Romvirksomhet

Post 50 Norsk Romsenter

Bevilgningen foreslås redusert med 100 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 71 Internasjonal romvirksomhet

Den europeiske jordobservasjonssatellitten Sentinel 1-B sluttet uventet å virke 23. desember 2021 etter bare drøyt fem år i bane. Sentinel 1-C vil komme i bruk høsten 2023. For å dekke opp for bortfall av satellittdata for norske brukeretater frem til høsten 2023, foreslås det å forlenge Radarsat-avtalen med Canada for datatilgang ut 2023. Årlige utgifter er 1,5 mill. USD, tilsvarende om lag 13,3 mill. kroner, og disse må bevilges i 2022. Det foreslås at utgiftsøkningen dekkes av tilsvarende overføring fra budsjettene til de departementene som har de største brukeretatene av dataene. Foruten Nærings- og fiskeridepartementet omfatter dette Forsvarsdepartementet, Olje- og energidepartementet og Klima- og miljødepartementet.

Den europeiske romorganisasjonen ESA prisjusterer årlig rammen for Norges innbetalinger til ESAs frivillige programmer basert på den europeiske konsumprisindeksen. Prisjustert innbetaling for 2022 er 46,8 mill. euro, som med valutakurs per 1. mars 2022 tilsvarer 461,2 mill. kroner. Dette innebærer en reduksjon i Norges innbetaling for 2022 på 7,6 mill. kroner.

På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen med 5,7 mill. kroner.

Post 73 EUs romprogrammer

Bevilgningen skal dekke Norges kontingent til deltakelse i EUs romprogram 2021–2027 og gjenstående forpliktelser fra forrige programperiode for Galileo, EGNOS og Copernicus. Oppdatert programbudsjett og valutajusteringer viser samlet et noe høyere bevilgningsbehov enn det som ble lagt til grunn i Saldert budsjett 2022. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 1,9 mill. kroner.

Kap. 923 Havforskningsinstituttet

Post 01 Driftsutgifter

Lofoten-Vesterålen havobservatorium består av en kabel som er påmontert noder og sensorer som detekterer ulike data i vannmassene. Dataene benyttes i forskning og overvåking av marint miljø. Kabelen kortsluttet i april 2021, og i september ble det avdekket at en del av kabelen var revet av. Dersom anskaffelsesprosessen starter i 2022, kan havobservatoriet reetableres i 2023. Samlet kostnad for reetablering anslås til 60,4 mill. kroner. Det foreslås å øke bevilgningen med 5,3 mill. kroner, samt en bestillingsfullmakt på 53 mill. kroner i 2022 for å ferdigstille anskaffelsen i 2023, jf. forslag til romertallsvedtak.

Det foreslås å øke bevilgningen med 10 mill. kroner til økt kunnskap som grunnlag for lokalisering av havvind og havbruk til havs for å frembringe kunnskap om effekter på miljø og økosystemer og legge til rette for sameksistens med andre næringer.

Det foreslås videre å redusere bevilgningen på posten med 10 mill. kroner som delvis inndekning av økte kostnader til drift av forskningsfartøy på kap. 926, post 01, jf. omtale under.

Videre foreslås bevilgningen redusert med 1,1 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 4,2 mill. kroner.

Post 21 Driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 380 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5

Post 22 Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

For å dekke inn Havforskningsinstituttets andel av mindreinntekt på kap. 5574, post 74 i 2021, foreslås det å redusere bevilgningen med 7,9 mill. kroner, jf. omtaler under ovennevnte post og under kap. 917, post 22.

Kap. 926 Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy

Post 01 Driftsutgifter

Nytt kystgående forskningsfartøy blir levert fra verftet høsten 2022, og det vil påløpe kostnader med oppfølging av verftet og drift i siste del av året. Havforskningsinstituttet har fått i oppdrag å drifte Kartverkets fartøy «Hydrograf» fra 2022, og instituttet skal ha 10 pst. av brukstiden. For å dekke økte driftskostnader som følge av dette foreslås det å øke bevilgningen med 10 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon av kap. 923, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 285 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5

Samlet foreslås bevilgningen økt med 9,7 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen dekker kostnader til drift av forskningsfartøy som Havforskningsinstituttet drifter på oppdrag fra andre institusjoner. Blant annet på grunn av økte drivstoffkostnader er det behov for økte bevilgninger på både utgifts- og inntektssiden, jf. også omtale under kap. 3926, post 01.

Videre foreslås bevilgningen redusert med 155 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 34,6 mill. kroner.

Kap. 935 Patentstyret

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 445 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Euronext VPS har gått over til ny prismodell fra 2022, som bl.a. innebærer at VPS fakturerer bankene etterskuddsvis hver måned i stedet for årlig. Basert på en markedsverdi av statens børsnoterte selskaper på om lag 950 mrd. kroner vil årsgebyret for 2022 for Nærings- og fiskeridepartementets VPS-konto bli om lag 14 mill. kroner. Dette inkluderer forvaltningshonorar.

Normalt har utgiftene ligget på om lag 5,2 mill. kroner samlet for Nærings- og fiskeridepartementet og Olje- og energidepartementets VPS-kontoer. Årsgebyret for Nærings- og fiskeridepartementet og Olje- og energidepartementets VPS-konto for 2021 vil ligge på om lag 7,3 mill. kroner. I 2022 forfaller årsgebyret for 2021, samt 11 månedlige betalinger for 2022. Det innebærer et samlet behov på om lag 40,4 mill. kroner, 14,9 mill. kroner mer enn Saldert budsjett 2022.

På dette grunnlaget foreslås bevilgningen økt med 14,9 mill. kroner.

Post 71 Tilskudd til drift av Gruve 7, Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

Det forventes årlige underskudd fra driften av Gruve 7, og Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS (SNSK) har anslått et betydelig kapitalbehov de kommende årene som må dekkes av staten. I Saldert budsjett 2022 er det bevilget 51 mill. kroner til å dekke det anslåtte driftsunderskuddet. Størrelsen på de årlige underskuddene fra Gruve 7 vil i stor grad avhenge av utviklingen i kullprisen, og i noen grad hvor lenge gruven må drives for å forsyne kraftverket i Longyearbyen. Grunnet høye kullpriser i slutten av 2021 og i begynnelsen av 2022 har SNSK estimert at driftstilskuddet for 2022 kan reduseres med 10,2 mill. kroner til 40,8 mill. kroner.

På denne bakgrunn foreslås bevilgningen redusert med 10,2 mill. kroner.

Post 72 Tilskudd til pensjonsforpliktelser, Mantena AS

Det vises til Innst. 401 S og Prop. 1 S (2016–2017) hvor det ble etablert en tilskuddsordning med en ramme på 320 mill. 2017-kroner til en overgangsordning i Mantena AS for eldre ansatte som ikke fikk videreført sitt medlemskap i Statens pensjonskasse. For 2022 er det bevilget 66,9 mill. kroner. Mantena anslår imidlertid nå at pensjonsutbetalinger som dekkes av ordningen, vil beløpe seg til 115 mill. kroner. Årsaken er at færre enn ventet gikk av med pensjon i 2021, og at flere vil gå av i 2022. Selskapet har overført bevilgninger fra tidligere år på 21,9 mill. kroner. Justert for dette vil det være behov for å øke bevilgningen med 26,2 mill. kroner.

Det foreslås å øke bevilgningen med 26,2 mill. kroner.

Post 92 Lån til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS (SNSK) eier og forvalter i dag en betydelig næringsbyggmasse i Longyearbyen gjennom det heleide datterselskapet Store Norske Næringsbygg AS. Nærings- og fiskeridepartementet har mottatt en henvendelse fra styret i SNSK om å bidra med 40 mill. kroner i egenkapital og lån slik at selskapet kan kjøpe Huset i Longyearbyen. Huset er lokalisert like utenfor bykjernen hvor det i dag drives restaurant- og konferansevirksomhet. Selger er Spitsbergen Eiendom AS. SNSK har også fremforhandlet en langsiktig leieavtale med Hurtigruten Svalbard om driften av Huset. Kjøpet av bygget, og leieavtalen som er inngått, er gjort på kommersielle vilkår og skal gi en forretningsmessig avkastning. Nærings- og fiskeridepartementet vurderer et kjøp av Huset som godt tilpasset SNSKs portefølje og strategi, samt også statens mål med eierskapet. Det foreslås derfor at staten som eier tilfører kapital til SNSK på kommersielle vilkår. Forslaget innebærer 24 mill. kroner i lån og 16 mill. kroner i egenkapital. Lånet vil bli gitt på markedsmessige betingelser og med pant i bygget som omfattes av transaksjonen. Avdrag og renter vil på vanlig måte bli inntektsført i de årlige statsbudsjettene.

Det foreslås å øke bevilgningen med 24 mill. kroner.

Post 95 (Ny) Egenkapitalinnskudd til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

Det vises til omtale under post 92. Det foreslås en bevilgning på 16 mill. kroner i egenkapital til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS til å finansiere kjøpet av Huset i Longyearbyen.

Kap. 970 Kystverket

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

Bevilgningen foreslås redusert med 4,2 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Havpanelet

I henhold til Prop. 1 S (2021–2022) videreføres Havpanelet frem mot 2025 for å bidra til gjennomføringen av handlingsplanen for omstilling til en bærekraftig havøkonomi. Anslaget for Norges utgifter til Havpanelet var 15 mill. kroner årlig, men da andre giverland nå er kommet til kan det norske bidraget reduseres til 10 mill. kroner. En andel av utgiftene ble opprinnelig dekket av et spleiselag mellom sju departementer. Det foreslås på denne bakgrunn en rammeoverføring fra Utenriksdepartementet under kap. 118, post 21 på 0,2 mill. kroner til posten.

Vardø havn

I NTP 2022–2033 er det satt av 200 mill. kroner til tiltak i tilknytning til Vardø havn, og prosjektet har planlagt oppstart i 2026–2027. Bevilgningen foreslås økt med 2 mill. kroner til videre utredning av prosjektet innseiling Vardø.

Inndekning av forlengelse av Radarsat-avtalen

Det vises til omtale under kap. 922, post 71 om forlengelse av Radarsat. Kystverket er en av brukeretatene av satellittdata fra avtalen, og direktoratets driftsbevilgning foreslås redusert med 2,2 mill. kroner for å bidra til inndekning av forlengelsen av avtalen.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 2,0 mill. kroner.

Post 60 Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

Regjeringen ønsker å gjeninnføre et statlig ansvar for fiskerihavnene, og vil at dette skal skje i dialog med fylkene som har fått overført ansvar for fiskerihavner. Nærings- og fiskeridepartementet har på denne bakgrunn opprettet en dialog med fylkeskommunene, herunder om tilbakeføring av eierskap av fiskerihavneanlegg til staten fra de fylkeskommunene som har overtatt et ansvar. Kystverket har fått i oppdrag å gjennomføre denne prosessen med fylkeskommunene.

Det arbeides med sikte på at det kan legges frem en samlet sak om gjeninnføring av statlig ansvar for fiskerihavnene i statsbudsjettet for 2023.

Det er bevilget 35,2 mill. kroner til den kommunale tilskuddordningen til fiskerihavneanlegg i 2022, og midlene har vært forutsatt overført til fylkene etter at de har signert avtale om å overta ansvaret for fiskerihavneanleggene. I lys av den pågående prosessen for å gjeninnføre statlig ansvar for fiskerihavnene, og for at det skal være mulig å gi tilsagn om tilskudd over denne ordningen, foreslås det en tilsagnsfullmakt på posten på 35,2 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Alle kommuner vil kunne søke om tilskudd fra ordningen.

Post 70 Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø, kan overføres

Det er ikke behov for midler på posten i 2022 ut over det Kystverket har disponibelt gjennom overførte ubrukte bevilgninger fra tidligere år. Det er knyttet en tilsagnsfullmakt til posten, og det vil derfor være mulig å gi tilsagn om nye tilskudd også i 2022. Det foreslås å redusere bevilgningen med 32,4 mill. kroner.

Post 71 Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner, kan overføres

I 2022 er det gitt en tilsagnsfullmakt på 50 mill. kroner på posten, jf. Samferdselsdepartementets Prop. 1 S (2021–2022). I forbindelse med budsjettavtalen i Stortinget for statsbudsjettet for 2022 ble bevilgningen økt med 40 mill. kroner uten at tilsagnsfullmakten ble økt tilsvarende.

Ordningen på posten er toårig, og det kan utbetales â-konto tilskudd i samsvar med påløpte kostnader inntil 75 pst. av tilsagnet. Erfaringsmessig skjer det vesentligste av utbetalinger ved sluttrapportering i år to. For å kunne tildele tilsagn i tråd med tilleggsbevilgningen på posten foreslås det at tilsagnsfullmakten økes til 95,5 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten

Bevilgningen på kap. 2440, post 30 Investeringer foreslås økt med 500 mill. kroner. Økningen skyldes høyere utbyggingsinvestering på Johan Sverdrup fordi investeringene kommer tidligere enn planlagt, høyere investeringsanslag på Ormen Lange fase 3 samt økt produksjonsboring på Draugen. Økningen motvirkes delvis av redusert produksjonsboring på Troll.

Anslaget på kap. 5440, underpost 24.1 Driftsinntekter er økt med 275 mrd. kroner. Økningen skyldes høyere olje- og gasspriser. Det er lagt til grunn en oljepris på 884,5 kroner per fat, sammenlignet med 558,7 kroner per fat i Saldert budsjett 2022.

Anslaget på kap. 5440, underpost 24.2 Driftsutgifter er økt med 8,8 mrd. kroner. Økningen skyldes økte kostnader knyttet til kjøp av tredjepartsgass, høyere elektrisitetspriser og kostnader knyttet til klimagassutslipp.

Anslaget på kap. 5440, underpost 24.4 Avskrivninger er økt med 1,2 mrd. kroner.

Ovennevnte endringer i underposter medfører at SDØEs anslåtte driftsresultat er økt med 265 mrd. kroner, fra 95,5 mrd. kroner til 360,5 mrd. kroner.

Samlet innebærer forslaget at netto kontantstrøm fra SDØE økes med 265,7 mrd. kroner fra 96,2 mrd. kroner til 361,9 mrd. kroner.

Tabell 2.4 Endring av bevilgninger under kap. 2440 og 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (mill. kroner)

Kap./post/underpost

Saldert budsjett 2022

Forslag til ny bevilgning for 2022

Endring

Kap. 2440

30

Investeringer

26 500

27 000

500

Sum kap. 2440

26 500

27 000

500

Kap. 5440

24.1

Driftsinntekter

156 500

431 500

275 000

24.2

Driftsutgifter

-32 100

-40 900

-8 800

24.3

Lete- og feltutviklingsutgifter

-1 700

-1 700

0

24.4

Avskrivninger

-24 900

-26 100

-1 200

24.5

Renter av statens kapital

-2 300

-2 300

0

24

Driftsresultat

95 500

360 500

265 000

30

Avskrivninger

24 900

26 100

1200

80

Renter av statens kapital

2 300

2 300

0

Sum kap. 5440

122 700

388 900

266 200

Kontantstrøm til SDØE:

Innbetalinger

156 500

431 500

309 000

Utbetalinger

60 300

69 600

9 300

Netto kontantstrøm fra SDØE

96 200

361 900

265 700

Kap. 2460 Eksportfinansiering Norge

Post 24 Driftsresultat

Garantiinstituttet for eksportkreditt (GIEK) og Eksportkreditt Norge AS (Eksportkreditt) ble slått sammen til Eksportfinansiering Norge (Eksfin) 1. juli 2021. Eksfin tok over forvaltning av garantiordningene som GIEK hadde ansvar for, og forvaltningen av eksportkredittordningen som Eksportkreditt hadde ansvar for, jf. Innst. 600 S (2020–2021) og Prop. 195 S (2020–2021).

Som følge av sammenslåingen ble det ved behandling av Prop. 27 S (2021–2022) lagt til grunn at immaterielle eiendeler, varige driftsmidler og netto betalbar gjeld skulle overføres fra Eksportkreditt til Eksfin. Det var lagt opp til at Eksportkreditt skulle avvikles og oppløses i 2021. Nærings- og fiskeridepartementet besluttet imidlertid å avvente å avvikle Eksportkreditt. Grunnen var at en rettssak om tvangssalg av to skip hvor Eksportkreditt var part, ble utsatt fra høsten 2021 til primo 2022. Overføring av eiendeler og gjeld fra Eksportkreditt til Eksfin også utsatt.

Netto betalbar gjeld, som i hovedsak utgjør feriepenger som var påløpt i 2021 og som vil komme til utbetaling i 2022, utgjør 3,4 mill. kroner. Immaterielle eiendeler og varige driftsmidler utgjør 2,8 mill. kroner. Til sammen vil utgiftene øke med 6,2 mill. kroner.

Ovennevnte innebærer at driftsinntektene (underpost 01) økes med 3,4 mill. kroner, fra 218,2 mill. kroner til 221,6 mill. kroner. Driftsutgiftene (underpost 02) økes med 6,2 mill. kroner, fra 342,1 mill. kroner til 348,3 mill. kroner. Bevilgningen på kap. 2460, post 24 foreslås dermed økt med 2,8 mill. kroner, fra 123,9 mill. kroner til 126,7 mill. kroner.

Post 90 Utbetaling ifølge trekkfullmakt – alminnelig garantiordning

Posten gjelder lån til Eksfins for å dekke utbetalinger under alminnelig garantiordning. Ved utgangen av 2021 var utlånet 8 mrd. kroner. I Saldert budsjett 2022 ble det bevilget 3 mrd. kroner til økt lånebehov, i tråd med Eksfins anslag. Som følge av nye rutiner for når det skal utbetales erstatning fra garantiordningene til lån under eksportkredittordningen, er anslag på lånebehov i 2022 endret. Endringene vil ikke ha betydning for samlet lånebehov, men medfører behov for å trekke opp lån tidligere enn tidligere lagt til grunn. For 2022 er det anslått at bevilgningsbehovet vil øke med 4,7 mrd. kroner til 7,7 mrd. kroner.

På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen med 4,7 mrd. kroner.

Kap. 3900 Nærings- og fiskeridepartementet

Post 70 Garantipremie fra garantiordning luftfart

I Saldert budsjett 2022 er det bevilget 30,9 mill. kroner i inntekter fra garantiordningen for luftfart. Inntektene anslås nå til 39 mill. kroner. Bevilgningen foreslås derfor økt med 8,1 mill. kroner.

Post 86 (Ny) Tvangsmulkt

I henhold til anskaffelsesloven kan Nærings- og fiskeridepartementet gi offentlige oppdragsgivere pålegg som er nødvendige for å sørge for oppfyllelse av Norges internasjonale forpliktelser. Dersom slike pålegg ikke blir oppfylt, kan det ilegges tvangsmulkt. Pålegg som gir grunnlag for tvangsmulkt, vil bare være aktuelt i unntakstilfeller. Skatteetaten har fullmakt til å inntektsføre tvangsmulkt og overtredelsesgebyr på post 86. Etaten har hjemmel i lov om Statens innkrevingssentral § 1, jf. tvangsfullbyrdelsesloven § 2-14 til å tvangsinnkreve krav som det foreligger tvangsgrunnlag for. Hittil i år er det postert 0,2 mill. kroner på posten.

Det foreslås en bevilgning på 200 000 kroner.

Kap. 3902 Justervesenet

Post 01 Gebyrinntekter

Bevilgningen foreslås redusert med 35 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 03 Inntekter fra salg av tjenester

Bevilgningen foreslås redusert med 35 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 3903 Norsk akkreditering

Post 01 Gebyrinntekter og andre inntekter

Bevilgningen foreslås redusert med 55 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 3904 Brønnøysundregistrene

Post 01 Gebyrinntekter

Bevilgningen foreslås redusert med 500 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 02 Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter

Bevilgningen foreslås redusert med 50 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 3905 Norges geologiske undersøkelse

Post 03 Oppdragsinntekter og andre inntekter

Bevilgningen foreslås redusert med 90 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 3909 Tiltak for sysselsetting av sjøfolk

Post 01 Tilbakeføring av tilskudd

Sjøfartsdirektoratet har fra 2019 forsterket kontrollen av utbetalingene under tilskuddsordningen for sysselsetting av sjøfolk. Det antas at de siste års forsterkede kontroller har hatt en preventiv effekt og at behovet for tilbakebetalinger reduseres. På usikkert grunnlag forventes tilbakebetalinger på 2 mill. kroner.

Det foreslås derfor at bevilgningen reduseres med 3,3 mill. kroner.

Kap. 3910 Sjøfartsdirektoratet

Post 01 Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR

Bevilgningene foreslås redusert med 320 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 02 Maritime personellsertifikater

Bevilgningene foreslås redusert med 40 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5. Det foreslås videre at bevilgningen økes med 1 mill. kroner, jf. omtale under kap. 910, post 01.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 960 000 kroner.

Post 04 Gebyrer for skip i NIS

Bevilgningen foreslås redusert med 80 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5. Det foreslås videre at bevilgningen økes med 8 mill. kroner, jf. omtale under kap. 910, post 01.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 7,9 mill. kroner.

Kap. 3912 Klagenemndssekretariatet

Post 87 Overtredelsesgebyr

Posten gjelder overtredelsesgebyr for ulovlige direkteanskaffelser. Det har allerede blitt fakturert ut overtredelsesgebyrer ut over størrelsen bevilgningen på 100 000 kroner. Det er sannsynlig at det vil bli fakturert ut ytterligere overtredelsesgebyrer, som vil bli innbetalt i løpet av året. Det er usikkerhet knyttet til størrelsen på posten grunnet både antall og type saker.

Det foreslås å øke bevilgningen med 9,9 mill. kroner.

Kap. 3917 Fiskeridirektoratet

Post 01 Refusjoner og diverse inntekter

Det fremmes forslag om å redusere kap. 3917, post 01 med 5,15 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon på kap. 917, post 01 som følge av at reglene for bokføring av refusjoner er endret fra bruttoføring til nettoføring.

Post 05 Saksbehandlingsgebyr

Bevilgningen foreslås redusert med 35 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 3923 Havforskningsinstituttet

Post 01 Oppdragsinntekter

Bevilgningen foreslås redusert med 530 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 3926 Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy

Post 01 Oppdragsinntekter

Det vises til omtale under kap. 926, post 21. Det foreslås å øke bevilgningen med 34,8 mill. kroner.

Videre foreslås bevilgningen redusert med 210 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 34,6 mill. kroner

Kap. 3935 Patentstyret

Post 03 Gebyrer immaterielle rettigheter

Bevilgningen foreslås redusert med 170 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 5325 Innovasjon Norge

Post 50 Tilbakeføring fra landsdekkende innovasjonsordning

Under Innovasjon Norges landsdekkende innovasjonsordning skal midler som ikke er bundet opp i tilsagn om tilskudd eller tapsfond for lån eller garantier ved utgangen av året, tilbakeføres. Annullerte eller reduserte tilsagn om tilskudd ved utgangen av det tredje året etter at tilsagn ble gitt, skal også tilbakeføres.

Bevilgningen foreslås økt med 208,4 mill. kroner, hvorav om lag 181 mill. kroner gjelder udisponerte tilskuddsmidler knyttet til de ekstraordinære omstillingsordningene for reiselivsnæringen og eventbransjen i 2021. Om lag 32 mill. kroner gjelder i hovedsak annullerte og ikke utbetalte tilsagn knyttet til etablerertilskudd til kommersialisering, tilsagn til bioøkonomiprosjekter og trebasert innovasjonsprogram som ble innvilget i 2018.

Post 52 (Ny) Tilbakeføring fra kondemneringsordning for skip

Kondemneringsordningen for skip i nærskipsfart ble etablert i august 2020 med en bevilgning på 75 mill. kroner. Kondemneringsordningen for offshoreskip ble etablert i juni 2021 med en bevilgning på 150 mill. kroner. Hele rammen for kondemneringsordningen for offshoreskip er utnyttet, og det er ikke bevilgninger til ordningen i 2022. I nærskipsfartsordningen ble det i 2020 gitt investeringsstøtte til to prosjekter på samlet 14 mill. kroner, og i 2022 et kondemneringstilskudd på 1,9 mill. kroner. Det gjenstår 53,4 mill. kroner i ordningen. Regjeringen viser til lav etterspørsel etter kondemneringsordningen for skip i nærskipsfart og foreslår at ordningen avvikles. Resterende midler i ordningen tilbakeføres til statskassen.

Posten foreslås bevilget med 53,4 mill. kroner.

Post 70 Låneprovisjoner

Innovasjon Norge betaler en låneprovisjon på 0,4 pst. av sine innlån i statskassen. Provisjonen innbetales etterskuddsvis. Låneprovisjon for 2021 som innbetales i 2022, utgjør i underkant av 72,4 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 2,6 mill. kroner.

Kap. 5329 Eksportkredittordningen

Post 90 Avdrag på utestående fordringer

Som følge av at Eksportfinansiering Norge (Eksfin) har justert rutiner for når det skal utbetales erstatning fra garantiordningene til lån som er innvilget under eksportkredittordningen, er anslag på posten økt med 4,7 mrd. kroner, jf. omtale under kap. 2460, post 90. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen økt med 4,7 mrd. kroner.

Post 95 (Ny) Tilbakeføring av innskutt egenkapital og likvidasjonsutbytte

Som følge av opprettelsen av Eksfin ble alle arbeidsoppgavene og ansatte i det statlige aksjeselskapet Eksportkreditt overført til Eksfin 1. juli 2021. Når Eksportkreditt blir oppløst etter kap. 16 i aksjeloven, skal resterende verdier overføres til staten. Det var lagt opp til at selskapet skulle oppløses i 2021, og at likvidasjonsutbyttet på 21,9 mill. kroner skulle inntektsføres på kap. 5329, post 95, jf. Innst. 78 S (2021–2022) og Prop. 27 S (2021–2022). Videre fikk Nærings- og fiskeridepartementet fullmakt til å godkjenne sluttoppgjøret for Eksportkreditt og endelig oppløse selskapet.

Som følge av en rettssak på slutten av 2021 om tvangssalg av to skip hvor Eksportkreditt var part, ble avviklingen utsatt til 2022. Likvidasjonsutbyttet vil dermed komme i 2022.

På denne bakgrunn foreslås det en bevilgning på 21,9 mill. kroner.

Kap. 5574 Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet

Post 71 Avgifter immaterielle rettigheter

Patentstyrets oppdaterte prognosemodell, årsresultat for 2021 og regnskap per 28. februar 2022, tilsier et lavere inntektsanslag for 2022. Dette begrunnes med at koronapandemien og dagens situasjon med krig i Europa antas å kunne påvirke kundenes adferd. Blant annet kommer 3/4 av Patentstyrets inntekter fra utenlandske virksomheter som ønsker rettigheter i Norge. Prognosene er usikre. Bevilgningen foreslås redusert med 15,5 mill. kroner.

Post 77 Sektoravgifter Kystverket

Nedgangen i sjøtrafikken som følge av pandemien reduserer anslaget på inntekter fra Kystverkets sektoravgifter. Reduksjonen innebærer 95,3 mill. kroner i lavere inntekter fra losavgifter og 2,7 mill. kroner i lavere inntekt fra sikkerhetsavgiftene. Bevilgningen foreslås redusert med 98 mill. kroner.

Kap. 5614 Renter fra Eksportfinansiering Norge

Post 80 Renter fra lån til Alminnelig garantiordning

Som følge av endring i anslag på lånebehov på kap. 2460, post 90 er det behov for å endre anslag på renter. Det foreslås å øke bevilgningen med 31 mill. kroner.

Kap. 5625 Renter og utbytte fra Innovasjon Norge

Post 81 Rentemargin, innovasjonslåneordningen

Innovasjon Norges innovasjonslåneordning finansieres med innlån fra statskassen hvor renten følger statspapirer med tilsvarende løpetid. Ordningens administrasjonskostnader dekkes av rentemarginen mellom innlån og utlån. Nettobeløpet, etter at administrasjonskostnadene er dekket, skal tilbakeføres statskassen i påfølgende år. Netto rentemargin ble budsjettert til 21 mill. kroner. Det faktiske beløpet ble 38,5 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås derfor økt med 17,5 mill. kroner

Post 85 Utbytte, lavrisikoordningen

Det er satt et krav om at Innovasjon Norges egenkapitalandel for lavrisikolåneordningen skal være på 10,5 pst. Alt overskytende overskudd når egenkapitaldekning på 10,5 pst. er nådd, skal tilbakeføres til staten. Overskuddet for 2021 ble budsjettert til 100 mill. kroner, mens årsregnskapet viser et overskudd på om lag 164 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås derfor økt med 64 mill. kroner

Kap. 5629 Renter fra eksportkredittordningen

Post 80 Renter

Som følge av endring i anslag på lånebehov, jf. omtale under kap. 5329, post 90 er det behov for å endre anslag på renter. Bevilgningen foreslås økt med 90 mill. kroner.

Kap. 5656 Aksjer under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning

Post 85 Utbytte

Basert på opplysninger fra selskapene anslås det at de samlede utbytteinntektene i 2022 blir 33,5 mrd. kroner, mot 25,7 mrd. kroner i saldert budsjett, jf. tabell 2.5. Utbyttene fra de børsnoterte selskapene anslås å bli 20,1 mrd. kroner. Anslag for utbytter fra de børsnoterte selskapene er basert styrenes forslag til utbytte for regnskapsåret 2021 som utbetales i 2022.

Utbyttene fra de unoterte selskapene anslås til å bli til sammen om lag 13,4 mrd. kroner, mot 10,9 mrd. kroner i Saldert budsjett 2022. For Nammo AS, Statkraft SF og Mesta AS er utbytteanslaget økt på grunn av bedre resultat for 2021 enn tidligere anslått. For Baneservice AS og Argentum er utbytteanslaget økt på grunn av bedre resultat for 2021 enn tidligere anslått, samt økt utbytteandel. For Posten Norge AS er utbytteanslaget økt på grunn av høyere utbytteandel, samt et ekstrautbytte for å justere balansen. Anslagene er usikre og avhenger av selskapenes endelige regnskapstall for 2021 og selskapenes utvikling.

Det foreslås at bevilgningen økes med 7,8 mrd. kroner fra 25,7 til 33,5 mrd. kroner.

Tabell 2.5 Utbytteanslag

Mill. kroner

Saldert budsjett 2022

RNB 2022

Endring

Børsnoterte selskaper:

Akastor ASA

0,0

0,0

0,0

Aker Carbon Capture AS

0,0

12,0

12,0

DNB Bank ASA

4 427,8

5 139,0

711,2

Kongsberg Gruppen ASA

720,0

1 368,2

648,2

Norsk Hydro ASA

886,1

3 827,9

2 941,8

Telenor ASA

6 797,0

7 023,5

226,5

Yara International ASA

1 941,9

2 767,2

825,3

Unoterte selskaper:

Argentum Fondsinvesteringer AS

500,0

1 600,0

1 100,0

Baneservice AS

20,0

70,0

50,0

Eksportfinans ASA

0,0

0,0

0,0

Flytoget AS

0,0

0,0

0,0

Investinor AS

0,0

0,0

0,0

Mantena

0,0

0,0

0,0

Mesta AS

30,0

67,5

37,5

Nammo AS

75,0

114,8

39,8

Nysnø Klimainvesteringer AS

0,0

0,0

0,0

Posten Norge AS

600,0

1 315,6

715,6

Statkraft SF

9 693,0

10 214,0

521,0

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

0,0

0,0

0,0

Sum

25 690,8

33 519,7

7 828,9

Kap. 5685 Aksjer i Equinor ASA

Post 85 Utbytte

Equinor ASA betaler kvartalsvis utbytte. Styret vedtar utbytte for første, andre og tredje kvartal basert på fullmakt fra generalforsamlingen. Utbytte for fjerde kvartal (og for året totalt) vedtas av generalforsamlingen basert på styrets anbefaling. Utbetalingen av utbytte skjer om lag fire måneder etter at utbytte annonseres i forbindelse med fremleggelsen av selskapets kvartalsresultater.

Utbytte for tredje og fjerde kvartal 2021 og første og andre kvartal 2022 blir utbetalt i 2022. For tredje kvartal 2021 har Equinor betalt utbytte på 0,18 dollar per aksje. For fjerde kvartal 2021 har styret foreslått et utbytte på 0,20 dollar per aksje. For budsjettformål legges det til grunn at et tilsvarende utbytte som for fjerde kvartal utbetales for første og andre kvartal 2022. Dette er kun en teknisk fremskriving og representerer ikke et syn på, eller forventning til, fremtidig utbytte.

Det foreslås å øke bevilgningen med 13,7 mrd. kroner, fra 13 til 26,7 mrd. kroner.

Andre saker

Garanti- og tilsagnsfullmakt for norsk deltakelse i InvestEU

Det vises til Prop. 181 S (2020–2021) og Stortingets vedtak 4. juni 2021 om samtykke til å innarbeide InvestEU-forordningen i EØS-avtalen, som muliggjør norsk deltakelse i InvestEU. Det vises også til Prop. 1 S (2021–2022), Prop. 1 S Tillegg 1 (2021–2022) og Innst. 8 S (2021–2022) med forslag og vedtak om bevilgning på 262 mill. kroner til norsk deltakelse i InvestEU.

InvestEU er et nytt EU-program som samler og videreutvikler finansieringsvirkemidler som lån, garantier og egenkapitalinvesteringer fra 13 tidligere rammeprogram og Det europeiske fondet for strategiske investeringer, for perioden mellom 2021 og 2027. Den totale EU-garantien under programmet er på 26,2 mrd. euro, hvorav 40 pst. utgiftsføres i EU-budsjettet som avsetning til tap. 75 pst. av EU-garantien skal implementeres av Den Europeiske investeringsbanken (EIB) og Det europeiske investeringsfondet (EIF), mens den resterende andelen skal implementeres av Den nordiske investeringsbank (NIB) og andre internasjonale finansinstitusjoner. De delene av InvestEU som implementeres av EIB og EIF startet i andre kvartal i 2022, mens det antas at virkemidlene gjennom NIB kan implementeres først rundt årsskiftet 2022/23. EØS-komiteens beslutning om innlemmelse av InvestEU-forordningen i EØS-avtalen ventes i juli 2022. Forordningen vil bli innlemmet gjennom endringer i EØS-avtalens protokoll 31 og 32. Det er også ventet at norsk deltakelse kan formaliseres gjennom avtaler med Europakommisjonen i juli 2022.

Norges andel av den totale EU-garantien på 26,2 mrd. euro vil utgjøre 462 mill. euro for hele programperioden, tilsvarende 4 555 mill. kroner basert på valutakurs per 1. mars 2022. Den samlede avsetningen til tap for hele perioden skal utgjøre 40 pst. av den norske delgarantien. Europakommisjonen har i samarbeid med EIB og EIF gjort grundige vurdering av risiko og forventet tap i de ulike virkemidlene. Det legges til grunn et gjennomsnittlig forventet tap på under 40 pst. av den totale garantien. Etter EUs beregninger er det 95 pst. sannsynlighet for at tapene blir under 40 pst. av garantien. Programmet vil bli fulgt opp tett i EU-systemet. Ved behov kan EU gjøre justeringer i implementeringen av programmene underveis, for å bidra til at tapene blir under 40 pst. av garantien.

Regjeringen legger opp til å delta i alle virkemidlene som er igangsatt under programmet, med unntak av virkemidler under programområdet for sosiale investeringer og humankapital. I tillegg mener regjeringen at Norge, på lik linje med andre EU-land, bør delta i InvestEU-portalen for prosjekter og bedrifter som søker investering. Kostnaden for deltakelse i portalen er estimert til rundt 800 000 kroner årlig. I tillegg må det påregnes om lag 300 000 kroner årlig til administrasjon. Det foreslås at kostnaden dekkes gjennom bevilgningen på 262 mill. kroner til norsk deltakelse i InvestEU. Avtalen mellom Europakommisjonen og banken er ikke ferdigforhandlet ennå. Det er dermed uavklart om norsk deltakelse i virkemidlene under NIB kan dekkes innenfor gjeldende ramme. Disse virkemidlene antas å bli implementert fra årsskiftet 2022/23.

Regjeringen foreslår en garantifullmakt på 4 555 mill. kroner, tilsvarende 462 mill. euro, for Norges deltakelse i programmet, jf. forslag til romertallsvedtak. Etablert praksis ved inngåelse av statsgarantier er å samtidig fremme forslag om realistisk avsetning til tap for hele garantirammen. For deltakelse i EU-programmet legger imidlertid regjeringen til grunn at Norge må følge samme profil som EUs tapsavsetninger. Dette innebærer at Norges innbetaling fordeles over programperioden og vil variere noe fra år til år. De årlige innbetalingene vil også variere noe med eurokursen. For å ivareta Norges forpliktelse om samlede tapsavsetninger foreslås en tilsagnsfullmakt på 1 562 mill. kroner under kap. 924, post 70, tilsvarende 158,4 mill. euro basert på valutakurs per 1. mars 2022, jf. forslag til romertallsvedtak. Resterende forpliktelse dekkes av bevilgningen i Saldert budsjett 2022. Om lag 1/7 av midlene vil trolig komme til utbetaling etter programperioden.

Tilskuddsbeløp skal i henhold til stortingsvedtak av 8. november 1984 utbetales etter hvert som mottakeren har behov for å dekke de aktuelle utgiftene. For å kunne følge samme innbetalingsplan for tapsavsetning som EU foreslås fullmakt om å kunne fravike dette prinsippet, slik at midlene kan overføres en gang per år, jf. forslag til romertallsvedtak.

For andre rammeprogram varierer den norske kontingenten for deltakelse årlig med beregningsreglene som følger EØS-avtalens protokoll 31, herunder proporsjonalitetsfaktoren som beregnes ut fra forholdet mellom Norges og EUs økonomi. I tråd med Artikkel 8 i EØS-avtalens Protokoll 32 vil det legges andre beregningsregler til grunn for norsk deltakelse i InvestEU. Det forventes at det legges en fast proporsjonalitetsfaktor til grunn for hele programperioden, heller enn at denne varierer årlig. Denne faktoren er ikke endelig avklart med EU og vil bli bestemt i en egen avtale norsk om deltakelse i programmet.

Grønn plattform – Innovasjon Norge

Innovasjon Norges bevilgning til Grønn plattform for 2022 er på 217,7 mill. kroner. Av dette skal 102,5 mill. kroner dekke de treårige prosjektene som fikk tilsagn i 2021, mens resterende 115,2 mill. kroner settes av til ny utlysning i 2022.

I nysalderingen for 2021-budsjettet ble bevilgningen redusert til 0 fordi det ikke var forventet utbetalinger i 2021. Det ble i stedet vedtatt en tilsagnsfullmakt på 368 mill. kroner for å dekke tilsagn som ville komme til utbetaling i 2022 eller senere. Videre ble det lagt til grunn at forslag om økt bevilgning eller tilsagnsfullmakt for 2022 skulle vurderes i forbindelse med RNB 2022. Det anslås nå at gjeldende bevilgning for 2022 vil være tilstrekkelig til å dekke forventede utbetalinger frem til utgangen av 2022.

Det foreslås en tilsagnsfullmakt for å dekke tilsagn som gis innen utgang av 2022, som kommer til utbetaling i senere år. Dette omfatter en utlysning i 2022 på til sammen 345,6 mill. kroner, hvorav 115,2 mill. kroner kommer til utbetaling i 2022 og dekkes av årets bevilgning. I tillegg kommer tilsagn gitt i 2021 som forventes utbetalt etter 2022 på 218,8 mill. kroner. Det foreslås en tilsagnsfullmakt på 450 mill. kroner tilknyttet kap. 2421, post 75, jf. forslag til romertallsvedtak.

Geoparker

I budsjettene for 2020 og 2021 bevilget Stortinget 3 mill. kroner til drift av de tre norske UNESCO Global Geoparks: Trollfjell, Magma og Gea Norwegica. Bevilgningen ble gitt over Norges geologiske undersøkelses (NGUs) kap. 905, post 80. Bevilgningen ble fulgt opp av NGU med en lik fordeling mellom de tre parkene (1 mill. kroner til hver park).

Støtten ble ikke videreført i 2022-budsjettet, men næringskomiteen så «det som viktig å vurdere videre organiseringen og finansieringen for å legge til rette for at geoparkene kan driftes på en god måte som tilfredsstiller UNESCOs krav.»

I henhold til økonomiregelverket bør staten være tilbakeholden med å gi driftsstøtte til private aktører. Regjeringen mener at UNESCO globale geoparker selv må skaffe sin finansiering, gjerne i form av samarbeid mellom medvirkende kommuner og ev. fylkeskommuner, samt lokale aktører, næringsliv mv. I den grad geoparkene er reiselivsaktører, tilrås at geoparkene samarbeider med sine destinasjonsselskaper om markedsføring heller enn at staten skal gi direkte driftsstøtte.

Salg av eiendommer på Rausand

I 2021 ble salget av statens eiendommer på Rausand gjennomført av Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard (DMF) på vegne av Nærings- og fiskeridepartementet. Det ble innhentet uavhengige takster og foretatt en grundig gjennomgang av den miljømessige situasjonen på eiendommene for å sørge for en ryddig og god prosess som også gjør at utfordringene knyttet til forurensning på eiendommene blir håndtert. Det er videre utarbeidet prospekt, foretatt utlysning av eiendommene på det åpne markedet og gjennomført mange forhandlingsrunder med potensiell kjøper (Veidekke ASA). Gjennom avtalen med Veidekke er ansvaret for forurensningsutfordringene avklart, noe som sørger for at det blir ryddet opp i forurensningen på området i tråd med krav fra miljømyndighetene. Veidekke tar videre ansvar for fysisk sikring av tilkomst til personheissjakten, samt ventilering og overvåking av sjakten med hensyn til eventuell gassdannelse fra massene som ligger i sjakten. Massene skal ligge urørt og sjakten skal ikke benyttes av kjøper i fremtiden. I sum er dette ansvar som ellers ville medført betydelige kostnader for staten. Salgssummen reflekterer at kjøper har påtatt seg dette ansvaret.

Nærings- og fiskeridepartementet har fullmakt til å avhende ikke-aktive gruveeiendommer. Utgifter knyttet til eventuell avhending kan trekkes fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 3900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 30 Inntekter fra salg av gruveeiendom. I dette tilfellet er de totale kostnadene ved salget høyere enn salgsinntektene. Kostnadene ble 1 562 000 kroner og inntektene 659 338 kroner. Det fremmes ikke forslag om økt bevilgning til DMF til å dekke netto salgskostnader. Det legges til grunn at disse netto salgskostnadene kan trekkes fra netto salgsinntekter fra eventuelle fremtidige avhendinger av andre gruveeiendommer.

Merutgifter under Havforskningsinstituttet

I 2021 var det en merutgift i oppdragsvirksomheten til Havforskningsinstituttet på 44,4 mill. kroner. Av dette er 14,3 mill. kroner knyttet til opptjente inntekter som faktureres i 2022. Det gjenstår et udekket merforbruk på 30 mill. kroner som må dekkes inn. Av dette er 22,6 mill. kroner knyttet til mindreinntekter pga. bortfall av oppdrag fra Norad og FAO som følge av koronapandemien, og 7,4 mill. kroner knyttet til feil budsjettering av mva. Nærings- og fiskeridepartementet arbeider med en løsning på hvordan merutgiften kan dekkes inn og vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Justering i produksjonskapasitet for oppdrett av laks, ørret og regnbueørret

I Prop. 1 S for 2022 ble det ikke fremmet bevilgning på kap. 3917, post 13, som gjelder vederlag i forbindelse med vekst i produksjonskapasitet for oppdrett av laks, ørret og regnbueørret. Det ble samtidig varslet at man ville komme tilbake til saken i forbindelse med revidert budsjett 2022. Nærings- og fiskeridepartementets jobber nå med justering av produksjonskapasitet for lakse- og ørretoppdrett som kan gi en vekst i kapasiteten i grønne områder. Inntil kapasitetsjusteringen er avklart er det ikke mulig å gi et godt anslag, og dermed ikke hensiktsmessig å fremme en bevilgning. Kapasitetsjusteringen vil ta utgangspunkt i akvakulturregisteret per november 2021. En andel av eventuell kapasitetsøkning vil tilbys etablerte oppdrettere i grønne områder til en forhåndsfastsatt pris per tonn. Den resterende kapasiteten, inkludert det som eventuelt ikke blir kjøpt til fastpris, vil tilbys på auksjon senere i år.

I tillegg vil oppdrettere som oppfyller særskilte kriterier, kjent som unntakskriteriene, få tilbud om inntil 6 pst. vekst, uavhengig av miljøstatus i produksjonsområdet, basert på nærmere regler i produksjonsområdeforskriften. Slik vekst i områder som ikke er grønne vil komme i tillegg til den alminnelige veksten. Slik vekst i områder som er grønne vil gå på bekostning av salg på auksjon, ettersom det ikke kan tildeles mer enn 6 pst. vekst i de grønne områdene.

Nærings– og fiskeridepartementet vil komme tilbake til Stortinget på egnet tidspunkt med forslag til bevilgning på posten og om endring av bevilgning til vederlag til de berørte kommunene og fylkeskommunene på kap. 919, post 60 etter at tildelingene er gjennomført.

Oppfølging av anmodningsvedtak om regional tilstedeværelse for Eksfin

For å bedre kontakten med næringslivet er det besluttet at Eksportfinansiering Norge (Eksfin) skal etablere sterkere regional tilstedeværelse i viktige eksportregioner, inkl. regioner som har eksportmuligheter og vekstpotensial, jf. oppfølging av Stortingets anmodningsvedtak nr. 764 (2020–2021):

«Stortinget ber regjeringen utrede en sterkere regional tilstedeværelse for Eksportfinansiering Norge ut fra en målsetting om sterkere regional tilstedeværelse i viktige eksportregioner, og komme tilbake til Stortinget med saken.»

På bakgrunn av en utredning fra Eksfin besluttet Nærings- og fiskeridepartementet i samråd med Kommunal- og distriktsdepartementet våren 2022 at de to regionkontorene skal etableres i Ålesund og Stavanger. Arbeidet med etablering av regionkontor har høy prioritet i Eksfin. Eksfin har dialog med Innovasjon Norge om samlokalisering de to stedene og er i gang med rekruttering. Det er forventet at regionkontorene er operative innen oktober 2022.

Oppfølging av anmodningsvedtak om Finnmarksløpet – et verktøy for promotering av Norge

Regjeringen viser til at Stortinget ved behandling av Dok. 8 S 105 (2021–2022) og tilhørende Innst. 239 S (2021–2022) den 26. april 2022 fattet følgende anmodningsvedtak nr. 498 (2021–2022):

«Stortinget ber regjeringen gå i dialog med Finnmarksløpet for å vurdere videreføring av prosjektet «Finnmarksløpet – et verktøy for promotering av Norge» i 2022 og 2023, og melde tilbake til Stortinget om dette i revidert nasjonalbudsjett for 2022.»

Finnmarksløpet har tidligere søkt om og fått økonomisk støtte fra ulike offentlige instanser, blant annet fylkeskommune, Innovasjon Norge og direkte over statsbudsjettet. I statsbudsjettet for 2021 ble det gitt 5 mill. kroner i støtte til prosjektarbeid i regi av Finnmarksløpet. Det ble i næringskomiteens innstilling lagt vekt på at prosjektet «Finnmarksløpet – et verktøy for promotering av Norge» bør vurderes i det ordinære virkemiddelapparatet. Nærings- og fiskeridepartementet har innledet dialog med Finnmarksløpet for å vurdere videreføring av prosjektet «Finnmarksløpet – Et verktøy for promotering av Norge» i 2022 og 2023. Anmodningsvedtak nr. 498 (2021–2022) anses med dette som fulgt opp.

2.10 Landbruks- og matdepartementet

Kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten dekker lønns- og driftsutgifter i departementet. Bevilgningen foreslås redusert med 0,3 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Bevilgningen foreslås videre redusert med 0,4 mill. kroner knyttet til finansiering av ny løsning for e-postsynkronisering i departementene. Samlet foreslås bevilgningen redusert med 0,6 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Av bevilgningen på posten gjelder 30 mill. kroner etablering av Bionova i 2022. Landbruks- og matdepartementet arbeider sammen med Nærings- og fiskeridepartementet, Klima- og miljødepartementet, Kommunal- og distriktsdepartementet og Finansdepartementet med å utrede organisering og innretning av Bionova. Før det kan utbetales midler fra ordningen, er det viktig at saken er godt forberedt og tilstrekkelig utredet. Regjeringen foreslår derfor at etableringen av Bionova skyves til 2023. Landbruks- og matdepartementets vurdering er uansett at ordningen tidligst vil kunne være etablert mot slutten av 2022. Av hensyn til helheten i budsjettopplegget og realistisk budsjettering, foreslås det derfor å redusere bevilgningen på posten med 30,0 mill. kroner.

Kap. 1112 Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet

Post 50 Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Veterinærinstituttet

Bevilgningen på posten går til Veterinærinstituttets arbeid med kunnskapsutvikling, formidling og beredskap. Bevilgningen foreslås redusert med 0,3 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 1115 Mattilsynet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten dekker lønns- og driftsutgifter i Mattilsynet. Bevilgningen foreslås redusert med 1,3 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 71 Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten dekker blant annet utgifter ved tiltak som er satt i verk av Mattilsynet i henhold til matloven, dyrehelsepersonelloven og dyrevelferdsloven i de tilfellene der kostnadene ikke kan drives inn fra dyreeier. I tråd med Prop. 78 S (2021–2022), blir utgifter ved nødvendige tiltak knyttet til innførsel av kjæledyr fra Ukraina til Norge også belastet posten.

Om lag fire pst. av de fordrevne fra Ukraina har med seg kjæledyr til Norge. Disse dyrene vil sjelden oppfylle vilkårene for innførsel. Ukraina har en dårligere dyrehelsestatus enn Norge, særlig når det gjelder rabies. Avhengig av status for det enkelte dyret fra Ukraina, kan det være aktuelt med parasittbehandling, vaksinasjon, identitetsmerking med mikrochips og karanteneopphold.

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 30 mill. kroner for å dekke utgiftene til nødvendige tiltak knyttet til kjæledyr fra Ukraina.

Kap. 1136 Kunnskapsutvikling m.m.

Post 50 Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Norsk institutt for bioøkonomi

Bevilgningen på posten går til Norsk institutt for bioøkonomi sitt arbeid med kunnskapsutvikling, formidling og beredskap. Bevilgningen foreslås redusert med 0,8 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 1137 Forskning og innovasjon

Post 50 Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd

Bevilgningen på posten går til landbruks- og matforskning, og hovedsakelig forskningsaktivitet i regi av Norges forskningsråd. Av hensyn til helheten i budsjettopplegget, foreslås bevilgningen redusert med 10 mill. kroner.

Post 51 Grunnbevilgninger m.m., Norges forskningsråd

Bevilgningen på posten går til grunnbevilgninger til instituttene i landbruks- og matsektoren. Bevilgningen foreslås redusert med 0,6 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster som følge av endrede jobbreisevaner, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 1140 Høstbare viltressurser – forvaltning og tilskudd til viltformål (Viltfondet) m.m.

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 1,0 mill. kroner. Økte utgifter dekkes inn av økte inntekter gjennom et større kapitaluttak fra Viltfondet enn først budsjettert, jf. omtale under kap. 5576, post 72. Midlene skal dekke økte utgifter til drift av villreinnemnder og jegerregisteret.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 4,5 mill. kroner. Økte utgifter dekkes inn av økte inntekter gjennom et større kapitaluttak fra Viltfondet enn først budsjettert, jf. omtale under kap. 5576, post 72. Midlene vil i hovedsak bli brukt til bestandsovervåking av hjortevilt og villsvin, og til digitalisering av jegerdokumentasjon.

Post 71 Tilskudd til viltformål, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 1,5 mill. kroner. Økte utgifter dekkes inn av økte inntekter gjennom et større kapitaluttak fra Viltfondet enn først budsjettert, jf. omtale under kap. 5576, post 72. Midlene vil bli brukt til prioriterte søknader i tilskuddsordningen.

Kap. 1142 Landbruksdirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten dekker lønns- og driftsutgifter i Landbruksdirektoratet. Bevilgningen foreslås redusert med 0,2 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 73 Tilskudd til erstatninger m.m. etter offentlige pålegg i plante- og husdyrproduksjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten dekker blant annet utgifter i forbindelse med radioaktivitet etter Tsjernobylulykken på utmarksbeite, f.eks. kontrollmåling av radioaktivitet og nedforing etter beiting. For å motvirke eventuell radioaktivitet i dyr på beite blir det brukt giesesalt, som reduserer opptaket av radioaktivt cesium. For høye verdier av radioaktivitet medfører at dyr ikke kan brukes til mat.

Det er nå behov for at Landbruksdirektoratet kjøper inn ny lagerbeholdning av saltslikkestein tilsatt giesesalt, og det foreslås derfor at bevilgningen økes med 3,4 mill. kroner.

Post 77 Tilskudd til kompensasjon ved avvikling av pelsdyrhold, kan overføres

Oppfølging av anmodningsvedtak om pelsdyrkompensasjonsordninger

Stortinget fattet i juni 2021 to anmodningsvedtak som gjelder kompensasjonsordninger til pelserier og fôrkjøkken. Anmodningsvedtakene ser ut til å omfatte syv virksomheter og det foreslås at kompensasjonen til disse blir ført på kap. 1142, post 77. Følgende foreslås tilføyd i formålet med bevilgningen fra Landbruks- og matdepartementets Prop. 1 S (2021–2022):

På posten vil det også bli ført kompensasjon til pelserier og fôrkjøkken, jf. Stortingets anmodningsvedtak nr. 1129 og 1130 av 4. juni 2021.

Kap. 1148 Naturskade – erstatninger

Post 71 Naturskade – erstatninger, overslagsbevilgning

Statens naturskadeordning gir erstatning for naturskader det ikke er mulig å forsikre seg mot gjennom en alminnelig forsikringsordning, og bevilgningen dekker disse utgiftene. Tilsagn om erstatning for naturskader blir gitt med en frist for oppretting på tre år, og utbetaling av erstatning skjer når skaden er rettet opp. Det er derfor knyttet en tilsagnsfullmakt til posten.

Det var i 2021 færre erstatningssaker enn tidligere, og det ligger nå an til færre erstatningssaker i 2022 enn først estimert. På bakgrunn av oppdaterte prognoser for utbetalinger i 2022 foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 48,3 mill. kroner. Tilsagnsfullmakten på posten foreslås også redusert med 26,8 mill. kroner til 47,5 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 1150 Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.

Post 74 Direkte tilskudd, kan overføres

Det er pågående forhandlinger mellom jordbrukets forhandlingsutvalg og staten om jordbruksavtalen for 2022. I statens tilbud foreslås det en ekstraordinær utbetaling til jordbruket i 2022 på 1,8 mrd. kroner. Det foreslås derfor at bevilgningen på denne posten økes tilsvarende. Det tas forbehold om at beløpet vil kunne bli fordelt på flere poster under kap. 1150, noe regjeringen i så fall kommer tilbake til i proposisjonen om jordbruksoppgjøret.

Kap. 4100 Landbruks- og matdepartementet

Post 30 Husleie

Bevilgningen gjelder inntekter fra Veterinærmedisinsk oppdragssenter (VESO) for husleie på Adamstuen i Oslo. Statsbygg har overtatt ansvaret for denne leieavtalen og for fakturering av husleie. Det foreslås derfor at bevilgningen reduseres med 1,0 mill. kroner.

Kap. 5576 Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet

Post 72 Jeger- og fellingsavgifter

Jeger- og fellingsavgifter som blir betalt inn til Viltfondet blir inntektsført i statsbudsjettet på denne posten. Inntektene til Viltfondet er økende, noe som gir rom for større uttak av kapital fra Viltfondet i 2022 enn først forutsatt. Bevilgningen på posten foreslås økt med 7,0 mill. kroner. Utgiftene under kap. 1140, post 01, 21, og 71 økes tilsvarende, jf. omtale under kap. 1140.

Kap. 5652 Statskog SF – renter og utbytte

Post 85 Utbytte

Utbytte fra Statskog SF for 2021 settes til 75 pst. av årsresultatet etter skatt, jf. Prop. 1 S (2021–2022) for Landbruks- og matdepartementet. Årsregnskapet for 2021 viser et resultat etter skatt på 33,4 mill. kroner. Dette er noe høyere enn lagt til grunn i Prop. 1 S (2021–2022). Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 8,4 mill. kroner.

2.11 Samferdselsdepartementet

Kap. 1300 Samferdselsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 140 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Videre foreslås bevilgningen redusert med 417 000 kroner for å dekke inn investeringskostnader knyttet til ny løsning for e-postsynkronisering for departementene på felles IKT-plattform, jf. omtale under Kommunal- og distriktsdepartementet.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 557 000 kroner.

Kap. 1313 Luftfartstilsynet

Post 01 Driftsutgifter

Kartverket gjennomfører et prosjekt om nasjonalt register over luftfartshindre, blant annet på bakgrunn av to sikkerhetstilrådinger fra Statens havarikommisjon og en EU-forordning om kvalitet på luftfartsdata. Prosjektet finansieres over Samferdselsdepartementets budsjett. Utgiftene har blitt vesentlig høyere enn opprinnelig lagt til grunn, fordi man blant annet har undervurdert kompleksiteten i de tekniske løsningene. Det er avklart at utviklingen av Norsk luftfartsregister skal gjennomføres etter en modell som gir bedre brukervennlighet og økonomiske gevinster på sikt enn andre alternativer, og som innebærer en moderne, automatisert forvaltningsløsning for luftfartshinderdata i første halvår 2023. Det er viktig at løsningen kommer på plass innen forskrift om rapportering, registrering og merking av luftfartshinder (luftfartshinderforskriften) trer i kraft 1. januar 2023, og at det etableres en permanent løsning som vil stå seg på sikt. Denne løsningen medfører et økt finansieringsbehov på 9,5 mill. kroner i 2022. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 4,5 mill. kroner til delvis dekking av merutgiftene til formålet, mot tilsvarende reduksjoner på andre budsjettposter under Samferdselsdepartementet, mens resterende 5 mill. kroner dekkes innenfor gjeldende bevilgning på posten.

Bevilgningen foreslås redusert med 720 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 3,8 mill. kroner.

Kap. 1314 Statens havarikommisjon

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 270 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 1315 Tilskudd til Avinor AS

Post 70 (Ny) Tilskudd

Det er i Prop. 1 S (2021–2022) for Samferdselsdepartementet vist til at Avinor i 2022 kan komme i brudd med vedtektene til selskapet som stiller krav om en egenkapitalandel på 40 pst. Det ble videre vist til at Samferdselsdepartementet ville vurdere ytterligere tiltak overfor selskapet, blant annet å videreføre selskapets adgang til midlertidig å kunne avvike fra det vedtektsfestede egenkapitalkravet. Generalforsamlingen i Avinor har på denne bakgrunn gitt selskapet midlertidig adgang til å kunne avvike fra det vedtektsfestede egenkapitalkravet i 2022, men ikke underskride 35 pst.

For å ta høyde for behov for økonomisk støtte til Avinor i andre kvartal og legge til rette for at egenkapitalandelen ikke faller under 35 pst. foreslår regjeringen å bevilge 250 mill. kroner i tilskudd til selskapet.

Post 71 Tilskudd til pålagte oppgaver

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 200 mill. kroner.

Finansiering av den nye lufthavnen i Bodø utgjør offentlig støtte etter EU/EØS-regelverket, som må notifiseres og godkjennes av ESA før både offentlige midler kan utbetales og bygging kan starte. Samferdselsdepartementet er i dialog med ESA om saken, og trolig vil et godkjent vedtak foreligge i løpet av 2023. For 2022 er det bevilget 200 mill. kroner for å dekke Avinors kostnader til planlegging av den nye lufthavnen i Bodø. Disse midlene kan heller ikke utbetales før ESAs godkjenning foreligger.

Ved behandlingen av statsbudsjettet for 2022 vedtok Stortinget en kostnadsramme for ny lufthavn i Bodø. I Prop. 1 S (2021–2022) for Samferdselsdepartementet ble det presentert en finansieringsplan og en fordeling av kostnadsrisikoen for den nye lufthavnen. Av proposisjonen går det frem at et endelig utbyggingsvedtak skal fattes av Avinor. I januar 2022 kunngjorde Avinor at selskapet hadde utsatt utbyggingsvedtaket for den nye lufthavnen med 12 måneder. Avinor begrunnet utsettelsen med selskapets økonomiske situasjon på grunn av pandemien, og at selskapet ikke fant det forsvarlig å påta seg risikoen det vil innebære å ta en beslutning om gjennomføring av prosjektet i denne situasjonen.

Regjeringen vil øke statens samlede bidrag til den nye lufthavnen med 390 mill. kroner og redusere Avinors bidrag til denne med samme beløp. Statens netto finansieringsbyrde til prosjektet flytting av Bodø lufthavn vil med dette utgjøre 3 114 mill. kroner. I tillegg kommer foreløpig uavklarte utgifter til opprydding på dagens lufthavn og tilpasninger for Forsvaret på den nye lufthavnen. Videre vil regjeringen at staten tar halvparten av kostnadsrisikoen mellom kostnadsanslagene P50 og P85 for den nye lufthavnen. Regjeringen ønsker med disse tiltakene å legge til rette for at Avinor kan fatte et utbyggingsvedtak for den nye lufthavnen.

Kap. 5619 Renter av lån til Avinor AS

Post 80 Renter

Det foreslås å øke bevilgningen med 104 000 kroner på grunn av endringer i gjeldende rentesatser for statens lån til Avinor AS.

Kap. 1320 Statens vegvesen

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er i Saldert budsjett 2022 redusert med 15 mill. kroner på grunn av forventet gevinst av reduserte reiseutgifter fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien. En betydelig del av reisevirksomheten i Statens vegvesen skjer på trafikant- og kjøretøyområdet, og det foreslås derfor at bevilgningen på posten økes med 8 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon på kap. 1320, post 28 Trafikant- og kjøretøytilsyn.

På bakgrunn av at regjeringen nå foreslår at en større del av virksomhetenes forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien hentes ut, foreslås bevilgningen redusert med 5,6 mill. kroner, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 2,4 mill. kroner.

Post 22 Drift og vedlikehold av riksveier, kan overføres, kan nyttes under post 29 og post 30

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 49,5 mill. kroner mot tilsvarende økninger på andre budsjettposter under Samferdselsdepartementet.

Reduksjonen tas primært fra vedlikehold av riksveiene.

Post 28 Trafikant- og kjøretøytilsyn, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 8 mill. kroner, mot en tilsvarende økning på kap. 1320, post 01, jf. omtale under post 01.

Bevilgningen foreslås videre redusert med 5,6 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 13,6 mill. kroner.

Post 29 OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 30

Behovet for midler i 2022 til OPS-kontraktene E18 Grimstad–Kristiansand og rv. 3/25 Ommangsvollen–Grundset/Basthjørnet ventes å bli redusert med om lag 55 mill. kroner.

Det skal gjennomføres en rekke tiltak i fem tunneler på OPS-strekningen E39 Klett–Bårdshaug i Trøndelag for å ivareta krav i tunnelsikkerhetsforskriften. Det er inngått avtale med OPS-selskapet om godtgjørelse for tunneloppgradering. Samlet godtgjørelse er avtalt til om lag 340 mill. kroner, som medfører et økt behov på 110 mill. kroner i 2022.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 55 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjoner på andre budsjettposter under Samferdselsdepartementet.

Post 30 Riksveiinvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 22 og post 29 og kap. 1332, post 66

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 130 mill. kroner, mot tilsvarende økninger på andre budsjettposter på statsbudsjettet.

Reduksjonen vil innebære noe lavere aktivitet innenfor riksveiinvesteringene i løpet av året. I tråd med porteføljestyring vil redusert aktivitet tas der det er mest hensiktsmessig ut fra overordnede mål for bevilgningen.

Post 65 Tilskudd til fylkesveier, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 39 mill. kroner som et tilskudd til Agder fylkeskommune i 2022 for bygging av ny fylkesvei mellom E18 og Eydehavn. Det vises til omtale av saken i Prop. 1 S (2021–2022) for Samferdselsdepartementet.

Det er planlagt å etablere en ny batterifabrikk og tilhørende næringspark i Arendal som kan få stor lokal og regional betydning. Ifølge Agder fylkeskommune er det en viktig forutsetning for nyetablering at det bygges en ny veiforbindelse mellom E18 og Eydehavn.

Samferdselsdepartementet presiserer at dette ikke innebærer bindinger for kommende budsjettår.

Post 72 Tilskudd til riksveiferjedriften, kan overføres

Det ble overført 109,8 mill. kroner fra 2021 til 2022 på grunn av mindreforbruk. Dette reduserer isolert sett bevilgningsbehovet inneværende år med tilsvarende beløp. Økte drivstoffpriser ventes imidlertid å øke kompensasjonsbehovet til ferjedriften i år med om lag 50 mill. kroner. Forslaget vil ikke påvirke gjeldende takster eller omfang innenfor ferjetilbudet.

Gratis ferjer

Ved behandlingen av statsbudsjettet for 2022 ble det satt av 30 mill. kroner på kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 64 Skjønnstilskudd, til innfasing av gratis ferjer i trafikksvake samband, dvs. samband med under 100 000 passasjerer årlig, jf. Prop. 1 S Tilllegg 1 (2021–2022) og Innst. 2 S (2021–2022). Forslaget er en oppfølging av Hurdalsplattformen om å innføre gratis ferjer til øyer og samfunn uten veiforbindelse til fastlandet og i trafikksvake samband. I Prop. 1 S Tillegg 1 (2021–2022) ble det opplyst at regjeringen ville komme tilbake til Stortinget i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2022 med forslag til innretting på bruken av midlene.

Regjeringen foreslår nå å øke bevilgningen til gratis ferjer med 59 mill. kroner. Disse midlene foreslås fordelt med 53 mill. kroner over fylkeskommunenes rammetilskudd, jf. omtale under Kommunal- og distriktsdepartementet kap. 572, post 64, og 6 mill. kroner til riksveiferjedrift. Regjeringen foreslår dermed bevilgninger på totalt 89 mill. kroner til gratis ferjer i 2022, fordelt med 83 mill. kroner til fylkesveiferjer og 6 mill. kroner til riksveiferjer. Regjeringen foreslår samtidig å utvide ordningen til også å omfatte delstrekninger til øyer og samfunn uten veiforbindelse til fastlandet. Tiltakene innføres i andre halvår 2022.

En bevilgning på 83 mill. kroner legger til rette for at fylkeskommunene kan innføre gratis ferjer i alle fylkeskommunale ferjesamband i helårsdrift med under 100 000 passasjerer på årsbasis, i løpet av andre halvår 2022. Bevilgningen vil også gjøre det mulig å innføre gratis ferjer på strekninger innenfor flerkantsamband som går til øyer og samfunn uten veiforbindelse til fastlandet. Se tabeller under Andre saker for en oversikt over samband som er aktuelle for ordningen, og som ligger til grunn for fordelingen av midlene. Regjeringen legger dermed til grunn at disse sambandene vil kunne bli gjort gratis med denne bevilgningen. Innfasing og innretningen av ordningen med gratis ferje må likevel vurderes konkret av fylkeskommunene for hvert enkelt samband. Det kan være lokale forhold, blant annet gjeldende kontraktsforhold, som kan medføre tekniske og praktiske utfordringer med å gjøre de aktuelle sambandene gratis i 2022.

Til riksveiferjedrift foreslås 6 mill. kroner til gratis ferje til øyene Røst og Værøy på riksveiferjesambandet Bodø–Røst–Værøy–Moskenes i Nodland og til Skipavik i sambandet Hjelmeland–Skipavik–Nesvik i Rogaland. Andre samband eller delstrekninger i riksveiferjedriften omfattes ikke av tiltaket. Riksveiferjesambandet Drag–Kjøpsvik i Nordland hadde under 100 000 passasjerer i 2019, men har klare grenseflater til riksveiferjesambandet Bognes–Skarberget, da begge sambandene krysser Tysfjorden. For å unngå stor overflytting av trafikk fra Bognes–Skarberget, med de kapasitetsmessige konsekvenser dette vil kunne ha, foreslår ikke regjeringen å gjøre sambandet Drag–Kjøpsvik gratis.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på post 72 med 54 mill. kroner.

Kap. 1323 Vegtilsynet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 70 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 1330 Særskilte transporttiltak

Post 71 Tilskudd til kommersielle buss- og båtruter som følge av smitteverntiltak

Ved Stortingets behandling av Prop. 51 S (2021–2022) om endringer i statsbudsjettet for 2022 under bl.a. Samferdselsdepartementet og Innst. 119 S (2021–2022) ble det bevilget 50 mill. kroner som følge av myndighetspålagte smitteverntiltak som følge av pandemien. Smitteverntiltakene ble avviklet i februar 2022. Det er forskriftsfestet at det gis tilskudd kun for perioder med myndighetspålagte smitteverntiltak. Bevilgningen på posten foreslås derfor redusert med 25 mill. kroner.

Kap. 1332 Transport i byområder mv.

Post 63 Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 250 mill. kroner, mot tilsvarende økninger på andre budsjettposter under Samferdselsdepartementet. Det er redusert behov i 2022 for statlig tilskudd til Fornebubanen, i hovedsak på grunn av dårligere fremdrift enn forutsatt.

I tillegg er fordelingen av midler mellom de øvrige prosjektene som får tilskudd over posten endret. Det er anslått et mindrebehov på 250 mill. kroner grunnet redusert fremdrift for Bussveien på Nord-Jæren og på 100 mill. kroner for Metrobuss i Trondheim. Behovet for statlige midler til Bybanen i Bergen har økt med 350 mill. kroner. Dette skyldes endret periodisering av ventende utgifter i prosjektet. Samlet behov for tilskudd til Bybanen over posten vil med det være om lag 950 mill. kroner i 2022, noe som innebærer at hele det resterende statlige bidraget til Bybanen blir utbetalt i 2022.

Kap. 1352 Jernbanedirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 1,3 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 21 Spesielle driftsutgifter – utredninger, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 1,4 mill. kroner mot tilsvarende økning under kap. 1352, post 76 Tilskudd til kulturminner i jernbanesektoren.

Videre foreslås bevilgningen på posten redusert med 20 mill. kroner, mot tilsvarende økninger på andre budsjettposter på statsbudsjettet.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 21,4 mill. kroner.

Post 70 Kjøp av persontransport med tog, kan overføres, kan nyttes under post 71

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 300 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjoner på andre budsjettposter under Samferdselsdepartementet. Med forslaget tas det høyde for økt vederlag til togselskapene ved reforhandling av inngåtte trafikkavtaler, blant annet avtalene om trafikkpakke 1 Sør, 2 Nord og 3 Vest. Den foreslåtte økningen skal også dekke videreføring av kompensasjonen for reduserte billettinntekter som følge av koronapandemien ut juni 2022.

Selv om myndighetspålagte smitteverntiltak er avviklet, reiser fortsatt færre med tog enn før pandemien. I årene fremover vil antakelig antall reisende være lavere enn lagt til grunn i togselskapenes kalkyler da trafikkavtalene om de ulike trafikkpakkene ble inngått. Togselskapene har i disse avtalene hele inntektsrisikoen i avtaleperioden. Staten er ikke forpliktet til å gjøre endringer i avtalene selv om forventningene om utviklingen i fremtidige inntekter er endret. Samtidig kunne togselskapene ikke forutse pandemien og endringene i forutsetningene for avtalene som dette har medført. Dersom avtalene ikke endres, er det en risiko for at enkelte av togselskapene kan gå konkurs. Dette vil føre til redusert rutetilbud i en overgangsperiode og usikkerhet for de ansatte.

Regjeringen vil opprettholde et godt togtilbud til de reisende og til en god pris for staten. Jernbanedirektoratet har derfor fått mandat til å reforhandle trafikkavtalene med togselskapene. Det vil bli vurdert om usikkerhetsfordelingen mellom staten og togselskapene bør endres for å ta høyde for den store usikkerheten for passasjerutviklingen i tiden fremover. Dersom det ikke lykkes å komme til enighet med enkelte av togselskapene, vil Jernbanedirektoratet gå i forhandlinger med enten Vy eller Flytoget om direktekjøp av persontransport med tog på de aktuelle strekningene.

Endret fullmakt til kjøp av persontransport med tog

Som følge av avlyst konkurranse om trafikkpakke 4, reforhandling av inngått trafikkavtaler og ny direktetildelt avtale om togtilbudet på Østlandet for 2023, er det behov for endret fullmakt til kjøp av persontransport med tog.

I 2022 har Samferdselsdepartementet fullmakt til å forplikte staten for fremtidige budsjettår på kap. 1352, post 70 Kjøp av persontransport med tog, innenfor en samlet ramme for gamle og nye forpliktelser på 32 630 mill. kroner og med ramme for forpliktelser som forfaller hvert år på 3 400 mill. kroner. Denne fullmakten omfatter blant annet fremtidige forpliktelser knyttet til Trafikkpakke 4. Regjeringen har avlyst konkurransen om denne trafikkpakken. Dette reduserer isolert sett de samlede fremtidige forpliktelsene. Reforhandling av de inngåtte trafikkavtalene vil imidlertid øke forpliktelsene til kjøp av persontransport med tog for fremtidige budsjettår.

Dagens direktetildelte avtale med Vygruppen om deler av togtilbudet på Østlandet løper ut 2022. Som omtalt i Prop. 1 S (2021–2022) for Samferdselsdepartementet, vil det i 2022 bli inngått en direktetildelt avtale med Vygruppen som vil gjelde for 2023. Innretningen av avtalen vil bli tilpasset at regjeringen har stanset konkurranseutsettingen av jernbanen.

Den ettårige avtalen vil løpe frem til nye direktetildelte avtaler om togtilbudet på Østlandet planlegges å tre i kraft i desember 2023. Avtaler om direktekjøp av persontransport med tog på Østlandet planlegges som følge av dette inngått i 2023. Disse er dermed ikke omfattet av forslag til endret fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover 2022. Dette innebærer at den samlede rammen for gamle og nye forpliktelsene foreslås redusert til 12 900 mill. kroner. For å ta høyde for økte forpliktelser knyttet til reforhandling av trafikkavtaler, foreslås rammen for samlede forpliktelser som forfaller hvert år økt til 5 200 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 76 Tilskudd til kulturminner i jernbanesektoren

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 1,4 mill. kroner for å ta høyde for økte leieutgifter til Bane NOR for parkering av historisk togmateriell, mot tilsvarende reduksjon på kap. 1352, post 21 Spesielle driftsutgifter – utredninger. Forskriften til tilskuddsordningen vil endres slik at tilskuddet også kan dekke utgifter til parkering av historisk togmateriell.

Andre saker

Bruk av midler til investeringer til fornying og vedlikehold av jernbanenettet

Samferdselsdepartementet orienterte i Prop. 1 S (2021–2022) og Meld. St. 20 (2020–2021) Nasjonal transportplan 2022–2033 om arbeidet med endringer i jernbanesektoren og innføring av styringselementer fra Nye Veier. Det opplyses i Prop. 1 S (2021–2022) at departementet har inngått en avtale med Bane NOR SF som tydeliggjør Bane NORs handlingsrom og ansvar, noe som gir foretaket større ansvar for resultater og for å holde de avtalefestede økonomiske rammene. Det er innført en modell der Jernbanedirektoratet og Bane NOR inngår fastprisavtaler for store investeringsprosjekter etter at Stortinget har vedtatt kostnadsramme. Dersom Bane NOR fullfører et prosjekt til en kostnad under fastprisen, vil differansen mellom prosjektkostnad og utbetalt fastpris beholdes i Bane NOR og kan brukes i andre prosjekter. Tilsvarende vil prosjektkostnader utover fastprisen måtte dekkes av foretaket selv enten fra tidligere kostnadsbesparelser eller ved å tilpasse fremdriften i prosjektene/tiltakene i porteføljen.

Gjennomføringen av investeringsporteføljen til jernbane kan i løpet av året endre seg sammenlignet med forutsetningene som lå til grunn for Prop. 1 S det enkelte år. Det har derfor vært praksis at bevilgningen til investeringer i jernbanen, nå på kap. 1352, post 73 Kjøp av infrastrukturtjenester – investeringer, også kan nyttes til fornying og vedlikehold av jernbanenettet som bevilges over kap. 1352, post 71 Kjøp av infrastrukturtjenester – drift og vedlikehold, når dette vurderes å gi best måloppnåelse. Det nye avtaleregimet mellom Samferdselsdepartementet, Jernbanedirektoratet og Bane NOR er ikke ment å redusere muligheten for å fortsette denne praksisen. Endrede forutsetninger i løpet av budsjettåret vil fortsatt kunne medføre endret fremdrift for prosjekter i porteføljen. Dette sammen med lavere prosjektkostnader enn avtalt fastpris, kan medføre at Bane NOR vil kunne nytte mer til fornying og vedlikehold av jernbanen enn lagt til grunn i statsbudsjettet de enkelte årene.

Oppfølging av anmodningsvedtak om fylkeskommunal kollektivtransport

Stortingets anmodningsvedtak nr. 361, 24. januar 2022 ble truffet ved behandlingen av Prop. 51 S (2021–2022) om endringer i statsbudsjettet 2022 under bl.a. Kommunal- og distriktsdepartementet og Samferdselsdepartementet (økonomiske tiltak i møte med pandemien og ekstraordinære strømutgifter), og Innst. 119 S (2021–2022):

«Stortinget ber regjeringen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2022 vurdere kollektivselskapenes passasjerutvikling og økonomiske situasjon og legge frem forslag for å kompensere for tap av billettinntekter og forhindre rutekutt.»

Bevilgningen ble økt med 1 480 mill. kroner for å kompensere fylkeskommunene i perioden januar–juli 2022 for reduserte inntekter og økte kostnader til fylkeskommunal kollektivtrafikk som følge av pandemien. Samferdselsdepartementet har mottatt oppdaterte prognoser for reduserte inntekter og økte kostnader fra fylkeskommunene. Det anslås at differansen mellom økte kostnader og reduserte inntekter i perioden januar–juli vil kunne dekkes innenfor gjeldende bevilgning. Myndighetspålagte smitteverntiltak ble avviklet i februar. Statistikk for mars og april viser en positiv trend i antall reisende. Antall reiser i Oslo og Viken er tilbake på 85-90 pst. av nivået før pandemien og er for noen på tilnærmet samme nivå som tidligere. Pandemien kan føre til endringer i reisemønstre også på lang sikt, og det er nødvendig at fylkeskommunene tilpasser kollektivtilbudet til en ny normal.

Samferdselsdepartementet anser med dette anmodningsvedtaket som fulgt opp.

2.12 Klima- og miljødepartementet

Kap. 1400 Klima- og miljødepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Posten foreslås redusert med til sammen 1,2 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 0,6 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Videre foreslås posten redusert med 0,7 mill. kroner som skal rammeoverføres til Kommunal- og distriksdepartementets kap. 510,post45 som bidrag til ny løsning for e-postsynkronisering.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Posten foreslås økt med til sammen 6,0 mill. kroner.

Havpanelet skal videreføres frem mot 2025 for å bidra til gjennomføringen av handlingsplanen for omstilling til en bærekraftig havøkonomi. Hittil har Norge vært eneste bidragsyter til drift av sekretariatet. Klima- og miljødepartementet bidrar med en andelsmessig dekning som er rammeoverført til Utenriksdepartementet. Norges bidrag reduseres som følge av at andre giverland har kommet til. Det foreslås derfor at det tilbakeføres 1,7 mill. kroner til kap. 1400, post 21 mot tilsvarende reduksjon på kap. 118, post 21.

Videre foreslås det å flytte 4,3 mill. kroner fra kap. 1400, post 76 til post 21 da midlene skal utbetales til statlige mottakere. 3,8 mill. kroner går til oppfølging av handlingsplanen for sirkulær økonomi i regi av Direktoratet for byggkvalitet og Direktoratet for forvaltning og økonomistyring. 0,5 mill. kroner skal gå til internasjonalt kjemikaliearbeid i regi av Folkehelseinstituttet.

Post 76 Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres

Det foreslås å flytte 4,3 mill. kroner fra kap. 1400, post 76 til post 21, jf. nærmere omtale under post 21.

Kap. 1410 Kunnskap om klima og miljø

Post 51 Forskningsprogram under Norges forskningsråd

I 2022 er det bevilget 40,0 mill. kroner over MAROFF-programmet som skal bidra til raskere grønn omstilling i maritim næring og norsk grønn konkurransekraft. Midlene skal gå til prosjekter som gir utslippskutt også i internasjonal skipstrafikk, og prosjekter som er industrielt skalerbare. 1,5 mill. kroner skal benyttes til administrativ oppfølging av satsingen. 38,5 mill. kroner er tildelt Norges forskningsråd, resterende er holdt tilbake og foreslås overført til Kunnskapsdepartementet på kap. 285, post 55.

Kap. 1411 Artsdatabanken

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 36 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 1412 Meteorologiformål

Post 50 Meteorologisk institutt

Posten foreslås redusert med til sammen 0,9 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 0,7 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Videre foreslås posten redusert med 0,3 mill. kroner som skal rammeoverføres til Nærings- og fiskeridepartementets kap. 922, post 71 som bidrag til finansiering av forlengelse av Radarsat-avtalen med Canada for tilgang til satellittbilder i 2023.

Post 70 Internasjonale samarbeidsprosjekter

Bevilgningen på posten dekker kontingenter til deltakelse i internasjonale meteorologiske organisasjoner. Posten foreslås redusert med 2,2 mill. kroner, hovedsakelig som følge av redusert behov for midler til EUMETSAT.

Kap. 1420 Miljødirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Posten foreslås økt med til sammen 3,2 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 1,8 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Videre foreslås posten økt med 5,0 mill. kroner for å ivareta arbeidet med gjennomføring av klima- og miljøregelverk under EUs grønne giv.

EUs grønne giv, herunder «Klar for 55»-pakken, ambisjonen om null forurensning, et giftfritt miljø og sirkulær økonomi og mobiliseringen av industrien, er en svært omfattende strategi for et grønt, bærekraftig og konkurransedyktig Europa. EUs grønne giv og «Klar for 55»-pakken vil få konsekvenser for norsk miljøforvaltning, og også for norsk næringsliv, myndigheter, kommuner og fylkeskommuner. Økte ressurser skal blant annet bidra til korrekt og rettidig gjennomføring av våre forpliktelser etter EØS-avtalen, og gi raskere implementering av klima- og miljøpolitikk. Regjeringen har foreløpig ikke tatt stilling til hvilke deler av EUs grønne giv og «Klar for 55»-pakken som eventuelt vil være EØS-relevante og eventuelt innlemmes i norsk rett.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Samlet sett foreslås posten redusert med 17,3 mill. kroner.

Det foreslås å omdisponere 19,3 mill. kroner fra post 21 fordelt med 12,3 mill. kroner til kap. 1471, post 21 og 7,0 mill. kroner til kap. 1473, post 70, jf. omtale under postene.

Videre foreslås det å øke bevilgningen på posten med 2,0 mill. kroner ifb. utgifter til tomtesalg, mot en tilsvarende inndekning over inntektsbevilgning på kap. 4420, post 40, jf. omtale under denne.

Post 30 Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder, kan overføres

For å bidra til å redusere de samlede utgiftsøkningene i 2022 foreslås det en reduksjon på kap. 1420, post 30 med 4,0 mill. kroner.

Post 32 Statlige erverv, fylkesvise verneplaner, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås økt med 0,7 mill. kroner for å dekke forventede forpliktelser i 2022 knyttet til merutgifter til erstatningsoppgjør for to tidligere vernede områder.

Post 35 Statlige erverv, skogvern, kan overføres

For å bidra til å redusere de samlede utgiftsøkningene i 2022 foreslås det en reduksjon på kap. 1420, post 35 med 50,0 mill. kroner.

Post 38 Restaurering av myr og annen våtmark, kan overføres

For å bidra til å redusere de samlede utgiftsøkningene i 2022 foreslås det en reduksjon på kap. 1420, post 38 med 20,0 mill. kroner.

Post 61 Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning, kan overføres

Posten foreslås redusert med 50,0 mill. kroner mot tilsvarende økning av tilsagnsfullmakten. Dette for å tilpasse bevilgningen til forventet utbetalingstakt på posten, da det vanligvis tar 2–4 år fra tilsagn gis til det kommer til utbetaling. Tilsagnsfullmakten på posten foreslås derfor økt med 50 mill. kroner til 450,5 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 76 Refusjonsordninger, overslagsbevilgning

Posten foreslås økt med 35,0 mill. kroner som følge av økningen i avgiftssatsen for HFK/PFK på 29 pst. fra 2021 til 2022, fastsatt i statsbudsjettet for 2022. I opprinnelige estimat for 2022 ble det lagt til grunn samme avgiftssats som i 2021, 591 kroner/GWP-tonn. Avgiftssatsen på HFK/PFK-gassene ble økt til 766 kroner/GWP-tonn i 2022.

Post 78 Friluftsformål, kan overføres

For å bidra til å redusere de samlede utgiftsøkningene i 2022 foreslås det en reduksjon på kap. 1420, post 78 med 2,0 mill. kroner.

Kap. 1424 Senter mot marin forsøpling

Post 01 Driftsutgifter

I 2021 vedtok Solberg-regjeringen at formålet med Senter for oljevern og marint miljø skulle endres slik at senteret fra 1. januar 2022 skulle være et nasjonalt senter dedikert til arbeidet mot marin forsøpling. I den forbindelse ble senteret overført fra Samferdselsdepartementet til Klima- og miljødepartementet, samt at senterets ansvar for oljevern ble overført til Kystverket.

Fra og med budsjettåret 2022 ble senterets tilknytningsform endret fra forvaltningsorgan med særskilte fullmakter (nettobudsjettert virksomhet) til ordinært forvaltningsorgan (bruttobudsjettert virksomhet). I overgangen fra netto- til bruttobudsjettert virksomhet ble ubrukt bevilgning, dvs. beholdningskontoen i Norges Bank ved utgangen av 2021 på 16,9 mill. kroner, inntektsført på kap. 4424, post 01. Dette er ubrukte bevilgninger fra senterets oppstart i 2018 til utgangen av 2021. I budsjettet for 2022 er det opprettet en merinntektsfullmakt under kap. 1424, post 01 knyttet til inntektskapittel 4424, post 01. Det foreslås derfor å øke kap. 1424, post 01 med 16,9 mill. kroner, jf. også omtale under kap. 4424, post 01.

Kap. 1425 Fisketiltak

Post 70 Tilskudd til fiskeformål, kan overføres

Som følge av reduserte inntekter til Statens fiskefond i 2021, foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 1425, post 70 med 2,0 mill. kroner. Se utdypende omtale under kap. 5578, post 72.

Kap. 1429 Riksantikvaren

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 0,2 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 22 Flerårige prosjekter kulturminneforvaltning, kan overføres

Posten foreslås økt med til sammen 3,4 mill. kroner.

1,5 mill. kroner skal gå til å dekke utgifter til det pågående arbeidet med basisutstillingen til verdensarvområdene. Utgifter til denne delen av tilretteleggingsarbeidet er av en slik art at de bør dekkes over post 22, istedenfor post 79. Inndekningen gjøres ved å redusere bevilgningen på post 79 tilsvarende.

Videre er det behov for 1,9 mill. kroner til kjøp av tjenester til rådgivning og prosjektering av tekniske brannsikringsanlegg ved tre av stavkirkene. Inndekningen av utgiftsøkningen på post 22 skjer ved at bevilgningen på post 73 reduseres tilsvarende.

Post 73 Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 1429, post 73 med 1,9 mill. kroner, som omdisponeres til kap. 1429, post 22, jf. omtale under posten.

Post 79 Tilskudd til verdensarven, kan overføres

For å dekke utgifter til tilretteleggingsarbeidet med basisutstillingen til verdensarvområdene over kap. 1429, post 22, foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 1429, post 79 med 1,5 mill. kroner, jf. omtale under kap. 1429 post 22.

Kap. 1432 Norsk kulturminnefond

Post 50 Til disposisjon for kulturminnetiltak

Bevilgningen foreslås redusert med 42 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 1471 Norsk Polarinstitutt

Post 01 Driftsutgifter

Posten foreslås redusert med til sammen 1,4 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 0,7 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Videre foreslås posten redusert med 0,8 mill. kroner som skal rammeoverføres til Nærings- og fiskeridepartementets kap. 922, post 71 som bidrag til finansiering av forlengelse av Radarsat-avtalen med Canada for tilgang til satellittbilder i 2023.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

I desember 2021-januar 2022 ble det etablert et nytt lossested i Antarktis for å bidra til driften av Trollstasjonen. Operasjonen pågikk ut januar og kostnadene fordeles derfor over to år. I nysalderingen for 2021 ble det bevilget 9,6 mill. kroner til formålet. Det ble da varslet at det ville være behov for en tilleggsbevilgning i 2022, men at behov og kostnadsanslag var usikkert. Den totale kostnaden på operasjonen endte på 23,8 mill. kroner og det foreslås en tilleggsbevilgning på 14,2 mill. kroner for å dekke de resterende kostnadene med delvis inndekning på 12,3 mill. kroner fra kap. 1420, post 21.

Kap. 1473 Kings Bay AS

Post 70 Tilskudd

Kings Bay AS (KB) avtale om levering av flytjenester mellom Longyearbyen og Ny-Ålesund gikk ut den 31. mars 2022. Denne avtalen varen del av et trepartssamarbeid mellom Lufttransport FW AS (LT) som tjenesteyter, Store Norske Spitsbergen Grubekompani AS (SNSK) og KB som oppdragsgivere. SNSK er i ferd med å legge ned sin gruvedrift i Svea, og har derfor ikke behov av flytjenester etter 1. august 2022. I Prop. 1 S Tillegg 1 (2021–2022) står det at «Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget ifb RNB 2022 når avtalen er ferdigforhandlet dersom det er behov for å pådra staten økte forpliktelser for fremtidige budsjettår.».

KB har nå fremforhandlet et tillegg til gjeldende avtale med LT for levering av flytjenester for tidsintervallet frem til 31. juli 2024.

Fra august 2022 blir KB eneste part i avtalen med LT, og må bære hele kostnaden. I budsjett for 2022 vil derfor økte kostnader for flytransport fra 1. august til 31. desember i 2022 være på 7,0 mill. kroner.

Bevilgningen til Kings Bay på kap. 1473, post 70 foreslås økt med 7,0 mill. kroner med tilsvarende inndekning fra kap. 1420, post 21 for å dekke de økte merutgiftene knyttet til ny transportavtale.

Kap. 1481 Klimakvoter

Post 22 Internasjonalt samarbeid om utslippsreduksjoner, kan overføres

Det foreslås å sette ned bevilgningen for 2022 med 15 mill. kroner, til 85 mill. kroner. Det tar tid å etablere nye kvoteprogram under Parisavtalen, hvor Norge primært jobber gjennom to kanaler: Verdensbankfondet Transformative Carbon Asset Facility (TCAF) og Global Green Growth Institute (GGGI). Justeringen av 2022-bevilgningen skjer i hovedsak på bakgrunn av at det i oktober 2021 ble vedtatt ny transaksjonsstruktur i TCAF. Den nye transaksjonsstrukturen innebærer at de første utbetalingene som gjøres til et kvoteprogram vil komme fra de deltakerne i TCAF som har bidratt med klimafinansiering. Norge deltar i TCAF med karbonfinansiering og vil derfor mest sannsynlig ikke foreta store utbetalinger før 2024. I GGGI jobbes det også med å utvikle kvoteprogrammer. Her forventes det at opptil fire programmer vil være klare for kontraktinngåelse i 2023. Det vil derfor heller ikke være betaling for utslippsreduksjoner fra disse programmene i 2022.

Kap. 1482 Internasjonale klima- og utviklingstiltak

Post 73 Klima- og skogsatsingen, kan overføres

På grunn av økt antall flyktninger fra Ukraina til Norge i 2022 anslås de innenlandske flyktningutgiftene som kan rapporteres som bistand å øke med 5,8 mrd. kroner, jf. omtale under Utenriksdepartementet. Av dette har regjeringen besluttet å omprioritere 4 mrd. kroner fra øvrige deler av bistandsbudsjettet. Det foreslås å omprioritere 300,0 mill. kroner fra kap. 1482, post 73 Klima- og skogsatsingen til kap. 179, post 21 under Utenriksdepartementet med dette formål.

Budsjettposten er i stor grad bundet opp i langsiktige politiske og juridiske tilskuddsavtaler. En del av disse gjelder betaling for reduserte utslipp av klimagasser i skoglandene, som kommer til utbetaling når resultatene leveres. Dersom partnerne til Klima- og skoginitiativet samlet leverer resultater i 2022 som overgår budsjettrammen på posten, vil initiativets betalingsforpliktelser delvis utsettes til senere år.

Kap. 4411 Artsdatabanken

Post 02 Diverse inntekter

Innbetalingene fra Norges Forskningsråd til offentlig PhD ble avviklet ultimo 2021. Dette var ikke i hensyntatt i budsjettet for 2022. Det foreslås derfor å redusere diverse inntekter på kap. 4411, post 02 med 0,2 mill. kroner.

Kap. 4420 Miljødirektoratet

Post 40 (Ny) Salg av eiendom og festetomter i statlig sikrede friluftsområder

På noen av de statlig sikrede friluftslivsområdene som Miljødirektoratet eier, er det festeforhold der festerne er gitt mulighet til innløsing av festetomtene sine. Det er vanskelig å forutse omfanget av inntekter fra innløsing av festetomter, men ny informasjon tilsier at det blir slike inntekter i år. I tillegg til inntekter fra innløsing av festetomter kommer det unntaksvis inntekter fra salg av eiendom. I 2022 vil Bjørnøy fyr ved Bodø komme for salg.

Det foreslås på bakgrunn av dette en bevilgning på 4,5 mill. kroner på posten.

Kap. 4424 Senter mot marin forsøpling

Post 01 (Ny) Diverse inntekter

Senteret ble overført fra Samferdselsdepartementet til Klima- og miljødepartementet fra 1. januar 2022, og endret samtidig tilknytningsform fra netto- til bruttobudsjettert virksomhet. I overgangen fra netto- til bruttobudsjettert virksomhet ble ubrukt bevilgning fra tidligere år, dvs. beholdningskontoen i Norges Bank ved utgangen av 2021 inntektsført på kap. 4424, post 01 med 16,9 mill. kroner. Det foreslås derfor at kap. 4424, post 01 økes med 16,9 mill. kroner mot tilsvarende økning av kap. 1424, post 01, jf. merinntektsfullmakt på kap. 1424, post 01 mot tilsvarende merinntekter under kap. 4424, post 01.

Kap. 4481 Salg av klimakvoter

Post 01 Salgsinntekter

Inntekter fra kvotesalg i 2022 anslås til om lag 2 156 mill. kroner. Dette er omtrent 513 mill. kroner høyere enn det som ligger inne i saldert budsjett for 2022. Økningen skyldes i hovedsak høye kvotepriser, som mer enn oppveier den negative effekten av et noe lavere antall kvoter til salgs og en sterkere krone.

Kap. 5578 Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet

Post 72 Fiskeravgifter

I 2021 var innbetalingene til Statens fiskefond lavere enn budsjettert, og fondskapitalen ble derfor redusert med knapt 2,0 mill. kroner. For å unngå at fondskapitalen er lavere enn ønsket, foreslås det å redusere bruken av fondsmidler over statsbudsjettet i 2022. Midlene fra fondet som inntektsføres i statsbudsjettet over denne posten, foreslås redusert med 2,0 mill. kroner i 2022, mot tilsvarende reduksjon på utgiftssiden under kap. 1425, post 70, jf. omtale under denne.

Andre saker

Fullmakt til å avhende areal for makeskifte ved skogvern samt andre avhendelser knyttet til vern og sikring av friluftsområder

Det foreslås at Klima- og miljødepartementet får fullmakt til å godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Miljødirektoratet for inntil 25 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Nedenfor redegjøres det for at det er behov for slik fullmakt knyttet til makeskifte eller salg av areal innkjøpt til verneformål, dernest for at det er behov for slik fullmakt til å avhende areal innkjøpt til friluftslivsformål. Det foreslås en felles fullmakt til disse formålene.

Begrunnelse for en stående fullmakt til avhending av areal i forbindelse med makeskifte og av areal innkjøpt for verneformål:

Stortinget har ved en rekke anledninger vist til at det skal legges til rette for makeskifte som oppgjørsform ved skogvern av privat eiendom, herunder i St. meld. (2002–2003). Miljødirektoratet har derfor et kontinuerlig oppdrag om å gjennomføre makeskifteprosesser som del av skogvernarbeidet.

I forbindelse med Statskog sine arronderingssalg er det også gitt politiske føringer om at Miljødirektoratet skal vurdere kjøp av disse eiendommene for vern eller bruk i makeskifte med private grunneiere. Dette fremgår bl.a. av Prop. 1 S for 2022 under Klima- og miljødepartementet.

I forkant av kjøp av areal for makeskifte legges det vekt på å avklare grunneiers interesse for de aktuelle arealene, slik at staten ikke blir sittende med uønsket eiendom. I situasjoner der makeskiftearealet som kjøpes er mer verdt enn det arealet som vernes, vil staten bli sittende med et restareal som ofte vil være lite attraktivt på grunn av størrelse og/eller arrondering. Aktuell grunneier vil ofte være interessert i å kjøpe dette arealet av staten, som en del av makeskiftesaken.

For å avhende statlige arealer, også arealer kjøpt inn som makeskiftearealer, kreves det samtykke i hver sak fra Stortinget. Størrelsen og verdien på makeskiftareal er ofte små, og å legge frem hver enkelt sak for Stortinget er ressurskrevende. At avklaringer tar tid, kan også bidra til et økt konfliktnivå og mindre effektiv gjennomføring av skogvernet. Dette taler for at Klima- og miljødepartementet får en stående fullmakt i slike saker.

Gjennom postomtalene i Prop. 1 S (2021–2022) for Klima- og miljødepartementet er det også åpnet for at bevilgningene for de andre vernepostene under kap. 1420 (32, 33, 34 og 36) kan brukes til kjøp av areal som er vernet eller planlagt vernet, og dette er gjort i en del tilfeller de siste 30-40 årene. Ofte vil ikke alt areal i en innkjøpt eiendom være aktuelt for vern pga. lave verneverdier og/eller inngrep av ulike slag. Slike restareal forsøkes brukt i makeskifte i skogvern der dette er mulig, men salg av slike mindre arealer er også ønskelig i noen tilfelle. Også her tilsier størrelse og potensiell nytte for andre statsetater behov for en smidig løsning for avhending.

Begrunnelse for en stående fullmakt til avhending av areal innkjøpt for friluftslivsformål:

Staten ved Miljødirektoratet eier og forvalter en del eiendommene som er statlig sikrede friluftslivsområder. Disse er sikret til friluftslivsformål for allmennheten, og skal i utgangspunktet ikke omdisponeres eller selges. Retningslinjene for forvaltning av disse gir føringer for i hvilke tilfeller det likevel, av ulike hensyn, kan være aktuelt for staten å samtykke til omdisponering. Ifølge retningslinjene kan omdisponering skje i saker der andre tungtveiende samfunnstjenlige hensyn må prioriteres, og/eller der en omdisponering eller et salg vil kunne bedre de totale forholdene for utøvelse av friluftsliv i området. Det kan også skje for å oppnå mer rasjonelle eiendomsgrenser eller for å imøtekomme arealbehov knyttet til offentlig infrastruktur mv. Som oftest vil det da dreie seg om mindre arealer lav verdi som friluftsområde. Det er både arbeids- og tidkrevende å legge frem hver slik sak for Stortinget for å be om fullmakt til avhending, og det er derfor ønskelig med en stående fullmakt.

Oppfølging av anmodningsvedtak om å utrede forbud mot fossile brensler på byggeplasser

Anmodningsvedtak 35 (Meld. St. 1 (2021–2022), Innst. 2 S (2021–2022)), 2.12.2021:

«11. Stortinget ber regjeringen utrede forbud mot bruk av fossile brensler på byggeplasser og melde tilbake til Stortinget senest i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2022.»

I supplerende tildelingsbrev til Miljødirektoratet av 18. mars 2022 har Klima- og miljødepartementet gitt Miljødirektoratet i oppdrag å utrede utslippsreduserende tiltak på bygg- og anleggsplasser, herunder vurdere et forbud mot fossile brensler og vurdere andre tiltak som kan bidra til å redusere utslipp fra bygg- og anleggsplasser. Frist for leveranse er 1. desember 2022.

Deling av felles utviklingsfond opprettet ved vernet av Trillemarka-Rollagsfjell naturreservat

I forbindelse med vern av Trillemarka-Rollagsfjell naturreservat bevilget Stortinget til sammen 30,0 mill. kroner til et felles utviklingsfond for kommunene Sigdal, Rollag og Nore og Uvdal. Regjeringen forutsatte i St.prp. nr. 1 (2008–2009), jf. Budsjett-Innst. S. nr. 9 (2008–2009), at fondet skulle forvaltes som et felles fond med et styre sammensatt av de tre kommunenes ordførere og to representanter fra Innovasjon Norge.

De tre kommunene har fattet likelydende kommunestyrevedtak om at de nå ønsker å dele fondet mellom seg, og viser til at det er færre felles prosjekter på tvers av kommunegrensene enn hva som var forventet ved opprettelsen av fondet. Flertallet av søknadene til utviklingsfondet har vært rettet mot tiltak hjemmehørende i den enkelte kommune. Dette skaper fordelingsmessige utfordringer i prioritering av søknadene. Kommunene ønsker også bedre samordning mellom utviklingsfondet og kommunenes øvrige fondsmidler. De viser til at en deling av fondet med en fordelingsnøkkel de har blitt enige om vil gi et mer målrettet næringsarbeid i den enkelte kommune og mindre ressursbruk til administrering av midlene. Kommunene har i påvente av avklaring fra departementet stanset bruk av fondsmidlene.

Regjeringen mener det er grunn til å etterkomme anmodningen fra kommunene. Siden regjeringen i forslaget til Stortingets bevilgning hadde føringer om felles forvaltning av fondet, jf. St.prp. nr. 1 (2008–2009), orienteres herved Stortinget om at fondet deles på de tre kommunene.

Betaling for verifiserte utslippsreduksjoner fra tropisk skog

I tråd med tildelingskriteriene for kap. 1482, post 73 i Prop. 1 S betales det blant annet for verifiserte reduksjoner av klimagassutslipp fra tropisk skog. Klima- og skoginitiativet inngår bilaterale partnerskap med tropiske skogland, der skoglandene setter seg mål om å redusere utslipp fra avskoging, og Klima- og skoginitiativet forplikter seg til å betale når avtalte resultater leveres. Skogland har stilt spørsmål ved unødvendig strenge oppfølgingskrav som følger etter at midlene er utbetalt. Det innvendes at når skoglandet leverer utslippsreduksjoner, har de allerede investert mye i form av politiske vedtak og gjennomføring av en arealpolitikk som resulterer i redusert avskoging. De har gjennomgått strenge godkjenningsprosesser for å verifisere at utslipp har gått ned, med miljømessige og sosiale sikringsmekanismer. Når Norge i tillegg stiller en rekke krav knyttet til oppfølging av bruken av de opptjente midlene, inkludert åpner for at midlene kan kreves tilbakebetalt, har land påpekt at dette oppfattes som «dobbel kondisjonalitet». Et resultatbasert samarbeid skulle være enklere enn mer tradisjonell bistand til prosjekter, men oppfattes i stedet som mer komplekst.

Norsk utviklingspolitikk har som mål å jobbe i partnerskap og å styrke samarbeidslandenes eierskap. Som ledd i en fornyelse av Klima- og skoginitiativet, i tråd med Hurdalsplattformen, foreslår regjeringen en justering i modellen for resultatbaserte betalinger, med mål om større likevekt mellom partene i resultatbaserte partnerskap. Formålet er å imøtekomme kritikken fra skogland om dobbel kondisjonalitet knyttet til resultatbaserte utbetalinger, og å dermed styrke insentivet som ligger i resultatbaserte utbetalinger. Dette skal igjen bidra til å øke måloppnåelsen til Klima- og skoginitiativet.

Det foreslås ingen endring i tildelingskriteriene for kapittelposten. Kravene som stilles til bruken av midlene i mottakerlandet vil også forbli de samme. Dette innebærer at det skal være avtalefestet at midlene må brukes i tråd med formålet for kapittelposten om å bidra til et stabilt klima, bevart naturmangfold og bærekraftig utvikling. Det skal videre være avtalefestet at midlene må brukes i tråd med OECD-DACs regelverk for offisiell utviklingsbistand (ODA).

I omtalen av posten i Prop. 1 S er det et krav at betaling for verifiserte utslippsreduksjoner skal skje til fond. Regjeringen foreslår å utrede muligheten for å utvide dette til at betaling for verifiserte utslippsreduksjoner også kan gjøres direkte til nasjonale eller sub-nasjonale myndigheter. Prop. 1 S fastslår videre at avtaler om betaling for utslippsreduksjoner bør gi anledning til kontroll og tilbakebetaling av tilskudd innenfor et rimelig tidsrom dersom midlene ikke forvaltes i tråd med intensjonen. Det foreslås at regjeringen også vurderer muligheten for at rapportering på resultatbaserte utbetalinger under Klima- og skoginitiativet kan baseres på mottakerlandets egen finansforvaltning og budsjett- og regnskapsrapportering. Dette forutsetter at det i forkant gjøres en vurdering av at regelverk, systemer og kapasitet for håndtering og rapportering av midlene er tilstrekkelig solide til å sikre god forvaltning. Herunder kommer vurdering av systemer for forebygging og håndtering av økonomiske misligheter og at alle eventuelle misligheter sanksjoneres. Videre må det stilles krav om tilstrekkelig åpenhet og at offentligheten har tilgang til informasjon om hvordan pengene brukes og resultatene som oppnås.

Vurderingen av om modellen kan gjennomføres skal være begrunnet i anerkjente internasjonale kilder og skal sikre god forvaltning av midlene.

Dersom vurderingen fører til at man åpner for å endre modellen for rapportering på resultatbaserte betalinger for verifiserte utslippsreduksjoner, kan regjeringen iverksette endringen i inneværende år og åpne for vurdering av utvalgte land.

Oppfølging på klimamål under Parisavtalen etter COP26

I hovedbeslutningen fra klimaforhandlingene i Glasgow (COP26) i 2021 bes alle land å vurdere om sine klimamål for 2030 er i tråd med Parisavtalens temperaturmål. Dette skal landene gjøre i løpet av 2022. Det er ikke et krav om at landene må forsterke målene sine, men landene må gjøre en vurdering og kunne begrunne at deres mål er i tråd med temperaturmålet i Parisavtalen. Norge vil følge denne oppfordringen og vurdere sitt klimamål i lys av Parisavtalens prinsipper og beste vitenskapelige grunnlag, blant annet FNs klimapanels rapporter.

2.13 Finansdepartementet

Kap. 21 Statsrådet

Post 01 Driftsutgifter

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 0,6 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Utgifter knyttet til Regjeringen Solberg

Ved fratredelse kan medlemmer av regjeringen, statssekretærer og politiske rådgivere etter nærmere regler tilstås fratredelsesytelse eller godtgjørelse i karantenetid. Til politikere i Regjeringen Solberg påløper det også i 2022 slike utgifter, i tillegg til feriepenger. Da disse utgiftene ikke var hensyntatt i Saldert budsjett 2022, foreslås bevilgningen på posten økt med 4 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 21, post 01, med 3,4 mill. kroner.

Kap. 41 Stortinget

Post 01 Driftsutgifter

På grunn av lavere innkjøp til Stortingets kafeteriaer enn budsjettert har Stortingets presidentskap foreslått at bevilgningen på posten reduseres med 0,3 mill. kroner. Salgsinntektene på kap. 3041, post 01, foreslås redusert med samme beløp.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Stortingets presidentskap har bedt om at bevilgningen på posten økes med 2,8 mill. kroner. Merbehovet gjelder to nye utvalg som Stortinget har opprettet – Riksrevisjonsutvalget (1,5 mill. kroner) og Representantordningsutvalget (1,3 mill. kroner).

Post 70 Tilskudd til partigruppene

Stortingets presidentskap har bedt om at bevilgningen på posten økes med 14,0 mill. kroner. Om lag 60 pst. av økningen skyldes at stortingsvalget i 2021 bl.a. medførte at både antall partigrupper og antall grupper med rett til opposisjonstilskudd økte med én. Det regnes også med noe høyere lønns- og prisvekst enn lagt til grunn ved budsjetteringen av tilskudd til partigruppene.

Kap. 3041 Stortinget

Post 01 Salgsinntekter

Se omtale under kap. 41 Stortinget, post 01 Driftsutgifter. På grunn av lavere innkjøp til Stortingets kafeteriaer har Stortingets presidentskap foreslått at bevilgningen på posten reduseres med 0,3 mill. kroner.

Kap. 1600 Finansdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 0,2 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Ny løsning for e-postsynkronisering

Bevilgningen foreslås redusert med 0,8 mill. kroner for å delfinansiere en ny løsning for e-postsynkronisering for departementene på felles IKT-plattform, jf. nærmere omtale under kap. 510, post 45 under Kommunal- og distriktsdepartementet.

Lavere utgifter til reiser, kurs og seminar

Pandemien medførte også i 2021 at Finansdepartementet fikk lavere utgifter til reiser, kurs, seminarer og andre arrangementer enn regnet med. Som følge av dette ble ubrukt bevilgning på posten overført til 2022. På denne bakgrunn foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 8,0 mill. kroner. Midlene foreslås omdisponert til andre kapitler for å dekke forslag om nødvendige og uforutsette utgiftsøkninger, samt tidligere disponeringer, se nærmere omtale under post 21.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 1600, post 01, med 8,9 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Tiltak for å motvirke de økonomiske konsekvensene av pandemien la også i 2021 beslag på betydelige deler av departementets kapasitet. Av den grunn oppsto det forsinkelser i arbeidet med flere planlagte prosjekter. Kapasiteten for å hente inn forsinkelsene i 2022 er begrenset. Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen på posten med 17 mill. kroner. Midlene foreslås omdisponert til andre kapitler for å dekke nødvendige og uforutsette merutgifter.

Av de foreslåtte bevilgningsreduksjonene på kap. 1600, postene 01 og 21 foreslås til sammen 25 mill. kroner omdisponert til følgende nødvendige og uforutsette merutgifter under Finansdepartementets budsjettområde:

Forsert utstyrsoppgradering i Tolletaten – 3 mill. kroner

Regelverksarbeid i Skatteetaten – 10 mill. kroner

Inndekning av tiltak i Prop. 78 S (2021–2022), jf. omtale under – 12 mill. kroner

I forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 78 S (2021–2022) om økonomiske tiltak som følge av krigen i Ukraina, jf. Innst. 270 S (2021–2022), ble bevilgningen på kap. 1610 Tolletaten, post 01 Driftsutgifter, økt med 12 mill. kroner. Bevilgningsøkningen skal dekke Tolletatens merutgifter til innføring av vareførselskontroll på Svalbard i 2022. For å hindre omgåelse av sanksjons- og eksportkontrollregelverk ble det 29. april 2022 vedtatt en bestemmelse i tolloven som gir departementet hjemmel til å fastsette i forskrift at loven skal gjelde for Svalbard, jf. Prop. 70 L (2021–2022) og Innst. 250 L (2021–2022). Denne forskriften ble fastsatt 6. mai 2022.

Som opplyst i Prop. 78 S (2021–2022), avsnitt 1.4, foreslo regjeringen ikke samtidig inndekning for utgiftsøkningen, men varslet at man ville komme tilbake til dette som del av en samlet vurdering ifb. Revidert nasjonalbudsjett 2022. Av den samlede innsparingen på kap. 1600 Finansdepartementet, foreslås 12 mill. kroner benyttet til å dekke inn ovennevnte, vedtatte bevilgningsøkning på kap. 1610 Tolletaten. Det vises til nærmere omtale av de øvrige utgiftsøkningene under kap. 1610, post 01 og kap. 1618, post 01.

Kap. 1602 Finanstilsynet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 70 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 1605 Direktoratet for forvaltning og økonomistyring

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 0,6 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 1610 Tolletaten

Post 01 Driftsutgifter

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 1,9 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Oppgradering av deteksjonsportaler

Ved grensen mot Russland på Storskog er det installert deteksjonsportaler for å registrere spaltbart og radioaktivt materiale på eller i kjøretøy som skal inn i Norge. Det er behov for å oppgradere disse til en kostnad av om lag 3 mill. kroner. En klart forverret sikkerhetssituasjon og økt mulighet for hendelser med radioaktive utslipp gjør en slik oppgradering spesielt påkrevd. Den foreslåtte bevilgningsøkningen motsvares av forslag om tilsvarende reduksjon på kap. 1600 Finansdepartementet, som omtalt ovenfor.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 1610, post 01, med 1,1 mill. kroner.

Kap. 1618 Skatteetaten

Post 01 Driftsutgifter

Endrede jobbreisevaner

Bevilgningen foreslås redusert med 4,8 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Skatteetatens arbeid med skattlegging av internasjonale konsern

I Prop. 1 LS (2021–2022) Skatter, avgifter og toll 2022, kap. 17 Skattlegging av internasjonale selskap, omtales arbeidet i OECD med en mer rettferdig og effektiv beskatning av internasjonale konsern. Hensikten med arbeidet er bl.a. fordeling mellom flere land av beskatningsrett til selskapsoverskudd og minimumsbeskatning av multinasjonale selskap for å svekke insentivene til overskuddsflytting. I oktober 2021 ble 136 land, herunder Norge, enige om en politisk prinsipperklæring for et nytt skattesystem. I henhold til oppnådd, overordnet enighet om endringer i prinsippene for internasjonal beskatning, legges det opp til at nye regler skal tas inn i nasjonal lovgivning i løpet av 2023 og ha virkning fra 2024. Det vises til nærmere omtale i Meld. St. 2 (2021–2022) Revidert nasjonalbudsjett 2022, punkt 4.2.

Arbeidet på dette området var ikke kommet tilstrekkelig langt til at det var grunnlag for å innarbeide utgiftsmessige konsekvenser i statsbudsjettforslaget for 2022. Skatteetaten er nå i gang med å utarbeide nye regelverk, bygge opp intern kompetanse og vurdere behovet for eventuelle tilpasninger av IT-systemer. På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen med 10 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon på kap. 1600 Finansdepartementet, som omtalt ovenfor.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 1618, post 01, med 5,2 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Bevilgningen på posten dekker blant annet innkrevingsutgifter for skatt og avgifter samt saksomkostninger i rettssaker. Det har de siste årene vært krevende å anslå bevilgningsbehovet, særlig på grunn av arbeidsmessige begrensninger under pandemien, samt innfasing av kommunale skatteoppkrevere i etaten. Innkrevingsaktiviteten ble i 2021 noe hemmet av pandemien, og det ble derfor overført 11,4 mill. kroner i ubrukt bevilgning fra 2021 til 2022. Det ventes større aktivitet og høyere utgifter i 2022 enn i 2021. Anslått bevilgningsbehov er likevel lavere enn det som ble lagt til grunn i Saldert budsjett 2022. Bevilgningen foreslås derfor redusert med 34,8 mill. kroner til 230 mill. kroner.

Post 22 Større IT-prosjekter, kan overføres

Fremdriften i Skatteetatens prosjekt for dialogbaserte skattemeldinger er noe forsinket sammenlignet med det som var forutsatt. Bevilgningen foreslås derfor redusert med 15 mill. kroner. Prosjektet er planlagt ferdigstilt i 2024. Kostnadsrammen er uendret.

Kap. 1620 Statistisk sentralbyrå

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 0,5 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 4620 Statistisk sentralbyrå

Post 02 Oppdragsinntekter

Inntektene på post 02 kommer fra brukerfinansierte oppdrag som utgiftsføres på kap. 1620 Statistisk sentralbyrå, post 21 Spesielle driftsutgifter. Bevilgningen på post 02 overstiger for 2022 utgiftene på kap. 1620, post 21, med 9 mill. kroner. Forskjellen gjelder anslått belastning av kap. 1633 Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift, ved utføring av brukerfinansierte oppdrag. Etter en ny gjennomgang av de klassifiseringer og beregninger som lå til grunn for merverdiavgiftsbelastningen, er anslaget for belastning av kap. 1633 redusert til 6,1 mill. kroner. Bevilgningen foreslås derfor redusert med 2,9 mill. kroner.

Kap. 1634 Kompensasjon for inntektssvikt som følge av virusutbruddet

Post 70 (Ny) Tilskudd til støtteberettigede virksomheter, overslagsbevilgning

Ordningen med tilskudd til støtteberettigede virksomheter ble avsluttet i 2020. Som følge av endringssøknader, klagebehandling og kontrolltiltak vil det også bli enkelte utbetalinger i 2022. Det foreslås derfor bevilget 1 mill. kroner på posten.

Post 71 (Ny) Kompensasjonsordning for arbeidsgivere i tiltakssonen og på Svalbard

Også kompensasjonsordningen for arbeidsgivere i tiltakssonen og på Svalbard, ble avsluttet i 2020. Etter kontrolltiltak og korreksjon av avgiftsgrunnlag, vil det bli enkelte mindre utbetalinger også i 2022. Det foreslås derfor bevilget 0,1 mill. kroner på posten.

Post 72 (Ny) Støtte for å ta permitterte tilbake i jobb, overslagsbevilgning

Støtteordningen for å ta permitterte tilbake i jobb ble avsluttet i 2021. På grunnlag av endringssøknader gjøres det også en del utbetalinger i 2022. Det foreslås bevilget 5 mill. kroner på posten.

Post 73 Lønnsstøtte til foretak rammet av smitteverntiltak, overslagsbevilgning

Stortinget behandlet 24. januar 2022 Prop. 51 S (2021–2022) og Innst. 119 S (2021–2022) om økonomiske tiltak i møte med pandemien og ekstraordinære strømutgifter. Blant annet ble det vedtatt å bevilge 4 300 mill. kroner på kap. 1634, ny post 73 Lønnsstøtte til foretak rammet av smitteverntiltak.

Utgiftsbehovet har vist seg klart lavere enn først anslått, men er fortsatt usikkert. Fristen for å søke støtte var 10. mai. Bevilgningen foreslås redusert med 3 300 mill. kroner til 1 000 mill. kroner.

Kap. 5309 Tilfeldige inntekter

Post 29 Ymse

På dette kapitlet inntektsføres uforutsette inntekter det ikke er naturlig å føre under andre kapitler.

Bevilgningen foreslås økt med 235 mill. kroner knyttet til forliket i etterkant av ulykken med KNM Helge Ingstad. Det har vært en rettslig prosess mellom staten ved Forsvarsdepartementet og tankskipets rederi, Twitt Navigation Ltd. Staten anførte at tankskipet medvirket til ulykken og krevde erstatning for at KNM Helge Ingstad gikk tapt. Forut for den berammede rettssaken ble det gjennomført rettsmekling, som endte med at partene inngikk forlik. I dette forpliktet Twitt seg til å betale staten en erstatning på 235 mill. kroner som fullt og endelig oppgjør av alle krav mellom partene.

I tillegg foreslås bevilgningen på posten økt med 500 mill. kroner på bakgrunn av regnskapstall og forventet utvikling, blant annet knyttet til regnskapsførte inntekter fra frekvensauksjoner.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 735 mill. kroner.

Kap. 5351 Overføring fra Norges Bank

Post 85 Overføring

I saldert budsjett for 2022 er det ført opp en bevilgning på 10 600 mill. kroner på kap. 5351, post 85. Bankens representantskap fastsatte 23. februar 2022 endelig overføring til 11 108,2 mill. kroner. Bevilgningen på kap. 5351, post 85 foreslås økt med 995,2 mill. kroner.

Kap. 5507 Skatt og avgift på utvinning av petroleum

Post 71 Ordinær skatt på formue og inntekt

Det vises til forslag om omlegging av særskatten for petroleumsvirksomhet til en kontantstrømskatt. Se omtale i Prop. 88 LS (2021–2022) Omlegging av særskatten for petroleumsvirksomhet til en kontantstrømskatt.

Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 600 mill. kroner.

Post 72 Særskatt på oljeinntekter

Det vises til forslag om omlegging av særskatten for petroleumsvirksomhet til en kontantstrømskatt. Se omtale i Prop. 88 LS (2021–2022) Omlegging av særskatten for petroleumsvirksomhet til en kontantstrømskatt.

Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 22 100 mill. kroner.

Kap. 5536 Avgift på motorvogner mv.

Post 75 Omregistreringsavgift

Innføring av omregistreringsavgift for elbiler ble utsatt fra 1. januar 2022 til 1. mai 2022 fordi endringen måtte godkjennes av EFTAs overvåkingsorgan (ESA) før den kunne iverksettes. Se omtale i Prop. 114 LS (2021–2022) Endringar i skatte-, avgifts- og tollovgivinga m.m. og folketrygdloven (arbeidsavklaringspengar m.m.).

Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 25 mill. kroner.

Kap. 5541 Avgift på elektrisk kraft

Post 70 Avgift på elektrisk kraft

Det vises til forslag om utsatt iverksetting av fritak for elavgift for egenprodusert fornybar kraft. Se omtale i Prop. 114 LS (2021–2022) Endringar i skatte-, avgifts- og tollovgivinga m.m. og folketrygdloven (arbeidsavklaringspengar m.m.).

Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn økt med 4 mill. kroner.

Kap. 5605 Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer

Post 80 (Ny) Av statskassens foliokonto i Norges Bank

Renten på foliokontoen i Norges Bank beregnes på grunnlag av renten banken får på sine utenlandske krav. Renten fastsettes for ett kvartal av gangen. Siden tredje kvartal 2020 har renten vært 0 pst. I Saldert budsjett 2022 er det ikke ført opp bevilgning på posten.

Markedsrentene ventes å bli høyere fremover slik at det vil bli gitt renter på foliokonto fra tredje kvartal av. Gjennomsnittlig innestående på kontoen gjennom 2022 anslås til 350 mrd. kroner. På kap. 5605, post 80, foreslås det ført opp en bevilgning på 448,8 mill. kroner.

Kap. 5692 Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank

Post 85 Utbytte

I Saldert budsjett 2022 er det ført opp 104,1 mill. kroner på kap. 5692, post 85. Beløpet var basert på at det ville bli gitt samme utbytte for 2021 som for 2019 – forrige året som det ble gitt utbytte.

Bankens styre har for 2021 anbefalt et utbytte på 40 mill. euro, hvorav 21,5 pst. eller 8,6 mill. euro går til Norge. Basert på eurokursen per 21. mars tilsvarer det 82,9 mill. kroner. Bevilgningen foreslås derfor redusert med 21,1 mill. kroner.

Andre saker

IMFs låneordninger for lavinntektsland (PRGT) – nye norske bidrag

Det internasjonale valutafondet (IMF) sine spesielle låneordninger for lavinntektsland med subsidiert rente finansieres gjennom frivillige bidrag til fondet Poverty Reduction and Growth Trust (PRGT). Pandemien har ført til sterk vekst i utlånene under PRGT og etterspørselen fremover anslås å være sterk. IMF har derfor bedt bedrestilte medlemsland om å bidra med nye lån og subsidiemidler. På bakgrunn av vår kvote i IMF er Norge blitt forespurt om å bidra med en ny låneavtale på minst 150 mill. SDR[2] og nye subsidiemidler på rundt 21 mill. SDR. Med valutakursene per 29. april 2022 tilsvarer dette henholdsvis 1 865 mill. kroner og 261 mill. kroner.

Regjeringen mener Norge bør søke å imøtekomme forespørselen fra IMF. Fattige land er hard rammet av pandemien og står fortsatt overfor krevende utfordringer. IMF har spisskompetanse på håndtering av økonomiske kriser og har gitt viktig støtte til utsatte medlemsland under pandemien. Dette har satt de spesielle lavinntektsordningene under press. Låneprogram med IMF vil i mange tilfeller også utløse annen multilateral og bilateral støtte.

Det er praksis at avtaler om lån til PRGT inngås mellom IMF og Staten v/Finansdepartementet. Den administrative oppfølgingen ivaretas i all hovedsak av Norges Bank i henhold til sentralbankloven § 3-10. Lån gis gjennom omplassering av Norges Banks valutareserver. Kostnadene er knyttet til merarbeid eller lavere avkastning som eventuelt måtte følge av disse omplasseringene. Statsbudsjettet påvirkes med et tidsetterslep i den grad Norges Banks overskudd påvirkes på en slik måte at det får konsekvens for de årlige overføringene til statskassen.

Norges Bank mener det er forsvarlig, med hensyn til valutareservenes størrelse, sammensetning og formål, å stille ytterligere 150 mill. SDR i lånemidler til rådighet for PRGT. Lån til IMFs PRGT vurderes å ha betryggende sikkerhet. Norge har fra tidligere tre låneavtaler med PRGT. Ved utgangen av desember 2021 var utestående beløp under disse avtalene samlet på 333,3 mill. SDR og potensialet for nye trekk fremover begrenset til 400 mill. SDR.

Regjeringen vil også bidra med 130 mill. kroner i nye gavemidler over bistandsbudsjettet, med forbehold om Stortingets samtykke, og vil komme tilbake til dette i forbindelse med statsbudsjettet for 2023.

For en nærmere beskrivelse av Norges lån til IMF og IMFs virksomhet generelt vises det til kapittel 10 i Finansmarkedsmeldingen 2022 (Meld. St. 12 (2021–2022)).

På denne bakgrunnen bes det om fullmakt til at Staten v/Finansdepartementet inngår en avtale med Det internasjonale valutafondet (IMF) om å stille nye lånemidler til disposisjon for IMFs spesielle låneordninger for lavinntektsland (PRGT) med en ramme på 150 mill. SDR, jf. forslag til romertallsvedtak.

2.14 Forsvarsdepartementet

Kap. 1700 Forsvarsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Det er besluttet å nedsette en forsvarskommisjon som skal vurdere hvilke potensielle sikkerhets- og forsvarspolitiske veivalg og prioriteringer Norge kan ta for best å ivareta norsk sikkerhet i et 10–20 års perspektiv, i samsvar med Stortingets vedtak ved behandling av Innst. 87 (2020–2021) til Prop. 14 S (2020–2021). Forsvarskommisjonen påbegynte sitt arbeid i januar 2022 og skal levere rapport senest 3. mai 2023. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 17 mill. kroner knyttet til merkostnader i den forbindelse mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1760, post 45.

For å dekke utgifter som påløp i forbindelse med at representanter for generalsekretæren i NATO, NATOs råd samt assisterende generalsekretærer for Defence Policy and Planning, Public Diplomacy og Operations besøkte øvelse Cold Response 2022, foreslås det å øke bevilgningen med 1,5 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1700, post 43.

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 308,7 mill. kroner mot en tilsvarende økning under kap. 1700, post 22.

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 1,9 mill. kroner mot en tilsvarende økning under kap. 1700, post 73, til dekning av et tilskudd til stiftelsen Frischsenteret for samfunnsøkonomisk forskning.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,8 mill. kroner mot en tilsvarende økning under kap. 1720, post 01, til forlengelse av en stilling ved Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence (CCD COE) i Estland.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1700, post 01 redusert med 293,9 mill. kroner.

Post 22 (Ny) IKT-virksomhet FD, kan overføres

Forsvarsdepartementets IKT-organisasjon (FD IKT) har de siste årene fått i oppdrag å levere graderte IKT-tjenester til statlige og private virksomheter. Dette gjelder blant annet leveranser av Nasjonalt begrenset nett (NBN), hvor det per februar 2022 er totalt 84 virksomheter med over 6 100 brukere tilkoblet samt Nasjonalt hemmelig nett (NHN) som fra 2022 blir rullet ut til Norges utenriksstasjoner, departementene og prioriterte virksomheter. Det er også besluttet at Forsvarsdepartementet skal levere IKT-plattform til SMK, departementene, Norges utenriksstasjoner og DSS, jf. pågående program for Felles IKT-tjenester til departementsfellesskapet. I tillegg skal ny felles saks- og arkivløsning til departementsfellesskapet leveres på Forsvarsdepartementets IKT-plattform.

Flere av FD IKTs leveranser av IKT-tjenester er i hovedsak brukerfinansierte, herunder Nasjonalt Begrenset nett (NBN) og Nasjonalt Hemmelig Nett (NHN). For å kunne synliggjøre hvilke IKT-tjenester som leveres fra FD IKT, samt kunne skille disse aktivitetene fra Forsvarsdepartementets øvrige drift i rollen som regjeringskontor, foreslås det å etablere en ny post 22 med stikkordet «kan overføres» under kap. 1700. I tillegg foreslås det å opprette en ny post 02 under kap. 4700 knyttet til inntekter for IKT-virksomhet i Forsvarsdepartementet. Brukerfinansierte IKT-tjenester innebærer at det kan være større inntekter ett kalenderår som vil dekke utgiftene som påløper i det neste kalenderåret, og omvendt.

På bakgrunn av ovennevnte foreslås posten bevilget med 314,3 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjoner under kap. 1700, post 01 og kap. 1760, post 45.

I tillegg foreslås posten bevilget med 20 mill. kroner, mot en tilsvarende inntektsbevilgning under kap. 4700, post 02, jf. omtale der.

Samlet foreslås kap. 1700, post 22 bevilget med 334,3 mill. kroner.

Post 43 Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres

Posten benyttes til uforutsette utgifter som trenger rask avklaring.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1,8 mill. kroner mot en tilsvarende bevilgning under kap. 1700, ny post 60.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1,5 mill. kroner knyttet til utgifter i forbindelse med at representanter for generalsekretæren i NATO, NATOs råd, samt assisterende generalsekretærer for Defence Policy and Planning, Public Diplomacy og Operations, besøkte øvelse Cold Response 2022, mot en tilsvarende bevilgningsøkning på kap. 1700, post 01.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1700, post 43 redusert med 3,3 mill. kroner.

Post 52 (Ny) Overføring til statlige forvaltningsorgan

Det foreslås å opprette en ny post 52 Overføring til statlige forvaltningsorganer under kap. 1700 Forsvarsdepartementet. Posten foreslås bevilget med 16 mill. kroner knyttet til et tilskudd til Norges forskningsråd, mot tilsvarende reduksjoner under kap. 1700, post 73 og kap. 1760, post 45.

Det foreslås også bevilget 3,3 mill. kroner i tilskudd til Innovasjon Norge knyttet til finansiering av to stillinger som forsvarsindustriråd i henholdsvis i Washington og ved EU-delegasjonen i Brussel, mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1700, post 73.

Samlet foreslås kap. 1700, post 52 bevilget med 19,3 mill. kroner.

Post 60 (Ny) Overføringer til kommuner og fylkeskommuner

Det er inngått partnerskapsavtale mellom Forsvarsdepartementet og Målselv kommune og Troms og Finnmarks fylkeskommune om videreføring av Midt-Troms karrieresenter. I Saldert budsjett 2022 er tilskuddet bevilget over kap. 1700, post 43. For å etterleve føringer om bruk av kapittel og post i statens kontoplan, foreslås det å opprette en ny post 60 Overføringer til kommuner og fylkeskommuner. Posten foreslås bevilget med 1,8 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1700, post 43.

Post 71 Overføringer til andre, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,2 mill. kroner knyttet til en tilskuddsordning for historie- og minnekulturprosjekter relatert til andre verdenskrig, mot en tilsvarende økning under kap. 1720, post 71. Forslaget har sin bakgrunn i at tilskuddet fra 2022 forvaltes av Forsvaret på vegne av Forsvarsdepartementet.

Post 73 Forskning og utvikling, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 1,9 mill. kroner for et enkeltstående tilskudd til stiftelsen Frischsenteret for samfunnsøkonomisk forskning i 2022. Endringsforslaget gjelder et forskningsprosjekt om helsemessige konsekvenser av Forsvarets operasjoner i Bosnia/Kroatia, Kosovo og Libanon og noen mindre justeringer på øvrige forskningsprosjekter, mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1700, post 01.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1 mill. kroner mot en tilsvarende økning under kap. 1700, post 52, knyttet til et tilskudd til Norges forskningsråd.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 3,3 mill. kroner mot en tilsvarende økning under kap. 1700, post 52, knyttet til tilskudd til Innovasjon Norge knyttet til finansiering av to stillinger som forsvarsindustriråd i henholdsvis i Washington og ved EU-delegasjonen i Brussel.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 5,6 mill. kroner for å finansierefire ettårige forskningsprosjekter på veteranfeltet etter Norges bidrag i Afghanistan i 2022. Bevilgningen foreslås omdisponert til kap. 1720, post 01.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1700, post 73 redusert med 8 mill. kroner.

Post 78 Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter, kan overføres

Storbritannia har etablert en flernasjonal britisk-styrt ordning, der land kan bidra med penger for å anskaffe forsvarsmateriell som imøtekommer Ukrainas behov direkte fra industrien. Den britiske ordningen gir giverlandene en trygghet for at finansielle bidrag raskt omsettes i militær assistanse av verdi for Ukraina. Storbritannia har i mange år bistått Ukraina i oppbygging og utrustning av landets forsvar og er gjennom sin kontakt med ukrainsk side godt stilt til å identifisere og prioritere ulike behov. Storbritannia har også en stor og mangesidig forsvarsindustri, som på kort tid kan levere materiell. Storbritannia vil i samarbeid med Polen ta ansvar for å bringe materiellet frem til Ukraina. Det foreslås å bevilge 400 mill. kroner i tilskudd til ordningen.

Gjennom Stortingets behandling av Innst. 87 S (2020–2021) til Prop. 14 S (2020–2021), ny langtidsplan for forsvarssektoren, ble det fattet vedtak om at Norge skal delta i European Defence Fund (EDF) for perioden 2021–2027. EDF er EUs program for forsvarsforskning og utvikling av forsvarskapabiliteter og skal bidra til felles utvikling av forsvarsmateriell og -teknologi i hele verdikjeden fra forskning til utvikling og produksjon.

I Saldert budsjett 2022 ble det bevilget 20,5 mill. kroner til formålet. I sitt budsjettinnspill for 2021 hadde ikke EU-kommisjonen gjort estimater for utbetalingsprofilen, og det ble derfor lagt til grunn en utbetalingsprofil tilsvarende som for EUs 8. rammeprogram for forskning og teknologisk utvikling (Horisont 2020). Gjennom EU-delegasjonen har Forsvarsdepartementet mottatt en oppdatert utbetalingsprofil fra EFTA-sekretariatet som er vesentlig forskjellig fra tidligere, med større utbetalinger i de første årene enn først antatt. Forpliktelsene går parallelt med EDF-utlysningene i syvårsperioden 2021–2027, men utbetalingene fordeles på flere år. Kontingenten i 2022 er økt til 12,2 mill. euro (124,8 mill. kroner). Kontingenten forventes å øke i årene fremover, hvor toppunktet forventes å ligge over 300 mill. kroner rundt 2025–2026. Totalt er EDF-forpliktelsen på om lag 2 mrd. kroner fordelt over syvårsperioden, mens det faktiske utbetalingsvinduet trolig vil strekke seg til 2030 eller forbi. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen på kap. 1700, post 78, økt med 104,3 mill. kroner.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1710, post 78, økt med 504,3 mill. kroner.

Kap. 4700 Forsvarsdepartementet

Post 01 Driftsinntekter

Det foreslås å redusere bevilgningen med 43 mill. kroner knyttet til brukerbetaling for Nasjonalt begrenset nett, mot en tilsvarende økning under kap. 4700, ny post 02. Det vises til nærmere omtale under kap. 1700, ny post 22.

Post 02 (Ny) IKT-virksomhet FD, inntekter

Det foreslås å bevilge 43 mill. kroner på posten knyttet til brukerbetaling for Nasjonalt begrenset nett mot en tilsvarende reduksjon under kap. 4700, post 01.

Det foreslås å bevilge posten med 20,0 mill. kroner mot en tilsvarende økning under kap. 1700, ny post 22 knyttet til økte refusjoner for drift av Nasjonalt begrenset nett.

Samlet foreslås kap. 4700, post 02, bevilget med 63,0 mill. kroner.

Kap. 1710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

Post 01 Driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 234,9 mill. kroner, mot en tilsvarende økning av inntektene under kap. 4710, post 01, jf. nærmere omtale under kap. 4710, post 01.

Det foreslås å øke bevilgningen med 70 mill. kroner knyttet til prosjekt for Sikker teknologisk infrastruktur. Økningen medfører ikke økte prosjektkostnader samlet over prosjektperioden, men skyldes økt produksjon i prosjektet i 2022 og 2023.

Det foreslås å øke bevilgningen med 31,2 mill. kroner i forbindelse med strengt nødvendige HMS-tiltak i Ubåt-bunkeren i Laksevåg. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1760, post 45.

Bevilgningen foreslås økt med 28,4 mill. kroner knyttet til moderniserings- og effektiviseringstiltak i Forsvarsbygg mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1760, post 45. Midlene planlegges nyttet til moderniserings- og effektiviseringstiltak innenfor energieffektivisering og kategoristyring av prosjekter innenfor eiendom, bygg og anlegg.

Forsvarsbygg gjennomfører en utredning for tilbakeføring av renhold til Forsvarsbygg. I den forbindelse har Forsvarsbygg økte utgifter knyttet til en prosjektgruppe for utredningen, bestående av interne årsverk og innleie av eksterne konsulenter. Bevilgningen foreslås derfor økt med 6,3 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1760, post 45.

Bevilgningen foreslås redusert med 2 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1710, post 01 økt med 368,8 mill. kroner.

Post 47 Nybygg og nyanlegg, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 80 mill. kroner knyttet til økt fremdrift i prosjektet for etablering av fasiliteter for de maritime patruljeflyene på Evenes flystasjon. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1760, post 45.

Statsforvaltningen har behov for saksbehandling, samhandling og informasjonsflyt av åpen og skjermingsverdig ugradert og sikkerhetsgradert informasjon. Trusselen i det digitale rom er økende og den sikkerhetspolitiske situasjonen har medført et behov for bedre beskyttelse av denne informasjonsbehandlingen. Regjeringen har besluttet at løsningene for dette skal baseres på en felles, sikker IKT infrastruktur. Dette realiseres gjennom noen midlertidige tiltak og gjennom et oppstartet prosjekt for å fremskaffe tilstrekkelig infrastruktur for et stort antall brukere i årene som kommer. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på kap. 1710, post 47, med 32 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1760, post 45.

Det foreslås oppstart av et EBA-investeringsprosjekt for anskaffelse av nytt kommandoplassmateriell. Det foreslås derfor å øke i bevilgningen med 4 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1760, post 45.

I forbindelse med et EBA-investeringsprosjekt for understøttelse av et materiellinvesteringsprosjekt for levetidsforlengelse av Ula-klassen ubåter foreslås bevilgningen økt med 2 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1760, post 45.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1710, post 47 økt med 118 mill. kroner.

Kap. 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

Post 01 Driftsinntekter

Det foreslås å øke bevilgningen med 79,1 mill. kroner på grunn av økte inntekter fra brukerstyrte prosjekter. Videre foreslås bevilgningen økt med 155,8 mill. kroner som følge av at Forsvarsbygg mottar økte inntekter fra NATO for å utføre prosjekter knyttet til NATOs investeringsprogram for sikkerhet. Forslaget motsvarer tilsvarende økte utgifter under kap. 1710, post 01.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 4710, post 01, økt med 234,9 mill. kroner.

Post 47 Salg av eiendom

Forsvarsbygg forventer en økning i inntekter knyttet til salg av de tidligere lokalene til befalsskolen for infanteriet i Trøndelag (Kristiansten festning i Trondheim), Åsegarden leir, og eiendommer på Mågerø og Håøya.

Bevilgningen på posten foreslås derfor økt med 82,4 mill. kroner mot en tilsvarende økning under kap. 1760, post 45.

Kap. 1720 Forsvaret

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 844,9 mill. kroner som følge av en tilsvarende økning av inntektskravet, jf. omtale under kap. 4720, post 01.

Det foreslås å øke bevilgningen med 11 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon under Helse- og omsorgsdepartementets kap. 710, post 23, knyttet til Forsvarets arbeid med å bistå kommunene med å vaksinere mot covid-19.

Det foreslås å øke bevilgningen med 76 mill. kroner knyttet til behovet for å opprettholde og styrke tilstedeværelsen i enhanced Forward Presence (eFP) i Litauen. Merbehovet fordeler seg som følger:

25 mill. kroner er relatert til styrkingen av eFP for tre måneder. Dette inkluderer deployering og redeployering av personell og materiell samt løpende utgifter i oppdragsperioden og etterarbeid.

51 mill. kroner er relatert til å videreføre eFP på dagens nivå også annet halvår 2022. Det var i utgangspunktet planlagt med en nedskalering av personellstyrken fra om lag 150 ned mot om lag 110 i andre halvår 2022. Som følge av den endrede sikkerhetspolitiske situasjonen fremstår en slik nedskalering som lite ønskelig. Årsaken til merbehovet er nødvendigheten av å bemanne denne kontingenten med personell på kontrakt for oppdragets varighet, og ikke stadig tjenestegjørende personell som normalt. Omdisponeringen muliggjør en videreføring av styrkebidraget i Litauen med et personellvolum på tilnærmet dagens nivå med personell på kontrakt for oppdragets varighet.

Bevilgningen foreslås omdisponert fra kap. 1760, post 45.

I Prop. 14 S (2020–2021) orienterte regjeringen om å levetidsforlenge et begrenset antall Ula-klassen ubåter. Det legges opp til en videreføring av ubåtkapasitet fra Ula-klassen ut 2030. Anbefalingen er å levetidsforlenge minimum to Ula-klassen ubåter gjennom en såkalt hovedrutine nr. 4, samt ekstra årsrutiner. Løsningen vil sikre vedvarende operativ ubåtkapasitet frem til nye ubåter er innfaset, og anses robust nok til å håndtere mindre forsinkelser i leveransen av nye ubåter. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 60 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1760, post 45.

I Prop. 14 S (2020–2021) er det orientert om behovet for å opprettholde kontinuerlig minemottiltakskapabilitet i overgangen mellom eksisterende minemottiltakskapabilitet og den nye kapabiliteten. Gjennom prosjektet P1039 er hensikten å opprettholde den tekniske tilgjengeligheten på dagens mineryddingsfartøyer (Alta-/Oksøy-klassen), frem til ny minemottiltakskapabilitet er faset inn gjennom prosjekt P6359. Forsvaret har identifisert et merbehov for P1039 utover eksisterende omfang. Dette skyldes blant annet forsinkelser i prosjektet for anskaffelse av nye fartøy med påfølgende behov om å beholde dagens mineryddingsfartøy også utover 2025, og at enkelte delsystemer ikke var med i vurderingen som opprinnelig lå til grunn for prosjektet. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 28 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1760, post 45.

Det foreslås å øke bevilgningen med 27,2 mill. kroner knyttet til at ansvaret for Innovasjon og eksperimentering (CD&E) er overført til Forsvaret fra Forsvarets forskningsinstitutt (FFI). Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1760, post 45.

Det foreslås å øke bevilgningen med 17,8 mill. kroner knyttet til at Forsvaret, etter pålegg fra Forsvarsdepartementet, har inngått en avtale om å videreføre ordningen med flymedisinsk evakuering med Scandinavian Airlines. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1760, post 45.

Det foreslås å øke bevilgningen med 7 mill. kroner for å øke antall studieplasser ved Cyberingeniørskolen. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1760, post 45.

Det foreslås å øke bevilgningen med 5,6 mill. kroner knyttet til flytting av finansiering av fire ulike forskningsprosjekter på veteranfeltet etter Norges bidrag i Afghanistan:

Digitalisering av helsedata gamle veteraner – videreføring av pilotprosjekt.

Skader i forbindelse med Afghanistanbidraget.

Oppfølging av Afghanistanundersøkelsen – Gjesteforskeropphold USA.

«Den tapte krigen. Meningsdannelse i opinionen og blant veteraner etter uttrekning fra Afghanistan».

Bevilgningen foreslås omdisponert fra kap. 1700, post 73.

Det foreslås å øke bevilgningen med 3,7 mill. kroner knyttet til at Forsvaret på vegne av Forsvarsdepartementet betaler faktura fra Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet i forbindelse med anløp av reaktordrevne fartøy til norske havner. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1760, post 45.

Det foreslås å øke bevilgningen med 0,8 mill. kroner knyttet til forlengelse av en stilling ved Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence (CCD COE) i Estland. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1700, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 41,7 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Det foreslås videre å redusere bevilgningen med 15,6 mill. kroner knyttet til overføring av driftsansvaret for avhendingslagre fra Forsvaret til Forsvarsmateriell. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1760, post 01.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 8,7 mill. kroner knyttet til en rammeoverføring til Nærings- og fiskeridepartementet for kjøp av satellittdata fra Radarsat, jf. nærmere omtale under Nærings- og fiskeridepartementets kap. 922, post 71.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 2,3 mill. kroner knyttet til bonusutbetaling til militært ansatte på ordningen med særskilt aldersgrense i Forsvarsmateriell. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1760, post 01.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1720, post 01, økt med 1 013,7 mill. kroner.

Post 71 Overføringer til andre, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 0,2 mill. kroner knyttet til tilskuddsordning for historie- og minnekulturprosjekter relatert til andre verdenskrig, som fra 2022 forvaltes av Forsvaret på vegne av Forsvarsdepartementet. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1700, post 71.

Kap. 4720 Forsvaret

Post 01 Driftsinntekter

Det foreslås å øke bevilgningen med 887,8 mill. kroner mot en økning under kap. 1720, post 01, knyttet til ulike merinntekter under Forsvaret. Inntektene er knyttet til 733 mill. kroner i refusjon fra allierte for tjenester levert i forbindelse med vinterøvelsen Cold Response, og 154,8 mill. kroner i refusjon fra Nærings- og fiskeridepartementet for nasjonal slepeberedskap.

Bevilgningen foreslås redusert med 42,9 mill. kroner mot en reduksjon under kap. 1720, post 01. Inntektsreduksjonen følger av 20,2 mill. kroner i bortfall av refusjon grunnet ny utdanningsordning. Før utdanningsreformen var elevene ansatte i Forsvaret med lønn og betalte for hybel og forpleining. Etter reformen er de elever og betaler ikke for hybel og forpleining. Inntektene reduserer også med 14,5 mill. kroner i forbindelse med bortfall av refusjoner knyttet til at den internasjonale operasjonen MINUSMA i Mali er avsluttet, og 8,2 mill. kroner knyttet til at ansvaret for Innovasjon og eksperimentering (CD&E) som tidligere lå hos Forsvarets forskningsinstitutt, er overført til Forsvaret. Ansvaret for sistnevnte ble i 2021 flyttet til Forsvaret og faktureringen utgår derfor.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 4720, post 01 økt med 845,0 mill. kroner.

Kap. 1760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45

Det foreslås å øke bevilgningen med 40 mill. kroner knyttet til økte inntekter mot en tilsvarende reduksjon under kap. 4760, post 01, jf. nærmere omtale under kap. 4760, post 01.

Det foreslås å øke bevilgningen med 15,6 mill. kroner knyttet til overføring av driftsansvaret for avhendingslagre fra Forsvaret til Forsvarsmateriell. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1720, post 01.

Det foreslås å øke bevilgningen med 8 mill. kroner knyttet til behov for å styrke kapasiteten til å utarbeide beslutningsdokumenter for investeringer. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1760, post 45.

Det foreslås å øke bevilgningen med 2,3 mill. kroner knyttet til bonusutbetalinger til ansatte som er på ordningen med særskilt aldersgrense (T-35) i Forsvarsmateriell. Midlene foreslås omdisponert fra 1720, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 5 mill. kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1760, post 01, økt med 60,9 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

De økonomiske forutsetningene for langtidsplanen for forsvarssektoren legger til grunn at Forsvarsdepartementet i hovedsak må kunne håndtere uforutsette endringer innenfor gjeldende budsjettrammer. Det er derfor på kap. 1760, post 45 avsatt midler til å kunne håndtere nødvendige merutgifter andre steder i forsvarsbudsjettet som ikke var kjent eller avklart på budsjetteringstidspunktet i 2022, eller der hvor det på budsjetteringstidspunktet var uavklart på hvilken budsjettpost utgiftene vil treffe. Merinntekter, med tilhørende utgiftsside, og mindrebehov er derfor samlet på kap. 1760, post 45, før fordeling til de kapitler og poster som får merbehov sammenlignet med saldert budsjett. Det vises til nærmere omtale under det enkelte bevilgningsforslag som innebærer omdisponeringer fra eller til kap. 1760, post 45.

Det foreslås å øke bevilgningen med 339,5 mill. kroner som følge av endringer i valutaforutsetningene i budsjetterte utbetalinger i 2022 for investeringskostnadene i store materiellprosjekter. For 2022 er de forventede merutgiftene som følge av valutakursendringer på 684,8 mill. kroner. Hensynstatt valutajusteringen i Saldert budsjett 2022 på 345,3 mill. kroner, foreslås bevilgningen på kap. 1760, post 45 økt med 339,5 mill. kroner. Den foreslåtte bevilgningsendringen baserer seg på realiserte valutadifferanser i januar og februar 2022, pluss planlagte utbetalinger i mars til desember 2022 i utenlandsk valuta, gitt oppdaterte betalingsplaner og valutakurser per 1. mars 2022.

Bevilgningen foreslås økt med 82,4 mill. kroner knyttet til merinntekter som skyldes salg av de tidligere lokalene til befalsskolen for infanteriet i Trøndelag (Kristiansten festning i Trondheim), Åsegarden Leir, og eiendommer på Mågerø og Håøya. Utgiftene motsvares av en tilsvarende inntektsøkning under kap. 4710, post 47.

Bevilgningen foreslås økt med 8 mill. kroner knyttet til merinntekter på royalties fra diverse utviklingsprosjekter fra selskapene Kongsberg Defence & Aerospace, Nammo AS og Thales. Midlene fra royalties er knyttet til innbetalinger fra leverandører for at de kan selge produkter utviklet under kontrakter finansiert over forsvarsbudsjettet. Inntektene budsjetteres på kap. 4760, post 45. Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 1760, post 45 tilsvarende, til dekning av andre merutgifter som har oppstått.

Bevilgningen foreslås redusert med 101,8 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon under kap. 4760, post 45. Forslaget er knyttet til en endring av forventede inntekter fra Kongsberg Aviation Maintenance Services (KAMS), som etablerer motordepot for F-35. Refusjoner fra KAMS regnskapsføres i 2022 som en utgiftsreduksjon på kap. 1760, post 45, og gir derfor ikke inntekter på kap. 4760, post 45. Justeringen gjøres for å fremstille statens regnskap på en mer korrekt måte.

Bevilgningen foreslås redusert med 80 mill. kroner knyttet til dekning av merbehov på kap. 1710, post 47 i forbindelse med økt fremdrift i prosjektet for etablering av fasiliteter for de maritime patruljeflyene på Evenes flystasjon i 2022. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1710, post 47.

Bevilgningen foreslås redusert med 76 mill. kroner knyttet til merbehov for Enhanced Forward Presence Litauen (eFP), herunder behov for å opprettholde og styrke tilstedeværelsen i eFP i Litauen. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1720, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 60 mill. kroner knyttet til levetidsforlengelse Ula-klassen ubåter. Det legges opp til en videreføring av ubåtkapasitet fra Ula-klassen ut 2030. Anbefalingen er å levetidsforlenge minimum to Ula-klassen ubåter gjennom en såkalt hovedrutine nr. 4, samt ekstra årsrutiner. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1720, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 32 mill. kroner mot en tilsvarende økning under kap. 1710, post 47, knyttet til prosjekt for felles sikker IKT-infrastruktur, jf. nærmere omtale under kap. 1710, post 47.

Bevilgningen foreslås redusert med 31,2 mill. kroner knyttet til gjennomføring av planlagte strengt nødvendige HMS-tiltak knyttet til ubåtbunkeren på Laksevåg. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1710, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 28,4 mill. kroner knyttet til omstillingsmidler som skal anvendes til tiltak for kategoristyring av eiendom, bygg og anlegg (EBA) og energieffektivisering. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1710, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 28 mill. kroner for å dekke kostnader knyttet til levetidsforlengelse for Alta/Oksøy-klassen mineryddere. Forsvaret har identifisert et merbehov for prosjektet P1039 utover eksisterende omfang. Dette skyldes blant annet forsinkelser i prosjektet for anskaffelse av nye fartøy med påfølgende behov om å beholde dagens mineryddingsfartøy også utover 2025, og at enkelte delsystemer ble utelatt i vurderingen som opprinnelig lå til grunn for prosjektet. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1720, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 27,2 mill. kroner knyttet til ansvaret for Innovasjon og eksperimentering (CD&E). Dette ansvaret er overført til Forsvaret fra Forsvarets forskningsinstitutt. Bevilgningen fordeles på en rekke avdelinger i Forsvaret, og det er derfor hensiktsmessig at midlene omdisponeres til kap. 1720, post 01.

Forsvaret har, etter pålegg fra Forsvarsdepartementet, inngått en avtale om å videreføre ordningen med flymedisinsk evakuering med Scandinavian Airlines. Bevilgningen foreslås redusert med 17,8 mill. kroner knyttet til forlengelse av avtalen. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1720, post 01 for å dekke utgifter til forlengelse av avtalen.

Bevilgningen foreslås redusert med 17 mill. kroner for å dekke utgifter i forbindelse med ny forsvarskommisjon, i samsvar med Stortingets vedtak ved behandling av Innst. 87 (2020–2021) til Prop. 14 S (2020–2021). Midlene foreslås omdisponert til kap. 1700, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 15 mill. kroner for å dekke utgifter knyttet til et tilskudd til Norges forskningsråd. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1700, post 52.

Bevilgningen foreslås redusert med 8 mill. kroner for å dekke utgifter knyttet til styrking av kapasitet til å utarbeide beslutningsdokumenter til investeringer hos Forsvarsmateriell. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1760, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 7 mill. kroner for å dekke utgifter knyttet til Forsvarets behov for et økt antall studieplasser ved Cyberingeniørskolen. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1720, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 6,3 mill. kroner for å dekke utgifter knyttet til et prosjekt om tilbakeføring av renhold til Forsvarsbygg. I den forbindelse er det opprettet en prosjektgruppe som består av interne årsverk og innleie av eksterne konsulenter knyttet til utredning av kostnader til etablering/klargjøring for renholdstjenester. Midlene foreslås overført til kap. 1710, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 5,6 mill. kroner for å dekke utgifter knyttet til IKT virksomheten i FD, jf. omtale under kap. 1700, post 22. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1700, post 22.

Bevilgningen foreslås redusert med 4 mill. kroner for å dekke utgifter knyttet til oppstart av EBA-investeringstiltak for anskaffelse av nytt kommandoplassmateriell. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1710, post 47.

Bevilgningen foreslås redusert med 3,7 mill. kroner for å dekke utgifter knyttet til faktura fra Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet i forbindelse med anløp av reaktordrevne fartøy til norske havner. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1720, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 2 mill. kroner for å dekke utgifter knyttet til EBA-investeringstiltak for understøttelse av materiellprosjekt om levetidsforlengelse ULA-klassen ubåter. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1710, post 47.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1760, post 45 redusert med 121 mill. kroner.

Kap. 4760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

Post 01 Driftsinntekter

Det foreslås å øke bevilgningen med 40 mill. kroner som følge av økte inntekter fra refusjoner fra Forsvaret for systemartikkelforvaltning, tjenester levert til Sjøforsvaret, inntekter fra Justis- og beredskapsdepartementet for tjenester levert til Norwegian All Weather Search and Rescue Helicopter-prosjektet (NAWSARH) og salg av tjenester på Forsvarets baser.

Videre foreslås bevilgningen økt med 8 mill. kroner som følge av merinntekter fra royalties. Midlene fra royalties er knyttet til innbetalinger fra leverandører for at de kan selge produkter utviklet under kontrakter finansiert over forsvarsbudsjettet. Midlene foreslås tilført kap. 1760, post 45.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 4760, post 01 økt med 48 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter

Bevilgningen foreslås økt med 117 mill. kroner knyttet til salg av F-16 kampfly. Norge planlegger i perioden 2022–2024 å selge 32 F-16 kampfly til Romania og 12 til det amerikanske selskapet Draken, se nærmere omtale under Andre saker.

Bevilgningen foreslås redusert med 101,8 mill. kroner knyttet til en endring av forventede inntekter fra Kongsberg Aviation Maintenance Services, jf. omtale under kap. 1760, post 45.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 4760, post 45, økt med 15,2 mill. kroner.

Kap. 1791 Redningshelikoptertjenesten

Post 01 Driftsutgifter

Sea King helikopterflåte skal levere flere flytimer på grunn av forsinkelser i innfasingen av SAR Queen, noe som øker utgiftene for vedlikehold av motorer og komponenter. Motorvedlikeholdsavtalen er som følge av dette utvidet og forlenget. I tillegg skal det gjennomføres delta-IRAN (vedlikeholdsprogram for levetidsforlengelse av helikoptre) på enkelte skrog. Tiltaket skal bidra til å opprettholde god beredskap frem til alle de nye redningshelikoptrene er satt i drift. Merbehovet på drift av Sea King er anslått til 70 mill. kroner. I tillegg foreslås en økning av Forsvarets utgifter til Norwegian All Weather Search and Rescue Helicopter-prosjektet på 13,9 mill. kroner. Luftforsvarets utgifter finansieres gjennom inntekter fra Redningshelikoptertjenesten, jf. omtale under kap. 454 under Justis- og beredskapsdepartementet.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1791, post 01 økt med 83,9 mill. kroner. Utgiftene motsvares av en tilsvarende inntektsøkning under kap. 4791, post 01.

Kap. 4791 Redningshelikoptertjenesten

Post 01 Driftsinntekter

Bevilgningen på kap. 4791, post 01 økt med 83,9 mill. kroner mot en tilsvarende økning under kap. 1791, post 01, jf. nærmere omtale under kap. 1791, post 01.

Andre saker

Tilsagnsfullmakt under kap. 1700 Forsvarsdepartementet, post 73 Forskning og utvikling

Det foreslås å øke tilsagnsfullmakten på kap. 1700, post 73, med 180 mill. kroner, fra 320 mill. kroner til 500 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Bakgrunnen for økningen er at bevilgningen knyttet til forsknings-, materiell- og utviklingsstøtte er flyttet fra kap. 1760, post 45, uten at bestillings- og tilsagnsfullmaktene på postene ble endret tilsvarende.

Bestillingsfullmakt under kap. 1760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post, 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Det foreslås å redusere bestillingsfullmakten på kap. 1760, post 45 med 180 mill. kroner, fra 104 000 mill. kroner til 103 820 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Bakgrunnen for reduksjonen er at bevilgningen knyttet til forsknings-, materiell- og utviklingsstøtte er flyttet fra kap. 1760, post 45 til kap. 1700, post 73, uten at bestillings- og tilsagnsfullmaktene på postene ble endret tilsvarende.

Informasjonssak om salg av F-16

Forsvarsmateriell (FMA) har arbeidet med å selge de norske F-16 jagerflyene som ble tatt ut av tjeneste 31. desember 2021. Forsvarsdepartementet godkjente høsten 2020 igangsetting av vedlikehold av fire fly i den hensikt å oppnå en høyere salgspris for flyene samt øke sannsynligheten for å få solgt flyene raskere. Vedlikeholdet av disse fire flyene blir ferdigstilt i april 2022.

Forsvarsmateriell har underskrevet kontrakt med det amerikanske selskapet Draken International om salg av inntil tolv fullt vedlikeholdte F-16 jagerfly, med en totalverdi på i overkant av 900 mill. kroner. Draken leverer tjenester til det amerikanske forsvaret. I tillegg er Forsvarsmateriell i prosess med å signere kontrakt med rumenske myndigheter om salg av 32 fly inkludert reservedeler, komponenter og bakkeutstyr. Kontrakten forventes å bli signert første halvår 2022 og har en totalramme på rett i overkant av 3,4 mrd. kroner. Om lag halvparten av kontraktssummene vil dekke vedlikeholdet som vil bli gjort av Kongsberg Aviation Maintenance Services før levering.

Betaling for flyene vil skje ved levering. Under forutsetning av at amerikanske myndigheter gir godkjenning, og at Utenriksdepartementet innvilger eksportlisens, forventes leveransen av seks fly til Draken å gjennomføres sommeren 2022. Leveranser av fly til Romania er forventet å gjennomføres i 2023 og 2024, med 16 fly hvert år.

Tilskudd over kap. 1700, post 71 og kap. 1720, post 71 etter Prop. 1 S (2021–2022)

I tillegg til de tilskuddsmottakere og de formål som er beskrevet i Prop. 1 S (2021–2022) for Forsvarsdepartementet under «sikkerhetspolitiske tilskudd» vil det gis tilskudd til følgende tilskuddsmottakere på posten:

Tilskudd på 250 000 kroner til Center for a New American Security (CNAS). Tilskuddet gis til den amerikanske tankesmien CNAS som er et fellesprosjekt med UD. Prosjektet fokuserer på kunnskap om Russland.

Tilskudd på 270 000 kroner til Center for Strategic and International Studies (CSIS). Dette gjelder en samarbeidsavtale mellom den amerikanske tankesmien CSIS og Forsvarsdepartementet. Avtalen fasiliterer for seminarer, møter og forskningssamarbeid mellom norsk og amerikansk side på det sikkerhetspolitiske området. CSIS har en særlig kompetanse på nordområdene og Arktis.

Tilskudd på 300 000 kroner til Rhodium, som er en flerårig satsing i samarbeid med Forsvarsdepartementet, Utenriksdepartementet, Finansdepartementet og Justis- og beredskapsdepartementet, med formål å øke kunnskapen om Kina.

Informasjon om interne endringer på kap. 1720 Forsvaret

Tabell 2.6 viser forsvarssjefens (FSJ) planlagte tildelinger til driftsenhetene på kap. 1720, post 01 i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett for 2022, relativt til opprinnelig plan for 2022.

Tabell 2.6 Interne endringer på kap. 1720 Forsvaret (1000 kroner)

Driftsenhet

FSJ plan 2022

Forslag RNB 2022

Justert tildeling

Cyberforsvaret

1 901 225

5 767

1 906 992

Forsvarsstaben og Forsvarets fellestjenester

1 149 256

22 035

1 171 291

Forsvarets høgskole

841 400

-13 175

841 924

Forsvarets logistikkorganisasjon

2 256 558

663 100

2 924 963

Forsvarets operative hovedkvarter

910 664

-118 862

790 802

Forsvarets personell- og vernepliktssenter

1 173 347

800

1 172 865

Forsvarets spesialstyrker

1 019 739

-1 719

1 016 533

Forsvarets sanitet

389 658

2 700

390 258

Heimevernet

1 540 376

17 600

1 557 196

Hæren

6 599 233

136 418

6 736 146

Luftforsvaret

7 517 567

94 513

7 603 230

Sjøforsvaret, ekskl. Kystvakten

4 709 865

8 213

4 714 315

Norske styrker i utlandet

925 815

41 540

967 355

Kystvakten

1 203 188

154 800

1 357 988

Sum kap. 1720

32 137 891

1 013 730

33 151 621

De viktigste interne endringene kommer som følge av tildeling av midler til forsvarsgrenene for deltakelse på øvelse Cold Response 2022, overføring av midler fra Kystvakten til Luftforsvaret for gjennomføring av operativ testing av helikopteret NH90 i Luftforsvaret og omdisponering til Sjøforsvaret for forsterket nasjonale operasjoner.

Inkludert omdisponeringer mellom kapitler og poster på Forsvarsdepartementets budsjettområde, foreslås bevilgningen på kap. 1720 tilført 1 013,7 mill. kroner, jf. nærmere omtale under kap. 1720, post 01.

2.15 Olje- og energidepartementet

Kap. 1800 Olje- og energidepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 500 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Videre foreslås det å overføre 380 000 kroner til kap. 510 Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold på Kommunal- og distriktsdepartementets budsjett knyttet til brukerfinansiering av ny løsning for e-postsynkronisering i departementene.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 880 000 kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 50, 71 og 72

Støtteordningene som er innført som følge av de ekstraordinære høye strømprisene skal evalueres. Selv om tiltakene som er innført reduserer konsekvensene av de høye kraft-prisene, krever situasjonen i kraftmarkedet videre oppfølging og utredning. Regjeringen har startet arbeidet med en gjennomgang av kraftsituasjonen, jf. Meld. St. 11 (2021–2022) Tilleggsmelding til Meld. St. 36 (2020–2021). Det vises for øvrig til omtale under Andre saker hvor arbeidet til Energikommisjonen og evaluering av erfaringene med utviklingen av kraftmarkedet og energisystemene er omtalt.

Arbeidet med å legge til rette for vindkraft til havs krever omfattende utredning og ulik type ekstern bistand, jf. Meld. St. 11 (2021–2022) Tilleggsmelding til Meld. St. 36 (2020–2021). Dette omfatter blant annet tilknyttingsløsninger for havvind, effektivisering av konsesjonsprosessen og utredning av støtte for flytende havvind. Etableringen av tildelingsmodell for vindkraft til havs medfører arbeid med både auksjonsmodell og valg av kvalitative kriterier. Videre er det behov for ulike typer forundersøkelser i forkant av en utbygging av havvind, jf. blant annet grunnundersøkelser i havvindområdene Sørlige Nordsjø II og Utsira Nord, omtalt under kap. 1810, post 21.

Arbeidet med havvind, Energikommisjonen og situasjonen i kraftmarkedet og energisystemene, krever økte midler til ekstern bistand og evaluering. Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 11,2 mill. kroner, hvorav 200 000 kroner gjelder tilbakeføring av midler fra Utenriksdepartementet knyttet til finansiering av sekretariatstjenester for Havpanelet for perioden 2022–2025.

Kap. 1810 Oljedirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 300 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 65 mill. kroner til grunnundersøkelser for havvindområdene Sørlige Nordsjø II og Utsira Nord. Undersøkelsene gir informasjon om dybde og havbunn, og er viktige for å velge plassering av vindkraftverkene innenfor utlysningsområdene. Videre omfatter arbeidet bearbeiding, sammenstilling, lagring og tilgjengeliggjøring av data til selskapene. Statens utgifter til prosjektspesifikke undersøkelser forutsettes tilbakebetalt av selskapene som får tildelt areal i de relevante områdene.

Videre foreslås det å redusere bevilgningen med 500 000 kroner for å dekke inn økte utgifter ved å forlenge Radarsat-avtalen med Canada, jf. nærmere omtale under kap. 922 Romvirksomhet, post 71 Internasjonal romvirksomhet under Nærings- og fiskeridepartementet.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 64,5 mill. kroner.

Kap. 1820 Norges vassdrags- og energidirektorat

Det er behov for økt kunnskap om sammenhengene i kraftmarkedet de nærmeste årene, blant annet om hvordan endringene i kraftmarkedene rundt oss og vår tilknytning til disse påvirker det norske kraftmarkedet. Blant annet fører en større andel uregulerbar produksjon i kraftmarkedene til store prissvingninger og effektknapphet.

Dagens kraftmarkedsmodeller dekker ikke lenger behovene energimyndighetene og andre aktører har i sitt arbeid. For å kunne levere gode analyser og beslutningsunderlag har energimyndighetene behov for en ny modell. Statkraft, Statnett og Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) vil samarbeide om en kostnadseffektiv anskaffelse og utvikling av ny kraftmarkedsmodell.

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen med 1,2 mill. kroner for å øke NVEs analysekapasitet slik at direktoratet har tilstrekkelig kompetansebredde og prosjektledelse i samarbeids-prosjektet med Statkraft og Statnett.

Økningen motsvares av en tilsvarende reduksjon knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

NVE har behov for økt kunnskapsgrunnlag og data for å utnytte dagens modellapparat inntil ny kraftmarkedsmodell er på plass. NVE skal også bidra i arbeidet med utarbeidelse av anskaffelsesgrunnlag for ny kraftmarkedsmodell i samarbeid med Statnett og Statkraft. Det skal blant annet utredes innkjøps- og finansieringsmodell, organisering av hovedprosjektet og forvaltning av ny kraftmarkedsmodell.

Det foreslås å øke bevilgningen med 2,8 mill. kroner.

Post 26 Reguleringsmyndigheten for energi

Bevilgningen foreslås redusert med 300 000 kroner knyttet til forventede budsjettgevinster fra endrede jobbreisevaner som følge av pandemien, jf. nærmere omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Kap. 1830 Forskning og næringsutvikling

Post 51 Infrastruktur og markedsutvikling for hydrogen

Posten dekker utgifter til pilot- og demonstrasjonsprosjekter som bidrar til tidligfase markedsutvikling for hydrogen, med særlig vekt på utvikling og etablering av infrastruktur. Midlene inngår i et større samarbeid med virkemiddelaktører som Enova, Innovasjon Norge og Gassnova.

For å bidra til å redusere de samlede utgiftsøkningene i 2022 reduseres bevilgningen med 25 mill. kroner. Reduksjonen vil ikke i vesentlig grad gå utover aktiviteten i 2022.

Post 72 Norwegian Energy Partners

Det næringsrettede virkemiddelapparatet skal bidra til økt verdiskaping i norsk økonomi. Norwegian Energy Partners (NORWEP) arbeider for eksport fra de norskbaserte energinæringene. NORWEP er et offentlig-privat-samarbeid, der også næringslivet bidrar med midler. For å styrke NORWEPs tjenestetilbud til energinæringene i 2022, foreslår regjeringen å øke tilskuddet til NORWEP med 5 mill. kroner.

Kap. 1840 CO₂-håndtering

Post 70 Gassnova SF, kan overføres

Ved behandlingen av statsbudsjettet for 2022 vedtok Stortinget å bevilge 15 mill. kroner til utarbeidelse av søknad fra Fortum Oslo Varme til andre søknadsrunde i EUs innovasjonsfond, jf. Innst. 9 S (2021–2022). Fortum Oslo Varme har sendt søknad til EUs Innovasjonsfond. Det er brukt mindre midler enn bevilget og det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 8 mill. kroner.

Post 72 Langskip – fangst og lagring av CO₂, kan overføres

Posten omfatter utgifter til delprosjektene i Langskip. Byggearbeidene hos Norcem og Northern Lights begynte i januar 2021, med planlagt ferdigstillelse i 2024. Som en del av Langskip har staten også åpnet for å gi Fortum Oslo Varme (FOV) tilsagn om inntil 3 060 mill. kroner til CO₂-fangst ved avfallsforbrenningsanlegg på Klemetsrud i Oslo. Statens tilbud forutsetter at FOV oppnår tilstrekkelig egenfinansiering og finansiering fra EU eller andre kilder.

Det foreslås å øke bevilgningen med til sammen 390 mill. kroner, til 3 840 mill. kroner i 2022. Endringen knytter seg til økte kostnader til bygging av fullskala anlegg for karbonfangst ved Norcems sementfabrikk i Brevik og forslag til revidert avtale om fangstprosjekt ved avfallsforbrenningsanlegget på Klemetsrud i Oslo som innebærer byggestart i 2022.

Fangst av CO₂ ved Norcems sementfabrikk i Brevik

I Prop. 1 S Tillegg 1 (2021–2022) redegjorde Olje- og energidepartementet for kostnads-økninger i CO₂-fangstprosjektet til Norcem. Olje- og energidepartementet og Gassnova har gjennomgått dokumentasjon for kostnadsoppdateringen for å vurdere årsakene til endringene og risikoen for ytterligere overskridelser. Det Norske Veritas (DNV) har gjennomført en revisjon av Norcems prosjektstyring. Revisjonen viste ingen avvik.

Det er gjennomført en ekstern kvalitetssikring etter statens prosjektmodell av de oppdaterte kostnadsestimatene og kostnadsøkningene. Det er også gjort en vurdering av risikoen for ytterligere kostnadsoverskridelser i Norcems prosjekt og Langskip som helhet. Gjennomgangen viser at kompleksitet og modenhet ble undervurdert da rammene for Norcems prosjekt ble satt.

Ekstern kvalitetssikrers oppdaterte estimater fra desember 2021 viser en forventet kostnad (P50) for Norcems prosjekt på 4 200 mill. kroner, en økning på 850 mill. kroner siden KS2 ble gjennomført i 2020. Ekstern kvalitetssikrers oppdaterte P85-estimat er 4 600 mill. kroner, en økning på 650 mill. kroner. Kostnadsøkningene skyldes blant annet kontraktsforhandlinger med Aker, undervurdering av prosjektets kompleksitet, designmodning og endring av komponenter, mangelfull kjennskap til eksisterende anlegg og økte kostnader som følge av Covid-19 og markedsendringer.

Gjennomgangen viser også at det er stor sannsynlighet for forsinkelser i prosjektet (på forventning er oppstart fire måneder forsinket), og at forsinkelsene vil påvirke statens kostnader knyttet til Northern Lights. Bygging av karbonfangstanlegget ved Norcems sementfabrikk i Brevik er om lag 30 pst. ferdigstilt.

Gjennom klausuler i avtalen med Norcem er staten forpliktet til å dekke 75 pst. av overskridelsene som gjelder Covid-19 og markedsendringer. Det foreslås på den bakgrunn å øke bevilgningen med 90 mill. kroner.

Partene er i henhold til tilskuddsavtalen forpliktet til i fellesskap å søke en omforent løsning for prosjektet. Med mindre partene blir enige om å fortsette, eller den ene av partene tar på seg å finansiere ferdigstillingen alene, vil prosjektet bli skrinlagt og hver av partene tar sine kostnader. Olje- og energidepartementet og Norcem er i forhandlinger om håndteringen av de øvrige kostnadsoverskridelsene. Olje- og energidepartementet vil komme tilbake til Stortinget angående dette senest i forbindelse med statsbudsjettet for 2023.

Fangst av CO₂ ved avfallsforbrenningsanlegget på Klemetsrud i Oslo

Det er inngått avtale mellom Oslo kommune og de nye eierne av FOV (Hafslund Eco, Infranode og HitecVision) om en finansieringsløsning som sikrer fullfinansiering av et fullskala anlegg for karbonfangst på Klemetsrud. FOV har økt sin egenandel til inntil 4 000 mill. kroner mens Oslo kommune vil dekke inntil 2 100 mill. kroner. Finansieringsløsningen ble vedtatt av Oslo bystyre 27. april, med forbehold om at Olje- og energidepartementet, ESA, NVE og Konkurransetilsynet gir de nødvendige samtykker.

Staten og FOV har inngått en avtale om tilskudd til etablering og drift av et CO₂-fangst-anlegg hos FOV. Avtalen forplikter staten å yte inntil 3 060 mill. 2022-kroner i tilskudd, fordelt på 2 040 mill. kroner til investering og 1 020 mill. kroner til dekning av driftsutgifter. Videre gis et tilleggstilskudd for CO₂ fanget utenfor kvoteplikt lik kvoteprisen i ETS fratrukket CO₂-avgiften. Avtalen trer i kraft dersom FOV oppnår tilstrekkelig egenfinansiering og finansiering fra EU eller andre kilder.

Gassnova har forlenget studieavtalen med FOV. I perioden har FOV utført aktiviteter i forbindelse med utarbeidelse av søknad til andre søknadsrunde i EUs Innovasjonsfond, som også inkluderer aktiviteter for å redusere risiko i en mulig gjennomføringsfase.

Fangstanlegget ved forbrenningsanlegget på Klemetsrud planlegger å fange om lag 400 000 tonn CO₂ i året. Gjennomføring av prosjektet vil gi et betydelig bidrag til utslippsreduksjoner i ikke-kvotepliktig sektor, og til utvikling av klimateknologi som potensielt kan brukes i avfallsbransjen internasjonalt.

Det er gjennomført en ekstern kvalitetssikring etter statens prosjektmodell av kostnadsanslag og prosjekteringsendringer som er gjort i FOVs CO₂-fangstprosjekt. Ekstern kvalitetssikrers beregninger (2. kvartal 2022) indikerer en samlet styringsramme (P50) for investeringskostnadene på 4 650 mill. kroner og kostnadsramme (P85) på 5 550 mill. kroner. Styringsramme for driftskostnadene er beregnet til totalt 2 850 mill. kroner (P50) og kostnadsramme på totalt 3 600 mill. kroner (P85) for 10 års drift.

Det foreslås at staten kan inngå en revidert avtale med FOV der staten dekker 46 pst. av investeringskostnadene fra første krone opp til et maksimalbeløp for staten på 2 040 mill. kroner. Maksimalbeløpet justeres for inflasjon og valutakurser. Videre foreslås det at staten dekker 29 pst. av driftskostnadene opp til et maksimalbeløp for staten på 1 320 mill. kroner i en tiårsperiode fra driftsstart, men ikke etter 30. september 2036. Beløpet justeres for prisendringer og endringer i strømpris. Videre utvides perioden for tilleggstilskudd for CO₂ fanget utenfor kvoteplikt fra åtte til ti år fra faktisk driftsoppstart, men ikke etter 30. september 2036. Eventuelle inntekter til Fortum Oslo Varme fra salg av negative utslipp, sertifikater eller lignende for bio-CCS skal komme til fradrag i tilleggstilskuddet. For å ta høyde for økt motpartsrisiko økes beløpet for selskapets garantistillelse til staten i byggefasen fra 500 mill. kroner til 1 400 mill. kroner. Forslaget innebærer også at selskapet skal ha rett til midlertidig å stanse driften av anlegget dersom driften er tapsbringende. Det vises til forslag til romertallsvedtak.

Statens totale kostnader til investering og drift i ti år, tilleggstilskudd og økt tilskudd til kjøp av kapasitet i transport og lager er med det reviderte forslaget anslått til totalt om lag 3,5 mrd. kroner. Dette inkluderer et tilleggstilskudd som med dagens kvotepris og en opptrapping av CO₂-avgiften til 2 000 kroner per tonn i 2030 gir en beregnet utgift for staten på 130–140 mill. kroner. Tilleggstilskuddet kan bli mange ganger høyere, avhengig av kvotepriser og nivået på CO₂-avgiften.

Kostnadsrammen for statens tilskudd til investeringskostnader økes ikke som følge av forslaget, men vil bli benyttet fullt ut dersom faktiske investeringskostnader for prosjektet tilsvarer forventede kostnader (P50).

Kap. 5582 Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet

Post 70 Bidrag til kulturminnevern i regulerte vassdrag

Sektoravgift for kulturminnevern i regulerte vassdrag dekker utgifter til arkeologiske undersøkelser i vassdrag. Konsesjoner gitt før 1960 der det ikke ble gjort arkeologiske undersøkelser ved utbygging er omfattet av ordningen når konsesjon skal fornyes eller vilkårene revideres. Konsesjonæren betaler en avgift basert på størrelsen på produksjonen i reguleringsmagasinet.

Det foreslås å øke bevilgningen med 25 mill. kroner. Innbetalingene knytter seg til fornyet reguleringskonsesjon for Altevatn og Hol.

Kap. 5680 Statnett SF

Post 85 Utbytte

Konsernets overskudd etter skatt for 2021, justert for endring i saldo for mer- og mindreinntekt etter skatt, utgjør 1 474 mill. kroner. For regnskapsåret 2021 er utbyttet fastsatt til 50 prosent av konsernets årsresultat.

Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 238 mill. kroner, til 737 mill. kroner. Resultatreduksjonen skyldes i hovedsak ekstraordinært høye systemdriftskostnader i 2021, blant annet knyttet til kjøp av oppregulert kraftproduksjon og reservekraft for å sikre balanse i kraftnettet, som følge av høye kraftpriser. Økte systemdriftkostnader i 2021 vil først innvirke på Statnetts inntektsramme i 2023. Økte flaskehalsinntekter brukes til å dekke utgifter som ellers ville måtte vært hentet inn over nettleien, herunder investeringer og drift, og påvirker ikke årsresultatet.

Andre saker

Kraftsituasjonen

Regjeringen redegjorde for utviklingen i kraftsituasjonen 2021–2022 i Meld. St. 11. (2021–2022) Tilleggsmelding til Meld. St. 36 (2020–2021).

I starten av 2022 gikk kraftprisene noe ned i Sør-Norge og mye ned i Midt- og Nord-Norge. I Sør-Norge endte månedsprisene på 141 og 121 øre per kWh for henholdsvis januar og februar, mens det i mars ble satt ny kraftprisrekord på 187 øre per kWh. I april endte kraftprisen på 174 øre per kWh. Prisøkningen siden mars henger sammen med Russlands invasjon av Ukraina og økt usikkerhet i det europeiske kraftmarkedet. Prisforskjellene mellom Sør-Norge og Midt- og Nord-Norge har fortsatt utover i 2022, med gjennomsnittspriser i Midt- og Nord-Norge på henholdsvis 25 og 19 øre per kWh så langt i 2022. Disse delene av Norge påvirkes ikke i like stor grad av forholdene i Europa samtidig som magasinsituasjonen er normal. Likevel hadde Midt-Norge enkelte dager på høye nivåer i midten av april. Etter 22. april har prisene i Midt-Norge ligget på lave nivåer. I Nord-Norge har de lave prisene vedvart, og ligger på nivåer rundt 12 til 22 øre per kWh.

Fyllingsgraden i norske magasiner er per 24. april på 22,1 prosent, et nivå som ikke er uvanlig rett før snøsmeltingen setter inn. Magasinfyllingen er lavest i Sørøst-Norge med en fyllingsgrad på 14,4 prosent. Samlet sett er det rundt normalt med snø i norske fjell, men dette er skjevt fordelt utover landet. Det er mindre snø enn normalt over store deler av Øst-Norge, og normale eller over normale snømengder i resten av landet. Hittil i år har Norge produsert om lag 54,2 TWh og forbruket av kraft har vært på om lag 50,3 TWh. Norge har så langt i 2022 hatt en nettoeksport på 3,8 TWh. Til sammenlikning var nettoeksporten i samme tidsrom for 2021 på 3,3 TWh.

Usikkerheten om utviklingen i kraftsituasjonen videre gjennom 2022 og 2023 er stor, og vil påvirkes av forholdene i energimarkedene i Europa så vel som norske forhold. Termin-prisene på kraft tilsier at kraftprisene vil holde seg på et høyt nivå også i tiden fremover. Regjeringen følger nøye med på situasjonen og har bedt NVE vurdere mulige konsekvenser for den norske kraftsituasjonen under ulike scenarioer for utviklingen fremover.

Videre arbeid

Det er satt i gang et arbeid med en bred og grundig gjennomgang av kraftsituasjonen 2021–2022. Gjennomgangen vil bestå av ulike utredninger og utvalg som vil gi et godt kunnskapsgrunnlag for energipolitikken fremover, jf. omtale under kap. 1800, post 21.

Regjeringen satte 11. februar 2022 ned en bredt sammensatt energikommisjon. I kommisjonen sitter personer og organisasjoner som har som oppgave å representere interessegrupper, virksomheter og arbeidstakere i hele landet. Energikommisjonen skal i hovedtrekk kartlegge energibehovene og foreslå økt energiproduksjon, med mål om at Norge fortsatt skal ha overskuddsproduksjon av kraft og at norsk industri og norske strømkunder fortsatt skal ha rikelig tilgang på fornybar kraft. Det ble 11. juni 2021 også oppnevnt et strømnettutvalg som skal vurdere utviklingen av strømnettet. Strømnettutvalget skal levere sin innstilling innen 15. juni 2022.

Videre vil det settes i gang flere eksterne utredninger, samt gjennomføres interne utredninger i Olje- og energidepartementet (OED) og Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE). Utredningene skal se på den økonomiske og velferdsmessige virkninger av høye kraftpriser, betydningen av høye kraftpriser for forbrukere, vurdering av kraftsituasjonen 2021–2022, vurdering av ulike tiltak i kraftmarkedet samt gjennomgang av de finansielle markedene i Norden og prissikringsmulighetene til kraftleverandørene i Norge.

Det vises til Stortingets anmodningsvedtak nr. 355, 21. januar 2022, i forbindelse med behandlingen av Prop. 50 L (2021–2022), jf. Innst. 118 L (2021–2022):

«Stortinget ber regjeringen i løpet av første halvår 2022 komme tilbake med en evaluering av støttetiltakene for strøm, herunder samfunnsøkonomiske konsekvenser og fordelingsvirkninger. Sammenhengen mellom husholdningenes inntekt og strømforbruk bes belyst.»

I Meld. St. 11. (2021–2022) Tilleggsmelding til Meld. St. 36 (2020–2021), ble det gitt en foreløpig gjennomgang av praktiske erfaringer med strømstønadsordningen og en oversikt over hvordan ordningen har påvirket strømutgiftene til husholdninger. Evalueringen av støttetiltakene vil være en del av de eksterne utredningene som inngår i gjennomgangen av kraftsituasjonen 2021–2022.

Foreløpige resultater fra de ulike arbeidene vil bli presentert i Olje- og energidepartementets Prop. 1 S (2022–2023).

3 Andre saker

3.1 Gjennomgang av byggeprosjekter i statlig sivil sektor

Frem mot neste års statsbudsjett vil regjeringen gjennomgå planene for byggeprosjekter i statlig sivil sektor. Målet er å redusere kostnadene til slike prosjekter, få bedre kostnadskontroll og unngå ytterligere press i norsk økonomi.

Statens samlede investeringer på dette området har økt over flere år og er nå kommet opp på et høyt nivå. Enkelte prosjekter er særlig store og kostbare, samtidig som beregnet samfunnsnytte ofte er mindre enn kostnadene. Samtidig ventes det at handlingsrommet i budsjettene vil reduseres i årene som kommer, slik at det vil være krevende å finansiere prosjektene som nå er under planlegging, uten at det går på bekostning av andre, sentrale velferdsoppgaver. Det er derfor behov for å innrette investeringene mer nøkternt fremover. Det vil støtte opp under en realistisk gjennomføring av de viktigste prosjektene og tiltakene.

Vi ser samtidig utfordringer med kostnadskontroll og kostnadsøkninger i enkelte prosjekter. I en situasjon med press i arbeidsmarkedet og kraftige prisøkninger på innsatsfaktorer, blant annet som følge av krigen i Ukraina, er det et særskilt poeng at staten kan bidra til å avlaste presset i markedet ved å redusere egen aktivitet. Som et første skritt i en bredere gjennomgang vil regjeringen utsette og redusere omfanget av en del konkrete byggeprosjekter. Disse prosjektene er omtalt nærmere under.

Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med en nærmere vurdering av byggeprosjekter i forslag til statsbudsjett for 2023. Gjennomgangen av byggeprosjekter omfatter prosjekter som allerede er igangsatt, prosjekter som har fått oppstartsbevilgning i 2022, og prosjekter som er under planlegging.

Regjeringen vil også komme tilbake til Stortinget med en vurdering av samferdselsprosjekter i forslag til statsbudsjett for 2023. Målet er å redusere kostnadene til slike prosjekter, få bedre kostnadskontroll og unngå ytterligere press i norsk økonomi.

Bakgrunn

Utgiftene til byggeprosjekter i statlig sivil sektor har vokst fra 4,1 mrd. kroner i 2014 til over 9 mrd. kroner i Saldert budsjett 2022, se figur 3.1. I Meld. St. 14 (2020–2021) Perspektivmeldingen 2021 ble det vist til at en lang rekke byggeprosjekter er under planlegging eller utbygging. Utgiftene til byggeprosjekter i statlig sivil sektor ble anslått å øke fra drøyt 6 mrd. kroner i 2021 til knapt 15 mrd. kroner i 2024, dersom alle prosjektene under planlegging og utbygging skulle realiseres. Den ekstraordinære prisveksten vi nå ser i bygge- og anleggsnæringen innebærer at utgiftene nå antas å bli betydelig høyere enn tidligere anslått, dersom det ikke iverksettes tiltak for å redusere utgiftene.

Figur 3.1 Utgifter til byggeprosjekter i statlig sivil sektor.

Kilde: Finansdepartementet

Det høye utgiftsnivået skyldes et høyt aktivitetsnivå, men også at noen store prosjekter har blitt og ventes å bli betydelig dyrere enn anslått på oppstartstidspunktet. Ett slikt prosjekt er samlokalisering av Veterinærinstituttet og Norges miljø- og biovitenskapelige universitet på Ås, som ble ferdigstilt i 2021. Ved oppstart i 2013 var prosjektet anslått å koste 6,2 mrd. kroner (prisnivå per 1. juli 2022). Sluttkostnaden ble 2,4 mrd. kroner høyere enn opprinnelig anslått. I en ekstern evaluering av prosjektet, pekes det på at både fremdriften, kostnadene og usikkerheten i prosjektet ikke har vært under kontroll.

Et annet prosjekt med betydelig økte kostnader er etablering av energiløsning i nytt regjeringskvartal. Sluttkostnaden er nå anslått til 2,3 mrd. kroner, som er mer enn en dobling fra det opprinnelige anslaget fra 2019. Prosjektet ventes ferdigstilt i 2025.

De siste åtte årene er samlet sluttkostnad for porteføljen av ferdigstilte byggeprosjekter hvor Statsbygg er byggherre, 5 pst. høyere enn opprinnelig styringsramme. Dette skyldes i stor grad samlokaliseringsprosjektet på Ås.

Ekstraordinær prisvekst som følge av pandemien og krigen i Ukraina

Siden begynnelsen av 2021 har prisøkningen på varer og tjenester i byggenæringen vært ekstraordinært høy. Prisen på materialer har økt med 16 pst. fra mars 2021 til mars 2022.[3] Enkelte varegrupper har imidlertid hatt en betydelig høyere prisvekst enn dette. Prisene på trelast doblet seg i løpet av 2021, mens prisene på armerings- og konstruksjonsstål økte med 40–50 pst.[4] Høy byggeaktivitet i Norge, begrenset tilbud som følge av smitteverntiltak og flaskehalser i internasjonale forsyningskjeder, trekkes frem som årsaker til prisøkningene.

Mot slutten av 2021 flatet materialprisene ut. I starten av 2022 var det ventet at prisene på trelast og stål ville falle. Lav produksjon av vindkraft vinteren 2021, og stenging av flere atomkraftverk, førte imidlertid til økt bruk av kull og naturgass i kraftproduksjon og rekordhøye energipriser. Energi- og utslippsintensive industrivarer som sement, betong og stål ble dermed dyrere å produsere. Dette har gitt utslag i prisene.

Krigen i Ukraina har forverret situasjonen. Energiprisene har økt ytterligere. Om lag 1/3 av EUs import av såkalte lange stålprodukter, som armering, kommer fra Russland, Hviterussland og Ukraina. Eksportstans som følge av sanksjoner og krigshandlinger har ført til bortfall av om lag 10 pst. av det samlede tilbudet av lange stålprodukter i EU. Prisene på armeringsstål steg med 26 pst. fra februar til mars 2022, ifølge SSBs materialindeks. Det er varslet at prisene vil stige enda mer. Russland er også en betydelig aktør innen tømmer og metaller.

Nye smitteverntiltak i flere kinesiske byer kan skape utfordringer for internasjonale forsyningskjeder også i år. Selv om produksjonskostnadene for en del byggevarer har økt, skyldes trolig deler av prisveksten frykt for knapphet på materialer. I motsatt retning trekker forventning om økte renter, som kan føre til lavere investeringer i mange land. På noe sikt ventes dette å gi bedre balanse i markedene for bygg og anlegg. Hvor lenge prisene vil forbli høye, avhenger også av varigheten på krigen i Ukraina og handelssanksjonene.

Nærmere omtale av konkrete byggeprosjekter

Nytt regjeringskvartal – nedskalering av prosjektet

Det nye regjeringskvartalet er et av de største byggeprosjektene i norsk historie. Prosjektet er delt inn i flere delprosjekter, herunder tre byggetrinn, og skal etter planen stå ferdig i 2030. Byggetrinn 1 består av bygging av A- og D-blokken, kjeller, arbeid på Ring 1 og perimetersikring, samt rehabilitering av Høyblokken (H-blokken). I byggetrinn 2 inngår bygging av C-blokken og ytterligere kjellerarbeider. I byggetrinn 3 er det planlagt å bygge B- og E-blokken, samt å rehabilitere G-blokken. Eksternt kontrollsenter, 22. juli-senteret, byrom og sjøvannsanlegg for energiforsyning er også del av det store prosjektet. Det etableres også sikker, teknisk infrastruktur (STI) i tilknytning til prosjektet. Konseptvalget for nytt regjeringskvartal ble tatt i 2014. Forventet kostnad for konseptvalget ble i KS2-rapporten for byggetrinn 1 fra 2020 anslått til 16,9 mrd. 2019-kroner (P50), ekskl. Ring 1 og permanent 22. juli-senter. I Prop. 1 S (2021–2022) for Kommunal- og moderniseringsdepartementet ble den forventede kostnaden (P50) for det store regjeringskvartal-prosjektet anslått til 34,3 mrd. kroner.[5] P85-verdien[6] ble anslått til 40,7 mrd. kroner, hvorav kostnadsrammen for byggetrinn 1 utgjorde 20,9 mrd. kroner. Samtidig er det nå behov for å øke kostnadsrammen for byggetrinn 1 for å i det hele tatt kunne gå videre i byggingen, jf. omtale under Andre saker i avsnitt 2.5.

Figur 3.2 Illustrasjon av byggetrinn i nytt regjeringskvartal

Kilde: Statsbygg/Team Urbis.

I lys av prosjektets omfang og ekspansive utvikling, har regjeringen siden den tiltrådte gjennomgått premisser og innretning av prosjektet med mål om å ha kontroll på prosjektgjennomføringen samt å redusere kostnadene. Flere av delprosjektene er imidlertid alt gjennomført og premissene for videre bearbeiding av prosjektet er begrenset gitt beslutninger som er tatt i tidlige faser av prosjektet.

Handlingsrommet for å gjøre endringer i byggetrinn 1, som er igangsatt, er vesentlig mindre enn i senere byggetrinn. Vurderingen nå er at den eneste gjenstående muligheten for å gjennomføre betydelige kutt i byggetrinn 1, er å ikke bygge A-blokken. Dersom A-blokken ikke bygges, er det uklart om byggetrinn 1 kan tas i bruk av departementene, blant annet fordi en rekke fellesfunksjoner er plassert i A-blokken. Regjeringen vil i lys av dette gå videre med byggetrinn 1.

Det vil bli gjennomført betydelige kutt i senere byggetrinn av prosjektet, sammenlignet med det som til nå har vært planlagt. De to planlagte nybyggene i byggetrinn 3, B- og E-blokken, vil ikke bli bygget. Regjeringen har konkludert at nytt regjeringskvartal skal dimensjoneres for 4 100 ansatte som er dagens antall ansatte. I dagens planer er det planlagt for 4 700 ansatte i 2034. I tillegg vil regjeringen vesentlig redusere omfanget av rehabiliteringen av G-blokken. Det skal også arbeides videre med tiltak som reduserer kostnadene ved ombyggingen av Ring 1. Tiltakene som regjeringen nå legger opp til anslås på usikkert grunnlag å redusere kostnadene i prosjektet med om lag 4–5 mrd. kroner. Tallene er beheftet med usikkerhet.

NTNU Campussamling

Prosjekt NTNU Campussamling har en vedtatt kostnadsramme på 11,9 mrd. kroner. Regjeringen legger opp til at prosjektet NTNU Campussamling i Trondheim ikke videreføres i sin nåværende form. Regjeringen har derfor avsluttet arbeidet med det forprosjektet som opprinnelig var satt i gang, og startet et arbeid med å utrede alternativer for betydelige nedskaleringer av prosjektet. Regjeringen vil komme tilbake til ev. videre arbeid med prosjektet i statsbudsjettet for 2023. For 2022 foreslår regjeringen å redusere bevilgningen til prosjektet med 196 mill. kroner. Det vises til omtale under kap. 530, postene 30 og 45 i avsnitt 2.5.

Nytt Vikingtidsmuseum ved Universitet i Oslo

Det ble i 2020 gitt oppstartsbevilgning til rehabilitering og utbygging av Vikingtidsmuseet ved Universitetet i Oslo. Kostnadsrammen er i dag 2,4 mrd. kroner (prisnivå per 1. juli 2022). Våren 2022 ble det klart at dagens planer for nytt Vikingtidsmuseum ikke kan realiseres innenfor kostnadsrammen. Nye prognoser per april 2022 tilsier at kostnadene ligger an til å bli om lag 1 mrd. kroner høyere enn vedtatt kostnadsramme. Anslaget er usikkert. Årsaken er bl.a. undervurdert kompleksitet i samlingens sikkerhet og i nytt bygg, økte kostnader som følge av covid-19-pandemien og ekstraordinært høy prisstigning.

Regjeringen vil nå gjennomgå prosjektet med sikte på at det skal gjennomføres innenfor gjeldende kostnadsramme. Imens skal nødvendige arbeider for å sikre samlingen gjennomføres.

Rehabilitering av Nationaltheatret

Stortinget bevilget i statsbudsjettet for 2018 midler til igangsetting av forprosjektering av rehabilitering av Nationaltheatret. Kulturdepartementet har gitt Statsbygg i oppdrag å føre prosjektet frem til ferdig forprosjekt. Det ble i 2021 også gitt oppdrag om forenkling og omprosjektering av prosjektet. I Saldert budsjett 2022 er det bevilget 40 mill. kroner til mulig igangsetting av byggeprosjektet. Siste anslag for kostnadsramme for selve byggeprosjektet er på 4,4 mrd. kroner. Anslaget er fortsatt under kvalitetssikring, og det er ikke fastsatt kostnadsramme for prosjektet. Siste anslag innebærer en betydelig økning sammenlignet med anslaget ved oppstart av forprosjektet i 2018, blant annet knyttet til behov for refundamentering.

Regjeringen vil gjennomgå og utrede prosjektet videre før det ev. fremmes forslag om gjennomføring. Utredningen skal inkludere et nullalternativ som kun omfatter nødvendige tiltak for at bygget skal ha en akseptabel standard for videre drift. Forsinket oppstart av rehabiliteringen av Nationaltheatret vil ha konsekvenser for teateret, og regjeringen foreslår derfor å omdisponere midler fra igangsetting til videre planlegging av byggeprosjektet for å kunne planlegge nødvendige tiltak for å sikre at bygget skal kunne benyttes frem til rehabilitering kan settes i gang, jf. omtale under kap. 2445, post 31 i avsnitt 2.5.

Ocean Space Centre

Regjeringen foreslår å utsette oppstart av Ocean Space Centre i Trondheim til senest 2025. Kostnadsrammen for både byggeprosjektet og brukerutstyrsprosjektet er 4,3 mrd. kroner, til sammen 8,6 mrd. kroner. Det er en betydelig og økende usikkerhet knyttet til kostnadene ved prosjektet, blant annet på grunn av økte materialkostnader. Prosjektet består for en stor del av stål og betong, som har hatt en betydelig prisvekst det siste året.

Tiden frem til oppstart vil bli brukt til å omarbeide prosjektet, identifisere mulige kutt og vurdere kostnadsbildet. Det foreslås å redusere bevilgningen til prosjektet med 405 mill. kroner i 2022, jf. omtale under kap. 530, post 31 i avsnitt 2.5. Regjeringen vil i forbindelse med statsbudsjettet for 2023 gjøre en ny vurdering av mulighetene for oppstart av prosjektet i løpet av 2023.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2022.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2022 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2022

I

I statsbudsjettet for 2022 gjøres følgende endringer:

Utgifter:

Kap.

Post

Formål

Kroner

1

H.M. Kongen og H.M. Dronningen:

50

Det kongelige hoff, nedsettes med

31 000 000

fra kr 228 443 000 til kr 197 443 000

51

Særskilte prosjekter ved Det kongelige hoff, forhøyes med

74 200 000

fra kr 57 000 000 til kr 131 200 000

21

Statsrådet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

3 400 000

fra kr 173 969 000 til kr 177 369 000

41

Stortinget:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

300 000

fra kr 1 018 485 000 til kr 1 018 185 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

2 800 000

fra kr 2 400 000 til kr 5 200 000

70

Tilskudd til partigruppene, forhøyes med

14 000 000

fra kr 210 600 000 til kr 224 600 000

61

Høyesterett:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 410, post 1, forhøyes med

1 434 000

fra kr 125 332 000 til kr 126 766 000

100

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

4 300 000

fra kr 2 386 875 000 til kr 2 382 575 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

15 000 000

fra kr 23 424 000 til kr 38 424 000

116

Internasjonale organisasjoner:

70

Pliktige bidrag, nedsettes med

12 000 000

fra kr 1 477 200 000 til kr 1 465 200 000

117

EØS-finansieringsordningene:

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres, nedsettes med

65 388 000

fra kr 2 745 000 000 til kr 2 679 612 000

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres, nedsettes med

46 509 000

fra kr 2 375 000 000 til kr 2 328 491 000

118

Utenrikspolitiske satsinger:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres,kan nyttes under post 70, 71, 72 og 73, nedsettes med

2 900 000

fra kr 96 831 000 til kr 93 931 000

70

Nordområdetiltak, samarbeid med Russland og atomsikkerhet, kan overføres,kan nyttes under post 21, nedsettes med

12 000 000

fra kr 221 771 000 til kr 209 771 000

140

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

3 440 000

fra kr 1 676 320 000 til kr 1 672 880 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

38 400 000

fra kr 135 583 000 til kr 97 183 000

141

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad):

1

Driftsutgifter, forhøyes med

8 512 000

fra kr 294 390 000 til kr 302 902 000

144

Norsk senter for utvekslingssamarbeid (Norec):

1

Driftsutgifter, nedsettes med

172 000

fra kr 54 809 000 til kr 54 637 000

70

Utvekslingsordninger, kan overføres, nedsettes med

13 000 000

fra kr 133 477 000 til kr 120 477 000

150

Humanitær bistand:

70

Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres, forhøyes med

1 450 000 000

fra kr 3 938 789 000 til kr 5 388 789 000

151

Fred, sikkerhet og globalt samarbeid:

71

Globale sikkerhetsspørsmål og nedrustning, kan overføres, nedsettes med

104 990 000

fra kr 180 060 000 til kr 75 070 000

72

Stabilisering av land i krise og konflikt, kan overføres, nedsettes med

140 000 000

fra kr 864 829 000 til kr 724 829 000

73

FN og globale utfordringer, kan overføres, nedsettes med

65 000 000

fra kr 318 138 000 til kr 253 138 000

74

Pliktige bidrag til FN-organisasjoner mv., kan overføres, nedsettes med

15 000 000

fra kr 365 990 000 til kr 350 990 000

152

Menneskerettigheter:

70

Menneskerettigheter, kan overføres, nedsettes med

136 166 000

fra kr 671 617 000 til kr 535 451 000

71

FNs høykommissær for menneskerettigheter (OHCHR), kan overføres, nedsettes med

98 500 000

fra kr 197 000 000 til kr 98 500 000

159

Regionbevilgninger:

70

Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres, nedsettes med

40 000 000

fra kr 752 011 000 til kr 712 011 000

71

Europa og Sentral-Asia, kan overføres, forhøyes med

300 000 000

fra kr 656 634 000 til kr 956 634 000

72

Afghanistan, kan overføres, nedsettes med

60 000 000

fra kr 475 241 000 til kr 415 241 000

75

Afrika, kan overføres, nedsettes med

250 000 000

fra kr 2 552 693 000 til kr 2 302 693 000

76

Asia, kan overføres, nedsettes med

60 000 000

fra kr 483 503 000 til kr 423 503 000

160

Helse:

70

Helse, kan overføres, nedsettes med

470 000 000

fra kr 3 877 297 000 til kr 3 407 297 000

71

Verdens helseorganisasjon (WHO), kan overføres, nedsettes med

118 000 000

fra kr 235 500 000 til kr 117 500 000

72

FNs aidsprogram (UNAIDS), kan overføres, nedsettes med

20 000 000

fra kr 45 000 000 til kr 25 000 000

161

Utdanning, forskning og faglig samarbeid:

70

Utdanning, kan overføres, nedsettes med

553 000 000

fra kr 1 366 798 000 til kr 813 798 000

71

Forskning, kan overføres, nedsettes med

10 000 000

fra kr 208 846 000 til kr 198 846 000

72

Kunnskapsbanken og faglig samarbeid, kan overføres, nedsettes med

250 000 000

fra kr 1 003 214 000 til kr 753 214 000

162

Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi:

70

Næringsutvikling og handel, kan overføres, nedsettes med

75 000 000

fra kr 364 536 000 til kr 289 536 000

71

Matsikkerhet, fisk og landbruk, kan overføres, forhøyes med

200 000 000

fra kr 1 451 966 000 til kr 1 651 966 000

72

Fornybar energi, kan overføres, nedsettes med

40 000 000

fra kr 816 500 000 til kr 776 500 000

163

Klima, miljø og hav:

70

Miljø og klima, kan overføres, nedsettes med

50 000 000

fra kr 1 564 431 000 til kr 1 514 431 000

71

Bærekraftige hav og tiltak mot marin forsøpling, kan overføres, nedsettes med

96 000 000

fra kr 256 967 000 til kr 160 967 000

164

Likestilling:

70

Likestilling, kan overføres, nedsettes med

64 500 000

fra kr 183 319 000 til kr 118 819 000

71

FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women), kan overføres, nedsettes med

75 200 000

fra kr 100 300 000 til kr 25 100 000

170

Sivilt samfunn:

70

Sivilt samfunn, kan overføres, nedsettes med

208 160 000

fra kr 2 480 665 000 til kr 2 272 505 000

171

FNs utviklingsarbeid:

70

FNs utviklingsprogram (UNDP), nedsettes med

440 000 000

fra kr 464 400 000 til kr 24 400 000

71

FNs barnefond (UNICEF), nedsettes med

357 450 000

fra kr 490 600 000 til kr 133 150 000

72

FNs fellesfond for bærekraftig utvikling, kan overføres, nedsettes med

15 000 000

fra kr 15 000 000 til kr 0

73

Internasjonale rekrutteringer og tilskudd til andre tiltak i FN, kan overføres, nedsettes med

37 000 000

fra kr 59 099 000 til kr 22 099 000

179

Flyktningtiltak i Norge:

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

5 819 406 000

fra kr 573 029 000 til kr 6 392 435 000

200

Kunnskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 257 000

fra kr 366 664 000 til kr 365 407 000

201

Analyse og kunnskapsgrunnlag:

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

900 000

fra kr 261 361 000 til kr 262 261 000

220

Utdanningsdirektoratet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 122 000

fra kr 351 748 000 til kr 350 626 000

221

Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

62 000

fra kr 16 034 000 til kr 15 972 000

222

Statlige skoler og fjernundervisningstjenester:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

978 000

fra kr 150 933 000 til kr 151 911 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

138 000

fra kr 2 067 000 til kr 2 205 000

224

Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre:

70

Freds- og menneskerettighetssentre, forhøyes med

2 400 000

fra kr 110 460 000 til kr 112 860 000

225

Tiltak i grunnopplæringen:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

10 423 000

fra kr 23 684 000 til kr 13 261 000

21

Spesielle driftsutgifter, nedsettes med

90 010 000

fra kr 114 774 000 til kr 24 764 000

60

Tilskudd til landslinjer, nedsettes med

2 293 000

fra kr 247 269 000 til kr 244 976 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

94 958 000

fra kr 1 608 247 000 til kr 1 703 205 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere, nedsettes med

112 086 000

fra kr 1 683 722 000 til kr 1 571 636 000

228

Tilskudd til frittstående skoler mv.:

70

Frittstående grunnskoler, overslagsbevilgning, nedsettes med

4 568 000

fra kr 3 198 229 000 til kr 3 193 661 000

71

Frittstående videregående skoler, overslagsbevilgning, forhøyes med

3 504 000

fra kr 1 740 303 000 til kr 1 743 807 000

72

Diverse skoler som gir yrkesrettet opplæring, overslagsbevilgning, forhøyes med

262 000

fra kr 155 354 000 til kr 155 616 000

73

Frittstående grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning, nedsettes med

123 000

fra kr 109 297 000 til kr 109 174 000

74

Frittstående videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning,

forhøyes med

22 000

fra kr 13 335 000 til kr 13 357 000

76

Andre frittstående skoler, overslagsbevilgning, forhøyes med

48 000

fra kr 60 813 000 til kr 60 861 000

77

Den tysk-norske skolen i Oslo, overslagsbevilgning, nedsettes med

14 000

fra kr 30 309 000 til kr 30 295 000

230

Statlig spesialpedagogisk støttesystem:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

12 895 000

fra kr 619 786 000 til kr 606 891 000

231

Barnehager:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

676 000

fra kr 531 839 000 til kr 531 163 000

242

Norges grønne fagskole - Vea:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

21 000

fra kr 30 843 000 til kr 30 822 000

251

22. juli-senteret:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 01, forhøyes med

2 300 000

fra kr 10 000 000 til kr 12 300 000

256

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

618 000

fra kr 352 728 000 til kr 352 110 000

257

Kompetanseprogrammet:

70

Tilskudd, kan overføres, nedsettes med

30 000 000

fra kr 305 873 000 til kr 275 873 000

258

Tiltak for livslang læring:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

300 000

fra kr 148 424 000 til kr 148 124 000

260

Universiteter og høyskoler:

50

Statlige universiteter og høyskoler, forhøyes med

65 462 000

fra kr 39 505 381 000 til kr 39 570 843 000

70

Private høyskoler, nedsettes med

3 726 000

fra kr 2 087 647 000 til kr 2 083 921 000

270

Studentvelferd:

75

Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres, nedsettes med

478 703 000

fra kr 959 158 000 til kr 480 455 000

271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

221 000

fra kr 162 569 000 til kr 162 348 000

272

Tiltak for internasjonalisering og høyere utdanning:

52

Tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 72, nedsettes med

75 000 000

fra kr 359 119 000 til kr 284 119 000

273

Kunnskapssektorens tjenesteleverandør:

50

Kunnskapssektorens tjenesteleverandør, nedsettes med

279 000

fra kr 179 008 000 til kr 178 729 000

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, nedsettes med

577 000

fra kr 143 290 000 til kr 142 713 000

284

De nasjonale forskningsetiske komiteene:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

30 000

fra kr 19 823 000 til kr 19 793 000

285

Norges forskningsråd:

53

Sektorovergripende og strategiske satsinger, forhøyes med

44 000 000

fra kr 1 885 508 000 til kr 1 929 508 000

55

Virksomhetskostnader, forhøyes med

4 925 000

fra kr 782 233 000 til kr 787 158 000

288

Internasjonale samarbeidstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, nedsettes med

12 800 000

fra kr 53 307 000 til kr 40 507 000

72

Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner, forhøyes med

11 451 000

fra kr 299 268 000 til kr 310 719 000

73

EUs rammeprogram for forskning og innovasjon, nedsettes med

26 033 000

fra kr 3 310 007 000 til kr 3 283 974 000

74

EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett, forhøyes med

237 320 000

fra kr 607 032 000 til kr 844 352 000

75

UNESCO-kontingent, nedsettes med

1 957 000

fra kr 22 556 000 til kr 20 599 000

300

Kultur- og likestillingsdepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

636 000

fra kr 180 891 000 til kr 180 255 000

79

Til disposisjon, forhøyes med

5 800 000

fra kr 11 930 000 til kr 17 730 000

315

Frivillighetsformål:

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg, forhøyes med

46 500 000

fra kr 298 970 000 til kr 345 470 000

86

Idrettstiltak, nedsettes med

5 800 000

fra kr 64 675 000 til kr 58 875 000

320

Norsk kulturråd:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

250 000

fra kr 195 536 000 til kr 195 286 000

75

Tilskudd til litteraturhus, kunstscener og kompanier m.m., forhøyes med

4 300 000

fra kr 273 760 000 til kr 278 060 000

322

Bygg og offentlige rom:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

30 000

fra kr 24 096 000 til kr 24 066 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

3 000 000

fra kr 40 082 000 til kr 43 082 000

50

Kunst i offentlige rom, nedsettes med

3 000 000

fra kr 11 750 000 til kr 8 750 000

323

Musikk og scenekunst:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

110 000

fra kr 98 834 000 til kr 98 724 000

325

Allmenne kulturformål:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

100 000

fra kr 74 928 000 til kr 74 828 000

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres, nedsettes med

5 412 000

fra kr 95 080 000 til kr 89 668 000

77

Stimuleringsmidler til kultur, frivillighet og idrett ifb. covid-19, nedsettes med

60 000 000

fra kr 1 780 000 000 til kr 1 720 000 000

326

Språk- og bibliotekformål:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 070 000

fra kr 761 431 000 til kr 760 361 000

327

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

100 000

fra kr 76 786 000 til kr 76 686 000

328

Museer m.m.:

70

Det nasjonale museumsnettverket, forhøyes med

1 000 000

fra kr 2 028 555 000 til kr 2 029 555 000

329

Arkivformål:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

5 600 000

fra kr 413 811 000 til kr 408 211 000

334

Film- og dataspillformål:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

2 660 000

fra kr 124 486 000 til kr 121 826 000

335

Medieformål:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

70 000

fra kr 58 342 000 til kr 58 272 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

512 000

fra kr 2 146 000 til kr 2 658 000

339

Pengespill, lotterier og stiftelser:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

90 000

fra kr 92 329 000 til kr 92 239 000

350

Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

30 000

fra kr 25 075 000 til kr 25 045 000

351

Likestilling og ikke-diskriminering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, forhøyes med

2 000 000

fra kr 16 354 000 til kr 18 354 000

72

Lesbiske, homofile, bifile, transpersoner og interkjønn, nedsettes med

2 000 000

fra kr 22 095 000 til kr 20 095 000

352

Nedsatt funksjonsevne:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71, nedsettes med

2 000 000

fra kr 20 897 000 til kr 18 897 000

353

Likestillings- og diskrimineringsombudet:

50

Basisbevilgning, nedsettes med

60 000

fra kr 49 040 000 til kr 48 980 000

400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

8 863 000

fra kr 509 162 000 til kr 518 025 000

410

Domstolene:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 1, forhøyes med

28 155 000

fra kr 2 909 922 000 til kr 2 938 077 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

9 965 000

fra kr 88 110 000 til kr 98 075 000

414

Forliksråd og andre domsutgifter:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

370 000

fra kr 275 251 000 til kr 274 881 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

2 500 000

fra kr 38 388 000 til kr 40 888 000

430

Kriminalomsorgen:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

2 213 000

fra kr 5 043 900 000 til kr 5 041 687 000

432

Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

225 000

fra kr 202 528 000 til kr 202 303 000

433

Konfliktråd:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

123 000

fra kr 137 930 000 til kr 137 807 000

440

Politiet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

138 299 000

fra kr 21 442 088 000 til kr 21 303 789 000

22

Søk etter antatt omkomne, kan overføres, nedsettes med

7 551 000

fra kr 9 882 000 til kr 2 331 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

88 000 000

fra kr 140 251 000 til kr 52 251 000

73

Internasjonale forpliktelser, mv., kan overføres, nedsettes med

100 000 000

fra kr 589 792 000 til kr 489 792 000

442

Politihøgskolen:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

12 488 000

fra kr 633 618 000 til kr 646 106 000

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

1

Driftsutgifter, nedsettes med

790 000

fra kr 1 242 194 000 til kr 1 241 404 000

445

Den høyere påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

3 220 000

fra kr 312 974 000 til kr 316 194 000

446

Den militære påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

14 000

fra kr 9 159 000 til kr 9 145 000

448

Grensekommissæren:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

7 000

fra kr 5 983 000 til kr 5 976 000

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

33 934 000

fra kr 1 100 139 000 til kr 1 066 205 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

30 500 000

fra kr 191 344 000 til kr 221 844 000

60

Refusjoner til kommunene og statsforvalterne mv., nedsettes med

180 000 000

fra kr 180 000 000 til kr 0

452

Sentral krisehåndtering:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

58 000

fra kr 27 548 000 til kr 27 490 000

453

Sivil klareringsmyndighet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

15 000

fra kr 52 324 000 til kr 52 309 000

454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

50 690 000

fra kr 746 729 000 til kr 797 419 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

986 818 000

fra kr 2 594 796 000 til kr 1 607 978 000

455

Redningstjenesten:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

79 000

fra kr 121 490 000 til kr 121 411 000

73

Tilskudd til Redningsselskapet, forhøyes med

5 000 000

fra kr 128 043 000 til kr 133 043 000

457

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

4 290 000

fra kr 407 305 000 til kr 403 015 000

460

Spesialenheten for politisaker:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

91 000

fra kr 59 542 000 til kr 59 451 000

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

494 000

fra kr 1 255 953 000 til kr 1 255 459 000

467

Norsk Lovtidend:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

707 000

fra kr 9 264 000 til kr 8 557 000

468

Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

18 000

fra kr 19 485 000 til kr 19 467 000

470

Fri rettshjelp:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

400 000

fra kr 704 255 000 til kr 703 855 000

473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

48 000

fra kr 77 923 000 til kr 77 875 000

70

Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning, forhøyes med

3 000 000

fra kr 402 912 000 til kr 405 912 000

480

Svalbardbudsjettet:

50

Tilskudd, nedsettes med

75 000

fra kr 458 036 000 til kr 457 961 000

490

Utlendingsdirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

26 520 000

fra kr 1 281 893 000 til kr 1 308 413 000

21

Spesielle driftsutgifter, asylmottak, forhøyes med

372 339 000

fra kr 4 626 026 000 til kr 4 998 365 000

70

Stønader til beboere i asylmottak, forhøyes med

15 014 000

fra kr 370 491 000 til kr 385 505 000

73

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak, kan nyttes under kap. 671, post 60, nedsettes med

6 814 000

fra kr 28 078 000 til kr 21 264 000

75

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres, nedsettes med

3 398 000

fra kr 65 808 000 til kr 62 410 000

491

Utlendingsnemnda:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21, nedsettes med

1 520 000

fra kr 269 637 000 til kr 268 117 000

21

Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling, kan nyttes under post 1, nedsettes med

500 000

fra kr 13 154 000 til kr 12 654 000

500

Kommunal- og distriktsdepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 893 000

fra kr 431 676 000 til kr 429 783 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, forhøyes med

8 200 000

fra kr 94 056 000 til kr 102 256 000

502

Tariffavtalte avsetninger mv.:

72

Pensjonskostnader tjenestemannsorganisasjonene, nedsettes med

14 000 000

fra kr 31 000 000 til kr 17 000 000

505

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

4 000 000

fra kr 36 000 000 til kr 40 000 000

90

Utlån, overslagsbevilgning, forhøyes med

2 700 000 000

fra kr 11 400 000 000 til kr 14 100 000 000

506

Yrkesskadeforsikring:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning, forhøyes med

17 000 000

fra kr 90 000 000 til kr 107 000 000

507

Gruppelivsforsikring:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning, forhøyes med

13 000 000

fra kr 187 000 000 til kr 200 000 000

510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

430 000

fra kr 682 908 000 til kr 683 338 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

13 200 000

fra kr 22 193 000 til kr 35 393 000

525

Statsforvalterne:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

2 256 000

fra kr 1 905 347 000 til kr 1 903 091 000

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen:

30

Prosjektering av bygg, kan overføres, nedsettes med

161 000 000

fra kr 336 000 000 til kr 175 000 000

31

Igangsetting av byggeprosjekter, kan overføres, nedsettes med

405 000 000

fra kr 450 000 000 til kr 45 000 000

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres, forhøyes med

600 000 000

fra kr 1 356 600 000 til kr 1 956 600 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

15 000 000

fra kr 228 600 000 til kr 243 600 000

540

Digitaliseringsdirektoratet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

326 000

fra kr 132 155 000 til kr 131 829 000

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter, kan overføres, nedsettes med

12 626 000

fra kr 151 166 000 til kr 138 540 000

543

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

521 000

fra kr 237 486 000 til kr 236 965 000

553

Regional- og distriktsutvikling:

68

Kommunal kompensasjonsordning til lokale virksomheter, nedsettes med

250 000 000

fra kr 500 000 000 til kr 250 000 000

554

Kompetansesenter for distriktsutvikling:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

114 000

fra kr 33 452 000 til kr 33 338 000

560

Samiske formål:

50

Samisk språk, kultur og samfunnsliv, forhøyes med

1 000 000

fra kr 559 645 000 til kr 560 645 000

571

Rammetilskudd til kommuner:

60

Innbyggertilskudd, nedsettes med

8 896 150 000

fra kr 144 693 599 000 til kr 135 797 449 000

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner:

60

Innbyggertilskudd, nedsettes med

2 400 000 000

fra kr 40 129 892 000 til kr 37 729 892 000

64

Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 571, post 64, forhøyes med

53 000 000

fra kr 1 892 000 000 til kr 1 945 000 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

70

Bostøtte, overslagsbevilgning, nedsettes med

800 000 000

fra kr 5 103 588 000 til kr 4 303 588 000

76

Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller, kan overføres, nedsettes med

63 800 000

fra kr 621 101 000 til kr 557 301 000

587

Direktoratet for byggkvalitet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

122 000

fra kr 105 277 000 til kr 105 155 000

595

Statens kartverk:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 og 45, nedsettes med

570 000

fra kr 894 263 000 til kr 893 693 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1 og 45, forhøyes med

29 000 000

fra kr 255 793 000 til kr 284 793 000

30

Geodesiobservatoriet, kan overføres, forhøyes med

11 000 000

fra kr 27 201 000 til kr 38 201 000

600

Arbeids- og inkluderingsdepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

627 000

fra kr 265 835 000 til kr 265 208 000

601

Utredningsvirksomhet, forskning mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

4 000 000

fra kr 64 070 000 til kr 68 070 000

22

Kunnskapsutvikling i IA-avtalen mv., kan overføres, nedsettes med

4 000 000

fra kr 29 160 000 til kr 25 160 000

605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

109 805 000

fra kr 12 500 450 000 til kr 12 390 645 000

611

Pensjoner av statskassen:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning, nedsettes med

700 000

fra kr 16 800 000 til kr 16 100 000

612

Tilskudd til Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning, forhøyes med

1 010 754 000

fra kr 8 983 246 000 til kr 9 994 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning, nedsettes med

38 000 000

fra kr 179 000 000 til kr 141 000 000

634

Arbeidsmarkedstiltak:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

19 200 000

fra kr 456 175 000 til kr 436 975 000

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres, nedsettes med

318 698 000

fra kr 7 620 035 000 til kr 7 301 337 000

77

Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres, nedsettes med

8 212 000

fra kr 1 801 595 000 til kr 1 793 383 000

635

Ventelønn:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning, nedsettes med

400 000

fra kr 2 700 000 til kr 2 300 000

640

Arbeidstilsynet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

786 000

fra kr 773 018 000 til kr 772 232 000

642

Petroleumstilsynet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21, nedsettes med

321 000

fra kr 322 025 000 til kr 321 704 000

643

Statens arbeidsmiljøinstitutt:

50

Statstilskudd, nedsettes med

66 000

fra kr 160 012 000 til kr 159 946 000

660

Krigspensjon:

71

Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning, forhøyes med

1 000 000

fra kr 97 000 000 til kr 98 000 000

664

Pensjonstrygden for sjømenn:

70

Tilskudd, forhøyes med

500 000

fra kr 25 900 000 til kr 26 400 000

665

Pensjonstrygden for fiskere:

70

Tilskudd, nedsettes med

10 400 000

fra kr 35 500 000 til kr 25 100 000

666

Avtalefestet pensjon (AFP):

70

Tilskudd, overslagsbevilgning, forhøyes med

30 000 000

fra kr 3 310 000 000 til kr 3 340 000 000

667

Supplerende stønad til personer over 67 år:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning, nedsettes med

40 000 000

fra kr 400 000 000 til kr 360 000 000

671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

62

Kommunale innvandrertiltak, nedsettes med

1 800 000

fra kr 257 256 000 til kr 255 456 000

672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

1 800 000

fra kr 78 731 000 til kr 80 531 000

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere, forhøyes med

282 300 000

fra kr 1 017 613 000 til kr 1 299 913 000

61

Kompetansekartlegging i mottak før bosetting, nedsettes med

258 000

fra kr 602 000 til kr 344 000

700

Helse- og omsorgsdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

7 432 000

fra kr 273 803 000 til kr 281 235 000

701

E-helse, helseregistre mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, nedsettes med

29 500 000

fra kr 593 274 000 til kr 563 774 000

702

Beredskap:

22

Beredskapslagring legemidler og smittevernutstyr, kan overføres, kan nyttes under post 71, nedsettes med

1 850 000 000

fra kr 5 850 000 000 til kr 4 000 000 000

71

Tilskudd til beredskapslagring legemidler og smittevernutstyr, kan overføres, kan nyttes under post 22, nedsettes med

150 000 000

fra kr 500 000 000 til kr 350 000 000

704

Norsk helsearkiv:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

350 000

fra kr 65 884 000 til kr 65 534 000

708

Eldreombudet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 000 000

fra kr 10 722 000 til kr 9 722 000

709

Pasient- og brukerombud:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

3 000 000

fra kr 75 321 000 til kr 78 321 000

710

Vaksiner mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

13 210 000

fra kr 267 509 000 til kr 280 719 000

22

Salgs- og beredskapsprodukter m.m., kan overføres, forhøyes med

119 233 000

fra kr 148 077 000 til kr 267 310 000

23

Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19, kan overføres, nedsettes med

11 000 000

fra kr 3 969 770 000 til kr 3 958 770 000

714

Folkehelse:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79, nedsettes med

2 500 000

fra kr 127 273 000 til kr 124 773 000

79

Andre tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21, nedsettes med

9 720 000

fra kr 107 603 000 til kr 97 883 000

717

Legemiddeltiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

119 000

fra kr 11 920 000 til kr 11 801 000

732

Regionale helseforetak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

3 280 000

fra kr 19 116 000 til kr 22 396 000

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75, forhøyes med

731 800 000

fra kr 2 763 200 000 til kr 3 495 000 000

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres, forhøyes med

380 800 000

fra kr 61 478 635 000 til kr 61 859 435 000

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres, forhøyes med

134 890 000

fra kr 21 777 400 000 til kr 21 912 290 000

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres, forhøyes med

101 020 000

fra kr 16 308 950 000 til kr 16 409 970 000

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres, forhøyes med

89 590 000

fra kr 14 463 232 000 til kr 14 552 822 000

76

Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning, nedsettes med

702 100 000

fra kr 42 950 166 000 til kr 42 248 066 000

77

Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning, forhøyes med

812 000 000

fra kr 3 437 675 000 til kr 4 249 675 000

86

Driftskreditter, nedsettes med

282 000 000

fra kr 2 859 000 000 til kr 2 577 000 000

733

Habilitering og rehabilitering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79, nedsettes med

129 000

fra kr 12 911 000 til kr 12 782 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21, nedsettes med

3 280 000

fra kr 3 419 000 til kr 139 000

734

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, nedsettes med

165 000

fra kr 56 587 000 til kr 56 422 000

740

Helsedirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

7 700 000

fra kr 1 311 356 000 til kr 1 319 056 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

30 349 000

fra kr 58 014 000 til kr 27 665 000

60

Oppgjørsordning gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger, nedsettes med

89 415 000

fra kr 89 415 000 til kr 0

70

Oppgjørsordning helsetjenester i annet EØS-land, nedsettes med

70 851 000

fra kr 70 851 000 til kr 0

741

Norsk pasientskadeerstatning:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 000 000

fra kr 227 121 000 til kr 226 121 000

742

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

750 000

fra kr 165 262 000 til kr 164 512 000

744

Direktoratet for e-helse:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

600 000

fra kr 183 985 000 til kr 183 385 000

745

Folkehelseinstituttet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

30 000 000

fra kr 1 457 850 000 til kr 1 487 850 000

746

Statens legemiddelverk:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

225 000

fra kr 32 261 000 til kr 32 036 000

747

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

2 400 000

fra kr 121 863 000 til kr 124 263 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

3 000 000

fra kr 16 642 000 til kr 13 642 000

748

Statens helsetilsyn:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 025 000

fra kr 168 619 000 til kr 167 594 000

749

Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

350 000

fra kr 41 381 000 til kr 41 031 000

761

Omsorgstjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79, nedsettes med

7 000 000

fra kr 213 249 000 til kr 206 249 000

63

Investeringstilskudd - rehabilitering, kan overføres, kan nyttes under post 69, nedsettes med

255 800 000

fra kr 2 268 732 000 til kr 2 012 932 000

65

Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene, overslagsbevilgning, forhøyes med

1 900 000

fra kr 120 365 000 til kr 122 265 000

68

Kompetanse og innovasjon, nedsettes med

5 000 000

fra kr 386 900 000 til kr 381 900 000

69

Investeringstilskudd - netto tilvekst, kan overføres, nedsettes med

47 700 000

fra kr 1 015 685 000 til kr 967 985 000

762

Primærhelsetjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70, forhøyes med

3 100 000

fra kr 207 653 000 til kr 210 753 000

60

Forebyggende helsetjenester, nedsettes med

5 000 000

fra kr 513 078 000 til kr 508 078 000

63

Allmennlegetjenester, nedsettes med

1 000 000

fra kr 566 455 000 til kr 565 455 000

765

Psykisk helse, rus og vold:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72, nedsettes med

12 200 000

fra kr 222 357 000 til kr 210 157 000

74

Kompetansesentre, kan overføres, forhøyes med

4 500 000

fra kr 318 135 000 til kr 322 635 000

75

Vold og traumatisk stress, kan overføres, forhøyes med

1 200 000

fra kr 265 083 000 til kr 266 283 000

769

Utredningsvirksomhet mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70, nedsettes med

500 000

fra kr 13 078 000 til kr 12 578 000

781

Forsøk og utvikling mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79, nedsettes med

523 000

fra kr 44 211 000 til kr 43 688 000

79

Tilskudd, kan nyttes under post 21, nedsettes med

6 000 000

fra kr 80 621 000 til kr 74 621 000

783

Personell:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79, nedsettes med

990 000

fra kr 64 977 000 til kr 63 987 000

800

Barne- og familiedepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

455 000

fra kr 155 181 000 til kr 154 726 000

840

Tiltak mot vold og overgrep:

70

Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under post 21 og post 61 og kap. 858, post 1, forhøyes med

16 300 000

fra kr 145 912 000 til kr 162 212 000

842

Familievern:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70, nedsettes med

9 141 000

fra kr 386 866 000 til kr 377 725 000

843

Adopsjonsstøtte:

70

Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning, nedsettes med

1 000 000

fra kr 8 500 000 til kr 7 500 000

844

Kontantstøtte:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning, nedsettes med

13 770 000

fra kr 1 333 770 000 til kr 1 320 000 000

845

Barnetrygd:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning, forhøyes med

40 009 000

fra kr 18 169 991 000 til kr 18 210 000 000

846

Familie- og oppveksttiltak:

61

Tilskudd til inkludering av barn og unge, kan nyttes under post 71, nedsettes med

50 000 000

fra kr 657 489 000 til kr 607 489 000

847

EUs ungdomsprogram:

1

Driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

201 000

fra kr 15 966 000 til kr 15 765 000

848

Barneombudet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

25 000

fra kr 22 699 000 til kr 22 674 000

853

Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

347 000

fra kr 240 143 000 til kr 239 796 000

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet:

23

Kompetansehevingstiltak i barnevernet, kan nyttes under post 72, forhøyes med

3 700 000

fra kr 31 074 000 til kr 34 774 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

6 500 000

fra kr 8 070 000 til kr 1 570 000

61

Utvikling i kommunene, forhøyes med

1 500 000

fra kr 73 475 000 til kr 74 975 000

72

Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet, kan overføres, kan nyttes under post 23, nedsettes med

3 700 000

fra kr 130 244 000 til kr 126 544 000

855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60, nedsettes med

21 336 000

fra kr 4 170 449 000 til kr 4 149 113 000

22

Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1, nedsettes med

60 000 000

fra kr 2 893 492 000 til kr 2 833 492 000

856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 612 000

fra kr 271 994 000 til kr 270 382 000

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-,

ungdoms- og familieetaten:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

11 214 000

fra kr 606 919 000 til kr 595 705 000

860

Forbrukerrådet:

51

Markedsportaler, forhøyes med

5 000 000

fra kr 27 512 000 til kr 32 512 000

868

Forbrukertilsynet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

55 000

fra kr 124 640 000 til kr 124 585 000

882

Kirkebygg og gravplasser:

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser, forhøyes med

5 000 000

fra kr 13 094 000 til kr 18 094 000

900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 504 000

fra kr 484 515 000 til kr 483 011 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

12 900 000

fra kr 63 446 000 til kr 50 546 000

22

Nukleære utredninger og prosjektledelse, kan overføres, nedsettes med

5 000 000

fra kr 10 500 000 til kr 5 500 000

31

Miljøtiltak Svea og Lunckefjell, kan overføres, nedsettes med

47 000 000

fra kr 388 000 000 til kr 341 000 000

71

Miljøtiltak Raufoss, forhøyes med

1 000 000

fra kr 3 000 000 til kr 4 000 000

75

Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres, nedsettes med

2 000 000

fra kr 20 700 000 til kr 18 700 000

(NY)

80

Kompensasjonsordning for utgifter til innreisekarantene

ved bruk av utenlandsk arbeidskraft, bevilges med

5 000 000

902

Justervesenet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

210 000

fra kr 126 690 000 til kr 126 480 000

903

Norsk akkreditering:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

60 000

fra kr 54 362 000 til kr 54 302 000

904

Brønnøysundregistrene:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

19 200 000

fra kr 418 276 000 til kr 399 076 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

60 000

fra kr 44 266 000 til kr 44 206 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

82 300 000

fra kr 144 841 000 til kr 62 541 000

905

Norges geologiske undersøkelse:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

315 000

fra kr 189 994 000 til kr 189 679 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

40 000

fra kr 71 774 000 til kr 71 734 000

906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

100 000

fra kr 60 534 000 til kr 60 434 000

907

Norsk nukleær dekommisjonering:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

50 000

fra kr 64 766 000 til kr 64 716 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

40 000 000

fra kr 317 500 000 til kr 277 500 000

30

Opprydding Søve, nedsettes med

35 700 000

fra kr 40 700 000 til kr 5 000 000

908

Institutt for energiteknikk:

70

Tilskudd til drift av atomanlegg, kan nyttes under kap. 907, post 1, forhøyes med

2 500 000

fra kr 322 500 000 til kr 325 000 000

72

Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur, nedsettes med

25 000 000

fra kr 40 000 000 til kr 15 000 000

910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

8 365 000

fra kr 440 186 000 til kr 448 551 000

911

Konkurransetilsynet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

205 000

fra kr 122 166 000 til kr 121 961 000

912

Klagenemndssekretariatet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

45 000

fra kr 34 622 000 til kr 34 577 000

917

Fiskeridirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

17 250 000

fra kr 465 376 000 til kr 482 626 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres, forhøyes med

7 906 000

fra kr 111 264 000 til kr 119 170 000

919

Diverse fiskeriformål:

(NY)

61

Tilskudd til kommunale ungdomsfiskeprosjekt, bevilges med

2 000 000

75

Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres, forhøyes med

10 000 000

fra kr 16 800 000 til kr 26 800 000

920

Norges forskningsråd:

50

Tilskudd til næringsrettet forskning, nedsettes med

182 120 000

fra kr 1 777 800 000 til kr 1 595 680 000

51

Tilskudd til marin og maritim forskning, forhøyes med

163 020 000

fra kr 445 450 000 til kr 608 470 000

922

Romvirksomhet:

50

Norsk Romsenter, nedsettes med

100 000

fra kr 92 501 000 til kr 92 401 000

71

Internasjonal romvirksomhet, forhøyes med

5 700 000

fra kr 495 800 000 til kr 501 500 000

73

EUs romprogrammer, forhøyes med

1 900 000

fra kr 473 200 000 til kr 475 100 000

923

Havforskningsinstituttet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

4 210 000

fra kr 602 286 000 til kr 606 496 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

380 000

fra kr 433 144 000 til kr 432 764 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres, nedsettes med

7 906 000

fra kr 200 300 000 til kr 192 394 000

926

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

9 715 000

fra kr 182 012 000 til kr 191 727 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

34 615 000

fra kr 186 298 000 til kr 220 913 000

935

Patentstyret:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

445 000

fra kr 293 160 000 til kr 292 715 000

950

Forvaltning av statlig eierskap:

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

14 886 000

fra kr 25 514 000 til kr 40 400 000

71

Tilskudd til drift av Gruve 7, Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS,

nedsettes med

10 200 000

fra kr 51 000 000 til kr 40 800 000

72

Tilskudd til pensjonsforpliktelser, Mantena AS, forhøyes med

26 210 000

fra kr 66 890 000 til kr 93 100 000

92

Lån til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS, forhøyes med

24 000 000

fra kr 85 000 000 til kr 109 000 000

(NY)

95

Egenkapitalinnskudd til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS,

bevilges med

16 000 000

970

Kystverket:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45, nedsettes med

4 175 000

fra kr 2 071 500 000 til kr 2 067 325 000

70

Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø, kan overføres, nedsettes med

32 400 000

fra kr 32 400 000 til kr 0

1100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

613 000

fra kr 168 167 000 til kr 167 554 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

30 000 000

fra kr 45 610 000 til kr 15 610 000

1112

Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet:

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Veterinærinstituttet, nedsettes med

283 000

fra kr 104 638 000 til kr 104 355 000

1115

Mattilsynet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 299 000

fra kr 1 433 305 000 til kr 1 432 006 000

71

Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning, forhøyes med

30 000 000

fra kr 4 200 000 til kr 34 200 000

1136

Kunnskapsutvikling m.m.:

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Norsk institutt

for bioøkonomi, nedsettes med

775 000

fra kr 249 327 000 til kr 248 552 000

1137

Forskning og innovasjon:

50

Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd, nedsettes med

10 000 000

fra kr 216 290 000 til kr 206 290 000

51

Grunnbevilgninger m.m., Norges forskningsråd, nedsettes med

560 000

fra kr 195 046 000 til kr 194 486 000

1140

Høstbare viltressurser - forvaltning og tilskudd til viltformål (Viltfondet) m.m.:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 000 000

fra kr 14 829 000 til kr 15 829 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

4 500 000

fra kr 27 183 000 til kr 31 683 000

71

Tilskudd til viltformål, kan overføres, forhøyes med

1 500 000

fra kr 35 278 000 til kr 36 778 000

1142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

232 000

fra kr 241 144 000 til kr 240 912 000

73

Tilskudd til erstatninger m.m. etter offentlige pålegg i plante- og husdyrproduksjon, overslagsbevilgning, forhøyes med

3 400 000

fra kr 55 610 000 til kr 59 010 000

1148

Naturskade - erstatninger:

71

Naturskade - erstatninger, overslagsbevilgning, nedsettes med

48 300 000

fra kr 133 400 000 til kr 85 100 000

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

74

Direkte tilskudd, kan overføres, forhøyes med

1 800 000 000

fra kr 10 636 700 000 til kr 12 436 700 000

1300

Samferdselsdepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

557 000

fra kr 170 200 000 til kr 169 643 000

1313

Luftfartstilsynet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

3 780 000

fra kr 268 784 000 til kr 272 564 000

1314

Statens havarikommisjon:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

270 000

fra kr 89 394 000 til kr 89 124 000

1315

Tilskudd til Avinor AS:

(NY)

70

Tilskudd, bevilges med

250 000 000

71

Tilskudd til pålagte oppgaver, nedsettes med

200 000 000

fra kr 250 000 000 til kr 50 000 000

1320

Statens vegvesen:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

2 400 000

fra kr 4 094 550 000 til kr 4 096 950 000

22

Drift og vedlikehold av riksveier, kan overføres,kan nyttes under post 29 og post 30, nedsettes med

49 500 000

fra kr 8 320 500 000 til kr 8 271 000 000

28

Trafikant- og kjøretøytilsyn, kan overføres, nedsettes med

13 600 000

fra kr 2 236 400 000 til kr 2 222 800 000

29

OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 30, forhøyes med

55 000 000

fra kr 1 773 400 000 til kr 1 828 400 000

30

Riksveiinvesteringer, kan overføres,kan nyttes under post 22 og post 29 og kap. 1332, post 66, nedsettes med

130 000 000

fra kr 12 732 000 000 til kr 12 602 000 000

65

Tilskudd til fylkesveier, kan overføres, forhøyes med

39 000 000

fra kr 379 600 000 til kr 418 600 000

72

Tilskudd til riksveiferjedriften, kan overføres, nedsettes med

54 000 000

fra kr 2 693 400 000 til kr 2 639 400 000

1323

Vegtilsynet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

70 000

fra kr 19 178 000 til kr 19 108 000

1330

Særskilte transporttiltak:

71

Tilskudd til kommersielle buss- og båtruter som følge av smitteverntiltak, nedsettes med

25 000 000

fra kr 50 000 000 til kr 25 000 000

1332

Transport i byområder mv.:

63

Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, kan overføres, nedsettes med

250 000 000

fra kr 2 200 400 000 til kr 1 950 400 000

1352

Jernbanedirektoratet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 300 000

fra kr 375 260 000 til kr 373 960 000

21

Spesielle driftsutgifter - utredninger, kan overføres, nedsettes med

21 400 000

fra kr 147 000 000 til kr 125 600 000

70

Kjøp av persontransport med tog, kan overføres, kan nyttes under post 71, forhøyes med

300 000 000

fra kr 4 981 300 000 til kr 5 281 300 000

76

Tilskudd til kulturminner i jernbanesektoren, forhøyes med

1 400 000

fra kr 23 600 000 til kr 25 000 000

1400

Klima- og miljødepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 228 000

fra kr 291 829 000 til kr 290 601 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

5 950 000

fra kr 75 973 000 til kr 81 923 000

76

Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres, nedsettes med

4 250 000

fra kr 146 522 000 til kr 142 272 000

1410

Kunnskap om klima og miljø:

51

Forskningsprogrammer under Norges forskningsråd, nedsettes med

1 500 000

fra kr 385 690 000 til kr 384 190 000

1411

Artsdatabanken:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

36 000

fra kr 32 640 000 til kr 32 604 000

1412

Meteorologiformål:

50

Meteorologisk institutt, nedsettes med

901 000

fra kr 360 286 000 til kr 359 385 000

70

Internasjonale samarbeidsprosjekter, nedsettes med

2 160 000

fra kr 129 100 000 til kr 126 940 000

1420

Miljødirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

3 223 000

fra kr 724 250 000 til kr 727 473 000

21

Spesielle driftsutgifter, nedsettes med

17 300 000

fra kr 317 333 000 til kr 300 033 000

30

Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder, kan overføres, nedsettes med

4 000 000

fra kr 30 891 000 til kr 26 891 000

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner, kan overføres, forhøyes med

710 000

fra kr 1 025 000 til kr 1 735 000

35

Statlige erverv, skogvern, kan overføres, nedsettes med

50 000 000

fra kr 435 727 000 til kr 385 727 000

38

Restaurering av myr og annen våtmark, kan overføres, nedsettes med

20 000 000

fra kr 41 090 000 til kr 21 090 000

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning, kan overføres, nedsettes med

50 000 000

fra kr 272 838 000 til kr 222 838 000

76

Refusjonsordninger, overslagsbevilgning, forhøyes med

35 000 000

fra kr 175 500 000 til kr 210 500 000

78

Friluftsformål, kan overføres, nedsettes med

2 000 000

fra kr 181 798 000 til kr 179 798 000

1424

Senter mot marin forsøpling:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

16 888 000

fra kr 23 643 000 til kr 40 531 000

1425

Fisketiltak:

70

Tilskudd til fiskeformål, kan overføres, nedsettes med

2 000 000

fra kr 16 743 000 til kr 14 743 000

1429

Riksantikvaren:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

237 000

fra kr 151 575 000 til kr 151 338 000

22

Flerårige prosjekter kulturminneforvaltning, kan overføres, forhøyes med

3 370 000

fra kr 23 734 000 til kr 27 104 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring, kan overføres, nedsettes med

1 900 000

fra kr 59 072 000 til kr 57 172 000

79

Tilskudd til verdensarven, kan overføres, nedsettes med

1 470 000

fra kr 59 372 000 til kr 57 902 000

1432

Norsk kulturminnefond:

50

Til disposisjon for kulturminnetiltak, nedsettes med

42 000

fra kr 121 318 000 til kr 121 276 000

1471

Norsk Polarinstitutt:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 441 000

fra kr 242 232 000 til kr 240 791 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

14 200 000

fra kr 102 364 000 til kr 116 564 000

1473

Kings Bay AS:

70

Tilskudd, forhøyes med

7 000 000

fra kr 36 946 000 til kr 43 946 000

1481

Klimakvoter:

22

Internasjonalt samarbeid om utslippsreduksjoner, kan overføres, nedsettes med

15 000 000

fra kr 100 000 000 til kr 85 000 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak:

73

Klima- og skogsatsingen, kan overføres, nedsettes med

300 000 000

fra kr 2 981 543 000 til kr 2 681 543 000

1600

Finansdepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

8 946 000

fra kr 415 521 000 til kr 406 575 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

17 000 000

fra kr 101 700 000 til kr 84 700 000

1602

Finanstilsynet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

70 000

fra kr 439 960 000 til kr 439 890 000

1605

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

600 000

fra kr 899 309 000 til kr 898 709 000

1610

Tolletaten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 100 000

fra kr 1 634 307 000 til kr 1 635 407 000

1618

Skatteetaten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

5 200 000

fra kr 7 210 611 000 til kr 7 215 811 000

21

Spesielle driftsutgifter, nedsettes med

34 800 000

fra kr 264 800 000 til kr 230 000 000

22

Større IT-prosjekter, kan overføres, nedsettes med

15 000 000

fra kr 616 800 000 til kr 601 800 000

1620

Statistisk sentralbyrå:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

450 000

fra kr 647 753 000 til kr 647 303 000

1634

Kompensasjon for inntektssvikt som følge av virusutbruddet:

(NY)

70

Tilskudd til støtteberettigete virksomheter, overslagsbevilgning,

bevilges med

1 000 000

(NY)

71

Kompensasjonsordning for arbeidsgivere i tiltakssonen og på Svalbard,

bevilges med

100 000

(NY)

72

Støtte for å ta permitterte tilbake i jobb, overslagsbevilgning,

bevilges med

5 000 000

73

Lønnsstøtte til foretak rammet av smitteverntiltak, overslagsbevilgning, nedsettes med

3 300 000 000

fra kr 4 300 000 000 til kr 1 000 000 000

1700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

293 894 000

fra kr 969 178 000 til kr 675 284 000

(NY)

22

IKT-virksomhet, kan overføres, bevilges med

334 292 000

43

Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres, nedsettes med

3 300 000

fra kr 9 936 000 til kr 6 636 000

(NY)

52

Overføringer til statlige forvaltningsorganer, bevilges med

19 300 000

(NY)

60

Overføringer til kommuner og fylkeskommuner, bevilges med

1 800 000

71

Overføringer til andre, kan overføres, nedsettes med

186 000

fra kr 80 078 000 til kr 79 892 000

73

Forskning og utvikling, kan overføres, nedsettes med

7 988 000

fra kr 158 078 000 til kr 150 090 000

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter, kan overføres, forhøyes med

504 290 000

fra kr 437 520 000 til kr 941 810 000

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

368 790 000

fra kr 5 311 669 000 til kr 5 680 459 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres, forhøyes med

118 000 000

fra kr 3 732 802 000 til kr 3 850 802 000

1720

Forsvaret:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 013 730 000

fra kr 33 847 891 000 til kr 34 861 621 000

71

Overføringer til andre, kan overføres, forhøyes med

186 000

fra kr 40 165 000 til kr 40 351 000

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45, forhøyes med

60 871 000

fra kr 1 950 015 000 til kr 2 010 886 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

121 043 000

fra kr 21 146 486 000 til kr 21 025 443 000

1791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

83 864 000

fra kr 661 021 000 til kr 744 885 000

1800

Olje- og energidepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

880 000

fra kr 199 981 000 til kr 199 101 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres,kan nyttes under postene 50, 71 og 72, forhøyes med

11 200 000

fra kr 27 500 000 til kr 38 700 000

1810

Oljedirektoratet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

300 000

fra kr 317 650 000 til kr 317 350 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

64 500 000

fra kr 67 000 000 til kr 131 500 000

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

2 800 000

fra kr 32 500 000 til kr 35 300 000

26

Reguleringsmyndigheten for energi, nedsettes med

300 000

fra kr 69 700 000 til kr 69 400 000

1830

Forskning og næringsutvikling:

51

Infrastruktur og markedsutvikling for hydrogen, nedsettes med

25 000 000

fra kr 220 000 000 til kr 195 000 000

72

Norwegian Energy Partners, forhøyes med

5 000 000

fra kr 24 000 000 til kr 29 000 000

1840

CO₂-håndtering:

70

Gassnova SF, kan overføres, nedsettes med

8 000 000

fra kr 110 000 000 til kr 102 000 000

72

Langskip - fangst og lagring av CO₂, kan overføres, forhøyes med

390 000 000

fra kr 3 450 000 000 til kr 3 840 000 000

2410

Statens lånekasse for utdanning:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

2 505 000

fra kr 407 192 000 til kr 409 697 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 01, forhøyes med

27 338 000

fra kr 8 162 000 til kr 35 500 000

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning, nedsettes med

709 405 000

fra kr 9 030 098 000 til kr 8 320 693 000

70

Utdanningsstipend, overslagsbevilgning, forhøyes med

132 820 000

fra kr 3 763 822 000 til kr 3 896 642 000

71

Andre stipend, overslagsbevilgning, nedsettes med

34 726 000

fra kr 660 491 000 til kr 625 765 000

72

Rentestøtte, overslagsbevilgning, nedsettes med

54 271 000

fra kr 1 346 711 000 til kr 1 292 440 000

73

Avskrivninger, overslagsbevilgning, nedsettes med

30 229 000

fra kr 885 537 000 til kr 855 308 000

74

Tap på utlån, nedsettes med

5 000 000

fra kr 415 500 000 til kr 410 500 000

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning, nedsettes med

658 726 000

fra kr 35 498 363 000 til kr 34 839 637 000

2412

Husbanken:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

448 000

fra kr 353 701 000 til kr 353 253 000

2440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

30

Investeringer, forhøyes med

500 000 000

fra kr 26 500 000 000 til kr 27 000 000 000

2445

Statsbygg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-5 638 335 000

2 Driftsutgifter

2 134 226 000

3 Avskrivninger

1 533 000 000

4 Renter av statens kapital

1 669 450 000

6 Til reguleringsfondet

-894 500 000

-1 196 159 000

30

Prosjektering av bygg, kan overføres, forhøyes med

40 000 000

fra kr 130 000 000 til kr 170 000 000

31

Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres, nedsettes med

40 000 000

fra kr 302 300 000 til kr 262 300 000

33

Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres, forhøyes med

350 000 000

fra kr 4 170 350 000 til kr 4 520 350 000

39

Byggelånsrenter, kan overføres, nedsettes med

70 000 000

fra kr 370 000 000 til kr 300 000 000

2460

Eksportfinansiering Norge:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-221 588 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

348 288 000

126 700 000

90

Utbetaling ifølge trekkfullmakt - alminnelig garantiordning, forhøyes med

4 700 000 000

fra kr 3 000 000 000 til kr 7 700 000 000

2470

Statens pensjonskasse:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning

-661 000 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

527 000 000

3 Avskrivninger

80 000 000

5 Til investeringsformål

37 000 000

-17 000 000

2530

Foreldrepenger:

70

Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning, forhøyes med

1 618 900 000

fra kr 21 771 100 000 til kr 23 390 000 000

71

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning, forhøyes med

15 000 000

fra kr 785 000 000 til kr 800 000 000

72

Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning, nedsettes med

5 000 000

fra kr 575 000 000 til kr 570 000 000

73

Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning, forhøyes med

8 000 000

fra kr 30 000 000 til kr 38 000 000

2541

Dagpenger:

70

Dagpenger, overslagsbevilgning, nedsettes med

3 033 100 000

fra kr 16 363 100 000 til kr 13 330 000 000

2542

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.:

70

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning,

nedsettes med

110 000 000

fra kr 895 000 000 til kr 785 000 000

2543

Midlertidige stønadsordninger for selvstendig næringsdrivende, frilansere og lærlinger:

70

Stønad til selvstendig næringsdrivende og frilansere, overslagsbevilgning, forhøyes med

178 000 000

fra kr 257 000 000 til kr 435 000 000

71

Stønad til lærlinger, overslagsbevilgning, nedsettes med

30 000 000

fra kr 36 000 000 til kr 6 000 000

2620

Stønad til enslig mor eller far:

70

Overgangsstønad, overslagsbevilgning, nedsettes med

160 000 000

fra kr 1 700 000 000 til kr 1 540 000 000

72

Stønad til barnetilsyn til enslig mor eller far i arbeid, overslagsbevilgning, forhøyes med

8 000 000

fra kr 95 000 000 til kr 103 000 000

73

Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning, nedsettes med

1 000 000

fra kr 21 000 000 til kr 20 000 000

76

Bidragsforskott, forhøyes med

20 000 000

fra kr 675 000 000 til kr 695 000 000

2650

Sykepenger:

70

Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning, forhøyes med

2 790 000 000

fra kr 42 650 000 000 til kr 45 440 000 000

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning, forhøyes med

3 000 000

fra kr 1 675 000 000 til kr 1 678 000 000

75

Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning, forhøyes med

120 000 000

fra kr 2 550 000 000 til kr 2 670 000 000

2651

Arbeidsavklaringspenger:

70

Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning, forhøyes med

1 359 000 000

fra kr 33 676 000 000 til kr 35 035 000 000

71

Tilleggsstønad, overslagsbevilgning, nedsettes med

7 000 000

fra kr 143 000 000 til kr 136 000 000

2655

Uførhet:

70

Uføretrygd, overslagsbevilgning, nedsettes med

636 500 000

fra kr 111 006 500 000 til kr 110 370 000 000

75

Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning, forhøyes med

5 000 000

fra kr 67 000 000 til kr 72 000 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning, forhøyes med

2 000 000

fra kr 34 000 000 til kr 36 000 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.:

70

Grunnstønad, overslagsbevilgning, forhøyes med

4 800 000

fra kr 1 555 200 000 til kr 1 560 000 000

71

Hjelpestønad, overslagsbevilgning, forhøyes med

7 200 000

fra kr 1 712 800 000 til kr 1 720 000 000

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning, nedsettes med

8 000 000

fra kr 125 000 000 til kr 117 000 000

74

Tilskudd til biler, nedsettes med

9 800 000

fra kr 739 800 000 til kr 730 000 000

75

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler, forhøyes med

51 200 000

fra kr 3 938 800 000 til kr 3 990 000 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester, forhøyes med

10 000 000

fra kr 310 000 000 til kr 320 000 000

77

Ortopediske hjelpemidler, forhøyes med

121 700 000

fra kr 1 728 300 000 til kr 1 850 000 000

78

Høreapparater, forhøyes med

46 850 000

fra kr 838 150 000 til kr 885 000 000

2670

Alderdom:

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning, forhøyes med

1 260 000 000

fra kr 83 960 000 000 til kr 85 220 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning, forhøyes med

2 640 000 000

fra kr 167 690 000 000 til kr 170 330 000 000

72

Inntektspensjon, overslagsbevilgning, forhøyes med

40 000 000

fra kr 10 480 000 000 til kr 10 520 000 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning, forhøyes med

144 000 000

fra kr 7 096 000 000 til kr 7 240 000 000

2680

Etterlatte:

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning, forhøyes med

30 000 000

fra kr 1 100 000 000 til kr 1 130 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning, forhøyes med

25 000 000

fra kr 800 000 000 til kr 825 000 000

72

Særtillegg, overslagsbevilgning, forhøyes med

6 000 000

fra kr 87 000 000 til kr 93 000 000

74

Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning, forhøyes med

200 000

fra kr 100 000 til kr 300 000

75

Stønad til barnetilsyn til gjenlevende i arbeid, overslagsbevilgning,

forhøyes med

100 000

fra kr 2 700 000 til kr 2 800 000

2686

Stønad ved gravferd:

70

Stønad ved gravferd, overslagsbevilgning, forhøyes med

10 000 000

fra kr 260 000 000 til kr 270 000 000

2711

Spesialisthelsetjeneste mv.:

70

Spesialisthjelp, nedsettes med

70 000 000

fra kr 2 530 000 000 til kr 2 460 000 000

71

Psykologhjelp, forhøyes med

3 000 000

fra kr 375 000 000 til kr 378 000 000

72

Tannbehandling, nedsettes med

10 020 000

fra kr 2 500 020 000 til kr 2 490 000 000

76

Private laboratorier og røntgeninstitutt, forhøyes med

191 790 000

fra kr 1 043 210 000 til kr 1 235 000 000

2751

Legemidler mv.:

70

Legemidler, nedsettes med

59 500 000

fra kr 12 119 500 000 til kr 12 060 000 000

71

Legeerklæringer, forhøyes med

714 000

fra kr 14 286 000 til kr 15 000 000

72

Medisinsk forbruksmateriell, forhøyes med

19 940 000

fra kr 2 160 060 000 til kr 2 180 000 000

2752

Refusjon av egenbetaling:

72

Egenandelstak, forhøyes med

291 000 000

fra kr 7 229 000 000 til kr 7 520 000 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.:

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71, nedsettes med

15 000 000

fra kr 502 000 000 til kr 487 000 000

70

Allmennlegehjelp, forhøyes med

891 550 000

fra kr 6 307 500 000 til kr 7 199 050 000

71

Fysioterapi, kan nyttes under post 62, nedsettes med

20 000 000

fra kr 1 380 000 000 til kr 1 360 000 000

72

Jordmorhjelp, nedsettes med

7 224 000

fra kr 86 224 000 til kr 79 000 000

73

Kiropraktorbehandling, forhøyes med

988 000

fra kr 204 012 000 til kr 205 000 000

75

Logopedisk og ortoptisk behandling, forhøyes med

8 540 000

fra kr 215 460 000 til kr 224 000 000

2756

Andre helsetjenester:

70

Helsetjenester i annet EØS-land, nedsettes med

5 234 000

fra kr 9 234 000 til kr 4 000 000

71

Helsetjenester i utlandet mv., forhøyes med

91 810 000

fra kr 325 190 000 til kr 417 000 000

72

Helsetjenester til utenlandsboende mv., nedsettes med

14 980 000

fra kr 234 980 000 til kr 220 000 000

2790

Andre helsetiltak:

70

Bidrag, nedsettes med

1 920 000

fra kr 199 920 000 til kr 198 000 000

Inntekter:

Kap.

Post

Formål

Kroner

3041

Stortinget:

1

Salgsinntekter, nedsettes med

300 000

fra kr 5 700 000 til kr 5 400 000

3100

Utenriksdepartementet:

2

Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene, nedsettes med

33 700 000

fra kr 157 800 000 til kr 124 100 000

3225

Tiltak i grunnopplæringen:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

33 353 000

fra kr 11 201 000 til kr 44 554 000

3288

Internasjonale samarbeidstiltak:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter, nedsettes med

1 270 000

fra kr 17 441 000 til kr 16 171 000

3329

Arkivformål:

1

Ymse inntekter, nedsettes med

5 000 000

fra kr 7 127 000 til kr 2 127 000

3334

Film- og dataspillformål:

1

Ymse inntekter, nedsettes med

2 500 000

fra kr 6 251 000 til kr 3 751 000

3400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Diverse inntekter, nedsettes med

600 000

fra kr 5 896 000 til kr 5 296 000

3440

Politiet:

4

Gebyr - vaktselskap og etterkontroll av deaktiverte skytevåpen, nedsettes med

2 828 000

fra kr 4 828 000 til kr 2 000 000

6

Gebyr - utlendingssaker, forhøyes med

42 897 000

fra kr 285 457 000 til kr 328 354 000

8

Refusjoner fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger, nedsettes med

10 000 000

fra kr 65 000 000 til kr 55 000 000

3453

Sivil klareringsmyndighet:

1

Gebyr, nedsettes med

1 750 000

fra kr 1 750 000 til kr 0

3457

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Inntekter, nedsettes med

4 000 000

fra kr 24 609 000 til kr 20 609 000

3490

Utlendingsdirektoratet:

3

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter,

forhøyes med

20 140 000

fra kr 63 322 000 til kr 83 462 000

4

Asylmottak, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

5 626 516 000

fra kr 254 042 000 til kr 5 880 558 000

6

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter,

nedsettes med

8 212 000

fra kr 30 410 000 til kr 22 198 000

3505

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Gebyrinntekter, lån, forhøyes med

4 000 000

fra kr 32 000 000 til kr 36 000 000

90

Tilbakebetaling av lån, nedsettes med

1 800 000 000

fra kr 10 300 000 000 til kr 8 500 000 000

3595

Statens kartverk:

2

Salg og abonnement m.m., forhøyes med

29 000 000

fra kr 116 346 000 til kr 145 346 000

3635

Ventelønn mv.:

1

Refusjon statlig virksomhet mv., nedsettes med

400 000

fra kr 2 700 000 til kr 2 300 000

3640

Arbeidstilsynet:

(NY)

10

Gebyr, godkjenningsordning innkvartering mv., bevilges med

1 000 000

3642

Petroleumstilsynet:

3

Gebyr tilsyn, forhøyes med

6 900 000

fra kr 79 820 000 til kr 86 720 000

3672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

209 000

fra kr 24 543 000 til kr 24 752 000

3710

Vaksiner mv.:

3

Vaksinesalg, forhøyes med

103 446 000

fra kr 144 286 000 til kr 247 732 000

3732

Regionale helseforetak:

90

Avdrag på investeringslån t.o.m. 2007, forhøyes med

160 500 000

fra kr 632 300 000 til kr 792 800 000

3740

Helsedirektoratet:

3

Helsetjenester i annet EØS-land, nedsettes med

68 368 000

fra kr 68 368 000 til kr 0

5

Helsetjenester til utenlandsboende mv., forhøyes med

28 700 000

fra kr 51 300 000 til kr 80 000 000

6

Gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger, nedsettes med

89 502 000

fra kr 89 502 000 til kr 0

3748

Statens helsetilsyn:

2

Diverse inntekter, nedsettes med

675 000

fra kr 1 675 000 til kr 1 000 000

3855

Statlig forvaltning av barnevernet:

60

Kommunale egenandeler, nedsettes med

200 000 000

fra kr 2 474 087 000 til kr 2 274 087 000

3856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

147 400 000

fra kr 118 426 000 til kr 265 826 000

3900

Nærings- og fiskeridepartementet:

70

Garantipremie fra garantiordning luftfart, forhøyes med

8 100 000

fra kr 30 900 000 til kr 39 000 000

(NY)

86

Tvangsmulkt, bevilges med

200 000

3902

Justervesenet:

1

Gebyrinntekter, nedsettes med

35 000

fra kr 26 366 000 til kr 26 331 000

3

Inntekter fra salg av tjenester, nedsettes med

35 000

fra kr 27 388 000 til kr 27 353 000

3903

Norsk akkreditering:

1

Gebyrinntekter og andre inntekter, nedsettes med

55 000

fra kr 47 516 000 til kr 47 461 000

3904

Brønnøysundregistrene:

1

Gebyrinntekter, nedsettes med

500 000

fra kr 523 814 000 til kr 523 314 000

2

Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter, nedsettes med

50 000

fra kr 32 326 000 til kr 32 276 000

3905

Norges geologiske undersøkelse:

3

Oppdragsinntekter og andre inntekter, nedsettes med

90 000

fra kr 73 126 000 til kr 73 036 000

3909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

1

Tilbakeføring av tilskudd, nedsettes med

3 300 000

fra kr 5 300 000 til kr 2 000 000

3910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR, nedsettes med

320 000

fra kr 227 477 000 til kr 227 157 000

2

Maritime personellsertifikater, forhøyes med

960 000

fra kr 19 619 000 til kr 20 579 000

4

Gebyrer for skip i NIS, forhøyes med

7 920 000

fra kr 57 043 000 til kr 64 963 000

3912

Klagenemndssekretariatet:

87

Overtredelsesgebyr, forhøyes med

9 900 000

fra kr 100 000 til kr 10 000 000

3917

Fiskeridirektoratet:

1

Refusjoner og diverse inntekter, nedsettes med

5 150 000

fra kr 6 150 000 til kr 1 000 000

5

Saksbehandlingsgebyr, nedsettes med

35 000

fra kr 28 187 000 til kr 28 152 000

3923

Havforskningsinstituttet:

1

Oppdragsinntekter, nedsettes med

530 000

fra kr 446 430 000 til kr 445 900 000

3926

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy:

1

Oppdragsinntekter, forhøyes med

34 560 000

fra kr 186 094 000 til kr 220 654 000

3935

Patentstyret:

3

Gebyrer immaterielle rettigheter, nedsettes med

170 000

fra kr 103 168 000 til kr 102 998 000

4100

Landbruks- og matdepartementet:

30

Husleie, nedsettes med

1 023 000

fra kr 1 023 000 til kr 0

4411

Artsdatabanken:

2

Diverse inntekter, nedsettes med

195 000

fra kr 429 000 til kr 234 000

4420

Miljødirektoratet:

(NY)

40

Salg av eiendom og festetomter i statlig sikrede friluftsområder,

bevilges med

4 500 000

4424

Senter mot marin forsøpling:

(NY)

1

Diverse inntekter, bevilges med

16 888 000

4481

Salg av klimakvoter:

1

Salgsinntekter, forhøyes med

513 000 000

fra kr 1 642 921 000 til kr 2 155 921 000

4620

Statistisk sentralbyrå:

2

Oppdragsinntekter, nedsettes med

2 900 000

fra kr 253 194 000 til kr 250 294 000

4700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter, nedsettes med

43 000 000

fra kr 52 627 000 til kr 9 627 000

(NY)

2

IKT-virksomhet, inntekter, bevilges med

63 000 000

4710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsinntekter, forhøyes med

234 914 000

fra kr 4 503 281 000 til kr 4 738 195 000

47

Salg av eiendom, forhøyes med

82 370 000

fra kr 17 540 000 til kr 99 910 000

4720

Forsvaret:

1

Driftsinntekter, forhøyes med

844 950 000

fra kr 768 453 000 til kr 1 613 403 000

4760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsinntekter, forhøyes med

48 000 000

fra kr 32 543 000 til kr 80 543 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter, forhøyes med

15 240 000

fra kr 101 760 000 til kr 117 000 000

4791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsinntekter, forhøyes med

83 864 000

fra kr 548 937 000 til kr 632 801 000

5309

Tilfeldige inntekter:

29

Ymse, forhøyes med

735 000 000

fra kr 400 000 000 til kr 1 135 000 000

5310

Statens lånekasse for utdanning:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

4 700 000

fra kr 6 300 000 til kr 11 000 000

29

Termingebyrer, forhøyes med

859 000

fra kr 1 161 000 til kr 2 020 000

89

Purregebyrer, nedsettes med

18 099 000

fra kr 92 913 000 til kr 74 814 000

90

Redusert lån og rentegjeld, forhøyes med

15 208 000

fra kr 12 421 848 000 til kr 12 437 056 000

93

Omgjøring av utdanningslån til stipend, forhøyes med

30 479 000

fra kr 7 754 909 000 til kr 7 785 388 000

5325

Innovasjon Norge:

50

Tilbakeføring fra landsdekkende innovasjonsordning, forhøyes med

208 400 000

fra kr 5 000 000 til kr 213 400 000

(NY)

52

Tilbakeføring fra kondemneringsordning for skip, bevilges med

53 400 000

70

Låneprovisjoner, nedsettes med

2 600 000

fra kr 75 000 000 til kr 72 400 000

5329

Eksportkredittordningen:

90

Avdrag på utestående fordringer, forhøyes med

4 700 000 000

fra kr 9 900 000 000 til kr 14 600 000 000

(NY)

95

Tilbakeføring av innskutt egenkapital og likvidasjonsutbytte, bevilges med

21 900 000

5351

Overføring fra Norges Bank:

85

Overføring, forhøyes med

995 200 000

fra kr 10 113 000 000 til kr 11 108 200 000

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

431 500 000 000

2 Driftsutgifter

-40 900 000 000

3 Lete- og feltutviklingsutgifter

-1 700 000 000

4 Avskrivninger

-26 100 000 000

5 Renter av statens kapital

-2 300 000 000

360 500 000 000

30

Avskrivninger, forhøyes med

1 200 000 000

fra kr 24 900 000 000 til kr 26 100 000 000

5447

Salg av eiendom utenfor statens forretningsdrift:

40

Salgsinntekter, forhøyes med

425 000 000

fra kr 500 000 000 til kr 925 000 000

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum:

71

Ordinær skatt på formue og inntekt, nedsettes med

600 000 000

fra kr 47 500 000 000 til kr 46 900 000 000

72

Særskatt på oljeinntekter, nedsettes med

22 100 000 000

fra kr 112 800 000 000 til kr 90 700 000 000

5536

Avgift på motorvogner mv.:

75

Omregistreringsavgift, nedsettes med

25 000 000

fra kr 1 525 000 000 til kr 1 500 000 000

5541

Avgift på elektrisk kraft:

70

Avgift på elektrisk kraft, forhøyes med

4 000 000

fra kr 9 816 000 000 til kr 9 820 000 000

5570

Sektoravgifter under Kommunal- og distriktsdepartementet:

70

Sektoravgifter Nasjonal kommunikasjonsmyndighet, nedsettes med

521 000

fra kr 253 485 000 til kr 252 964 000

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og inkluderingsdepartementet:

70

Petroleumstilsynet - sektoravgift, nedsettes med

6 900 000

fra kr 128 710 000 til kr 121 810 000

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet:

71

Avgifter immaterielle rettigheter, nedsettes med

15 500 000

fra kr 175 500 000 til kr 160 000 000

77

Sektoravgifter Kystverket, nedsettes med

98 000 000

fra kr 979 000 000 til kr 881 000 000

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet:

72

Jeger- og fellingsavgifter, forhøyes med

7 000 000

fra kr 85 000 000 til kr 92 000 000

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet:

72

Fiskeravgifter, nedsettes med

2 000 000

fra kr 18 264 000 til kr 16 264 000

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet:

70

Bidrag til kulturminnevern i regulerte vassdrag, forhøyes med

25 000 000

fra kr 5 000 000 til kr 30 000 000

5605

Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer:

(NY)

80

Av statskassens foliokonto i Norges Bank, bevilges med

448 800 000

5607

Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

80

Renter, forhøyes med

59 000 000

fra kr 754 000 000 til kr 813 000 000

5614

Renter fra Eksportfinansiering Norge:

80

Renter fra lån til Alminnelig garantiordning, forhøyes med

31 000 000

fra kr 95 000 000 til kr 126 000 000

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning:

80

Renter, forhøyes med

33 762 000

fra kr 4 799 198 000 til kr 4 832 960 000

5619

Renter av lån til Avinor AS:

80

Renter, forhøyes med

104 000

fra kr 14 500 000 til kr 14 604 000

5625

Renter og utbytte fra Innovasjon Norge:

81

Rentemargin, innovasjonslåneordningen, forhøyes med

17 500 000

fra kr 21 000 000 til kr 38 500 000

85

Utbytte, lavrisikolåneordningen, forhøyes med

64 000 000

fra kr 100 000 000 til kr 164 000 000

5629

Renter fra eksportkredittordningen:

80

Renter, forhøyes med

90 000 000

fra kr 890 000 000 til kr 980 000 000

5631

Aksjer i AS Vinmonopolet:

85

Statens overskuddsandel, forhøyes med

254 600 000

fra kr 146 400 000 til kr 401 000 000

5652

Statskog SF - renter og utbytte:

85

Utbytte, forhøyes med

8 350 000

fra kr 16 750 000 til kr 25 100 000

5656

Aksjer under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

85

Utbytte, forhøyes med

7 828 900 000

fra kr 25 690 800 000 til kr 33 519 700 000

5680

Statnett SF:

85

Utbytte, nedsettes med

238 000 000

fra kr 975 000 000 til kr 737 000 000

5685

Aksjer i Equinor ASA:

85

Utbytte, forhøyes med

13 700 000 000

fra kr 13 000 000 000 til kr 26 700 000 000

5692

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank:

85

Utbytte, nedsettes med

21 100 000

fra kr 104 100 000 til kr 83 000 000

5701

Diverse inntekter:

71

Refusjon ved yrkesskade, nedsettes med

95 000 000

fra kr 840 000 000 til kr 745 000 000

73

Refusjon fra bidragspliktige, nedsettes med

10 000 000

fra kr 205 000 000 til kr 195 000 000

86

Innkreving feilutbetalinger, forhøyes med

73 000 000

fra kr 1 320 000 000 til kr 1 393 000 000

87

Diverse inntekter, forhøyes med

10 200 000

fra kr 15 300 000 til kr 25 500 000

88

Hjelpemiddelsentraler mv., forhøyes med

6 000 000

fra kr 67 000 000 til kr 73 000 000

5704

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs:

70

Dividende, nedsettes med

20 000 000

fra kr 210 000 000 til kr 190 000 000

5705

Refusjon av dagpenger:

70

Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs, nedsettes med

1 000 000

fra kr 30 000 000 til kr 29 000 000

71

Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge, nedsettes med

200 000

fra kr 300 000 til kr 100 000

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

II

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om støtte til Den globale koalisjonen for forebygging av epidemier og pandemier (CEPI) med inntil 1 mrd. kroner for årene 2022–2026 under kap. 160 Helse, post 70 Helse.

III

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

270

Studentvelferd

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

1 045 mill. kroner

IV

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 kan bestille varer utover den gitte bevilgning, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

440

Politiet

01

Driftsutgifter

250 mill. kroner

V

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 over kap. 410 Domstolene, post 01 Driftsutgifter, kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inngåelse av leieavtaler i forbindelse med rehabilitering av Bergen tinghus innenfor en samlet ramme på 271 mill. kroner (2022-kroner).

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

540

Digitaliseringsdirektoratet

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter

115,6 mill. kroner

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller

601,4 mill. kroner

VII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

3 089,4 mill. kroner

77

Varig tilrettelagt arbeid

1 048,2 mill. kroner

VIII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

761

Omsorgstjeneste

63

Investeringstilskudd – rehabilitering

2 281,9 mill. kroner

69

Investeringstilskudd – netto tilvekst

1 806,7 mill. kroner

IX

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan gi Havforskningsinstituttet fullmakt til å foreta bestillinger utover gitte bevilgninger med inntil 53 mill. kroner under kap. 923 Havforskningsinstituttet, post 01 Driftsutgifter.

X

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

970

Kystverket

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg

35,2 mill. kroner

71

Tilskudd til effektive og miljøvennlige havner

95,5 mill. kroner

2421

Innovasjon Norge

75

Grønn plattform

450,0 mill. kroner

gi tilsagn om tilskudd til tapsavsetning for norsk deltakelse i InvestEU med inntil 1 562 mill. kroner under kap. 924 Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer, post 70 Tilskudd, og fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene.

XI

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade – erstatninger

47,5 mill. kroner

XII

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser for kjøp av persontransport med tog

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2022 kan forplikte staten for fremtidige budsjettår utover gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1352

Jernbanedirektoratet

70

Kjøp av persontransport med tog

12 900 mill. kroner

5 200 mill. kroner

XIII

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1420

Miljødirektoratet

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning

450,5 mill. kroner

XIV

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

103 820 mill. kroner

XV

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2022 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1700

Forsvarsdepartementet

73

Forskning og utvikling

500,0 mill. kroner

XVI

Fullmakt til å inngå avtale og pådra staten forpliktelser for Langskip (fangst og lagring av CO₂)

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2022 kan inngå revidert avtale med Fortum Oslo Varme forutsatt tilstrekkelig egenfinansiering og finansiering fra EU eller andre kilder i tråd med prinsippene beskrevet nærmere under kap. 1840 CO₂-håndtering, post 72 Langskip – fangst og lagring av CO2, der statens maksimale støtte kan utgjøre inntil:

2 040 mill. 2022-kroner i investeringer (CAPEX). Olje- og energidepartementet gis fullmakt til å pris- og valutajustere investeringstilskuddet i senere år.

1 320 mill. 2022-kroner i driftsutgifter (OPEX) i inntil ti år fra driftsoppstart, men ikke etter 30. september 2036. Olje- og energidepartementet gis fullmakt til å prisjustere driftstilskuddet i senere år.

Det gis tilleggsstøtte for fanget CO₂ som ikke er kvotepliktig, tilsvarende kvoteprisen per tonn CO₂ fratrukket CO₂-avgiften. Inntekter ved salg av negative utslipp, sertifikater eller lignende for bio-CCS skal komme til fradrag i tilleggstilskuddet.

Andre fullmakter

XVII

Deltakelse i kapitaløkninger og fondspåfyllinger i internasjonale banker og fond

Stortinget samtykker i at Norge deltar i den 12. kapitalpåfylling i Det internasjonale fondet for landbruksutvikling (IFAD-12) med et bidrag på inntil 648 mill. kroner for perioden 2022–2024, innbetalt i tre bidrag på 216 mill. kroner per år. Innbetalingene belastes kap. 162 Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi, post 71 Matsikkerhet, fisk og landbruk.

XVIII

Oppdatert kostnadsramme for anskaffelse av nye redningshelikoptre

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2022 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre anskaffelse av nye redningshelikoptre mv. under kap. 454 Redningshelikoptertjenesten, post 01 Driftsutgifter og post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold. Samlede forpliktelser og utbetalinger kan ikke overskride kostnadsrammen på 14 988 mill. kroner. Justis- og beredskapsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

XIX

Oppdatert kostnadsramme for nytt regjeringskvartal byggetrinn 1

Stortinget samtykker i at Kommunal- og distriktsdepartementet kan pådra forpliktelser utover bevilgning på kap. 2445, post 33 for å gjennomføre byggetrinn 1 i nytt regjeringskvartal. Kostnadsrammen er 21 929 mill. kroner, i prisnivå per 1. juli 2022.

XX

Sikringsprosjekt på de kongelige eiendommer

Stortinget samtykker i at H.M. Kongen i 2022 kan pådra forpliktelser utover bevilgningen på kap. 1, post 51 for å gjennomføre sikringsprosjektet på de kongelige eiendommer. Kostnadsrammen er 725 mill. kroner i prisnivå per 1. juli 2022.

XXI

Oppgjørsordninger under Helfo (nettoføring)

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2022, i tilknytning til oppgjørsordninger som forvaltes av Helfo, kan føre utgifter og inntekter uten bevilgning over kap. 740 Helsedirektoratet på følgende poster:

post 60 Oppgjørsordning gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger

post 61 Oppgjørsordning covid-19-vaksinering

post 70 Oppgjørsordning helsetjenester i annet EØS-land

post 71 Oppgjørsordning h-reseptlegemidler

post 72 Oppgjørsordning fritt behandlingsvalg

post 73 Oppgjørsordning Statens pensjonskasse

Netto mellomregning føres ved årets slutt i kapitalregnskapet for hver av ordningene.

XXII

Fullmakt til føring mot mellomværendet med statskassen

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2022 kan gi Folkehelseinstituttet fullmakt til regnskapsføring av legemiddeldetaljistavgiften mot mellomværendet med statskassen.

XXIII

Fullmakt i forbindelse med eiendom i Ås kommune

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet kan frafalle statens krav knyttet til formål og videresalg som er tinglyst på eiendommen gnr. 74, bnr. 124, som eies av Ås kommune.

XXIV

Utlånsfullmakt

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan gi tilsagn om lån til Institutt for energiteknikk på inntil 105 mill. kroner under kap. 908 Institutt for energiteknikk, post 72 Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur. Utbetaling av lånet aktiveres i statens kapitalregnskap.

XXV

Fullmakt til å fristille statlige utvinningsretter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan gi Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard fullmakt til å frigi alle gjenværende statlige utvinningsretter.

XXVI

Garantifullmakt

Stortinget samtykker til at Nærings- og fiskeridepartementet i 2022 kan stille en garanti tilsvarende 4 555 mill. kroner for deltakelse i EU-programmet InvestEU i perioden 2021–2027.

XXVII

Fullmakt til å avhende areal innkjøpt for verneformål eller friluftslivsformål og for makeskifte i forbindelse med gjennomføring av skogvern.

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2022 kan godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Miljødirektoratet for inntil 25 mill. kroner.

XXVIII

Avtale om å stille lånemidler til disposisjon for IMFs spesielle låneordninger for lavinntektsland

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet, på vegne av den norske stat, i 2022 inngår en avtale med Det internasjonale valutafondet (IMF) om å stille ytterligere lånemidler til disposisjon for IMFs spesielle låneordninger for lavinntektsland med en ramme på 150 mill. SDR.

Andre vedtak

XXIX

Oppheving av anmodningsvedtak

Vedtak nr. 676, 25. februar 2021 oppheves.

Vedlegg 1
Endringer etter saldert budsjett, utgifter

1 000 kroner

Kap.

Post

Formål

Saldert budsjett

Endringer foreslått i perioden

Endringer foreslått i denne proposisjonen

Status etter endringen

1

H.M. Kongen og H.M. Dronningen

50

Det kongelige hoff

228 443

-

-31 000

197 443

51

Særskilte prosjekter ved Det kongelige hoff

57 000

-

74 200

131 200

Sum endringer Det kongelige hus

-

43 200

21

Statsrådet

1

Driftsutgifter

173 969

-

3 400

177 369

Sum endringer Regjeringen

-

3 400

41

Stortinget

1

Driftsutgifter

1 018 485

-

-300

1 018 185

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

2 400

-

2 800

5 200

70

Tilskudd til partigruppene

210 600

-

14 000

224 600

Sum endringer Stortinget og tilknyttede organ

-

16 500

61

Høyesterett

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 410, post 1

125 332

-

1 434

126 766

Sum endringer Høyesterett

-

1 434

100

Utenriksdepartementet

1

Driftsutgifter

2 386 875

-

-4 300

2 382 575

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

23 424

-

15 000

38 424

116

Internasjonale organisasjoner

70

Pliktige bidrag

1 477 200

-

-12 000

1 465 200

117

EØS-finansieringsordningene

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

2 745 000

-

-65 388

2 679 612

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

2 375 000

-

-46 509

2 328 491

118

Utenrikspolitiske satsinger

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70, 71, 72 og 73

96 831

-

-2 900

93 931

70

Nordområdetiltak, samarbeid med Russland og atomsikkerhet, kan overføres, kan nyttes under post 21

221 771

-

-12 000

209 771

140

Utenriksdepartementet

1

Driftsutgifter

1 676 320

-

-3 440

1 672 880

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

135 583

-

-38 400

97 183

141

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad)

1

Driftsutgifter

294 390

-

8 512

302 902

144

Norsk senter for utvekslingssamarbeid (Norec)

1

Driftsutgifter

54 809

-

-172

54 637

70

Utvekslingsordninger, kan overføres

133 477

-

-13 000

120 477

150

Humanitær bistand

70

Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres

3 938 789

-

1 450 000

5 388 789

151

Fred, sikkerhet og globalt samarbeid

71

Globale sikkerhetsspørsmål og nedrustning, kan overføres

180 060

-

-104 990

75 070

72

Stabilisering av land i krise og konflikt, kan overføres

864 829

-

-140 000

724 829

73

FN og globale utfordringer, kan overføres

318 138

-

-65 000

253 138

74

Pliktige bidrag til FN-organisasjoner mv., kan overføres

365 990

-

-15 000

350 990

152

Menneskerettigheter

70

Menneskerettigheter, kan overføres

671 617

-

-136 166

535 451

71

FNs høykommissær for menneskerettigheter (OHCHR), kan overføres

197 000

-

-98 500

98 500

159

Regionbevilgninger

70

Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres

752 011

-

-40 000

712 011

71

Europa og Sentral-Asia, kan overføres

656 634

-

300 000

956 634

72

Afghanistan, kan overføres

475 241

-

-60 000

415 241

75

Afrika, kan overføres

2 552 693

-

-250 000

2 302 693

76

Asia, kan overføres

483 503

-

-60 000

423 503

160

Helse

70

Helse, kan overføres

3 877 297

-

-470 000

3 407 297

71

Verdens helseorganisasjon (WHO), kan overføres

235 500

-

-118 000

117 500

72

FNs aidsprogram (UNAIDS), kan overføres

45 000

-

-20 000

25 000

161

Utdanning, forskning og faglig samarbeid

70

Utdanning, kan overføres

1 366 798

-

-553 000

813 798

71

Forskning, kan overføres

208 846

-

-10 000

198 846

72

Kunnskapsbanken og faglig samarbeid, kan overføres

1 003 214

-

-250 000

753 214

162

Næringsutvikling, landbruk og fornybar energi

70

Næringsutvikling og handel, kan overføres

364 536

-

-75 000

289 536

71

Matsikkerhet, fisk og landbruk, kan overføres

1 451 966

-

200 000

1 651 966

72

Fornybar energi, kan overføres

816 500

-

-40 000

776 500

163

Klima, miljø og hav

70

Miljø og klima, kan overføres

1 564 431

-

-50 000

1 514 431

71

Bærekraftige hav og tiltak mot marin forsøpling, kan overføres

256 967

-

-96 000

160 967

164

Likestilling

70

Likestilling, kan overføres

183 319

-

-64 500

118 819

71

FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women), kan overføres

100 300

-

-75 200

25 100

170

Sivilt samfunn

70

Sivilt samfunn, kan overføres

2 480 665

-

-208 160

2 272 505

171

FNs utviklingsarbeid

70

FNs utviklingsprogram (UNDP)

464 400

-

-440 000

24 400

71

FNs barnefond (UNICEF)

490 600

-

-357 450

133 150

72

FNs fellesfond for bærekraftig utvikling, kan overføres

15 000

-

-15 000

0

73

Internasjonale rekrutteringer og tilskudd til andre tiltak i FN, kan overføres

59 099

-

-37 000

22 099

179

Flyktningtiltak i Norge

21

Spesielle driftsutgifter

573 029

-

5 819 406

6 392 435

Sum endringer Utenriksdepartementet

-

3 745 843

200

Kunnskapsdepartementet

1

Driftsutgifter

366 664

-

-1 257

365 407

201

Analyse og kunnskapsgrunnlag

21

Spesielle driftsutgifter

261 361

-

900

262 261

220

Utdanningsdirektoratet

1

Driftsutgifter

351 748

-

-1 122

350 626

221

Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene

1

Driftsutgifter

16 034

-

-62

15 972

222

Statlige skoler og fjernundervisningstjenester

1

Driftsutgifter

150 933

-

978

151 911

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 067

-

138

2 205

224

Tilskudd til freds- og menneskerettighetssentre

70

Freds- og menneskerettighetssentre

110 460

-

2 400

112 860

225

Tiltak i grunnopplæringen

1

Driftsutgifter

23 684

-

-10 423

13 261

21

Spesielle driftsutgifter

114 774

-

-90 010

24 764

60

Tilskudd til landslinjer

247 269

-

-2 293

244 976

64

Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge

30 705

86 469

-

117 174

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

1 558 247

50 000

94 958

1 703 205

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

1 683 722

-

-112 086

1 571 636

228

Tilskudd til frittstående skoler mv.

70

Frittstående grunnskoler, overslagsbevilgning

3 198 229

-

-4 568

3 193 661

71

Frittstående videregående skoler, overslagsbevilgning

1 740 303

-

3 504

1 743 807

72

Diverse skoler som gir yrkesrettet opplæring, overslagsbevilgning

155 354

-

262

155 616

73

Frittstående grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning

109 297

-

-123

109 174

74

Frittstående videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning

13 335

-

22

13 357

76

Andre frittstående skoler, overslagsbevilgning

60 813

-

48

60 861

77

Den tysk-norske skolen i Oslo, overslagsbevilgning

30 309

-

-14

30 295

230

Statlig spesialpedagogisk støttesystem

1

Driftsutgifter

619 786

-

-12 895

606 891

231

Barnehager

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

531 839

-

-676

531 163

241

Felles tiltak for fagskoler

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

22 754

7 000

-

29 754

242

Norges grønne fagskole – Vea

1

Driftsutgifter

30 843

-

-21

30 822

251

22. juli-senteret

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 01

10 000

-

2 300

12 300

256

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse

1

Driftsutgifter

352 728

-

-618

352 110

257

Kompetanseprogrammet

70

Tilskudd, kan overføres

305 873

-

-30 000

275 873

258

Tiltak for livslang læring

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

148 424

-

-300

148 124

260

Universiteter og høyskoler

50

Statlige universiteter og høyskoler

39 361 248

144 133

65 462

39 570 843

70

Private høyskoler

2 076 647

11 000

-3 726

2 083 921

270

Studentvelferd

75

Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres

959 158

-

-478 703

480 455

271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen

1

Driftsutgifter

162 569

-

-221

162 348

272

Tiltak for internasjonalisering og høyere utdanning

52

Tiltak for høyere utdanning, kan overføres, kan nyttes under post 72

359 119

-

-75 000

284 119

273

Kunnskapssektorens tjenesteleverandør

50

Kunnskapssektorens tjenesteleverandør

179 008

-

-279

178 729

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

143 290

-

-577

142 713

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

82 073

60 000

-

142 073

284

De nasjonale forskningsetiske komiteene

1

Driftsutgifter

19 823

-

-30

19 793

285

Norges forskningsråd

53

Sektorovergripende og strategiske satsinger

1 885 508

-

44 000

1 929 508

55

Virksomhetskostnader

782 233

-

4 925

787 158

288

Internasjonale samarbeidstiltak

21

Spesielle driftsutgifter

53 307

-

-12 800

40 507

72

Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner

299 268

-

11 451

310 719

73

EUs rammeprogram for forskning og innovasjon

3 310 007

-

-26 033

3 283 974

74

EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett

607 032

-

237 320

844 352

75

UNESCO-kontingent

22 556

-

-1 957

20 599

Sum endringer Kunnskapsdepartementet

358 602

-397 126

300

Kultur- og likestillingsdepartementet

1

Driftsutgifter

180 891

-

-636

180 255

79

Til disposisjon

11 930

-

5 800

17 730

315

Frivillighetsformål

61

Midlertidig tilskuddsordning for frivillige organisasjoner som følge av ekstraordinære strømpriser

-

480 000

-

480 000

78

Frivillighetstiltak

29 920

10 000

-

39 920

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

298 970

-

46 500

345 470

86

Idrettstiltak

64 675

-

-5 800

58 875

320

Norsk kulturråd

1

Driftsutgifter

195 536

-

-250

195 286

75

Tilskudd til litteraturhus, kunstscener og kompanier m.m.

273 760

-

4 300

278 060

322

Bygg og offentlige rom

1

Driftsutgifter

24 096

-

-30

24 066

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

40 082

-

3 000

43 082

50

Kunst i offentlige rom

11 750

-

-3 000

8 750

323

Musikk og scenekunst

1

Driftsutgifter

98 834

-

-110

98 724

325

Allmenne kulturformål

1

Driftsutgifter

74 928

-

-100

74 828

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

95 080

-

-5 412

89 668

77

Stimuleringsmidler til kultur, frivillighet og idrett ifb. covid-19

-

1 780 000

-60 000

1 720 000

326

Språk- og bibliotekformål

1

Driftsutgifter

761 431

-

-1 070

760 361

327

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider mv.

1

Driftsutgifter

76 786

-

-100

76 686

328

Museer m.m.

70

Det nasjonale museumsnettverket

2 028 555

-

1 000

2 029 555

329

Arkivformål

1

Driftsutgifter

413 811

-

-5 600

408 211

334

Film- og dataspillformål

1

Driftsutgifter

124 486

-

-2 660

121 826

335

Medieformål

1

Driftsutgifter

58 342

-

-70

58 272

21

Spesielle driftsutgifter

2 146

-

512

2 658

339

Pengespill, lotterier og stiftelser

1

Driftsutgifter

92 329

-

-90

92 239

350

Sekretariatet for Diskrimineringsnemnda

1

Driftsutgifter

25 075

-

-30

25 045

351

Likestilling og ikke-diskriminering

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

16 354

-

2 000

18 354

72

Lesbiske, homofile, bifile, transpersoner og interkjønn

22 095

-

-2 000

20 095

352

Nedsatt funksjonsevne

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71

20 897

-

-2 000

18 897

353

Likestillings- og diskrimineringsombudet

50

Basisbevilgning

49 040

-

-60

48 980

Sum endringer Kultur- og likestillingsdepartementet

2 270 000

-25 906

400

Justis- og beredskapsdepartementet

1

Driftsutgifter

495 162

14 000

8 863

518 025

70

Overføringer til private

18 463

3 000

-

21 463

410

Domstolene

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 61, post 1

2 909 922

-

28 155

2 938 077

21

Spesielle driftsutgifter

88 110

-

9 965

98 075

414

Forliksråd og andre domsutgifter

1

Driftsutgifter

275 251

-

-370

274 881

21

Spesielle driftsutgifter

38 388

-

2 500

40 888

430

Kriminalomsorgen

1

Driftsutgifter

5 043 900

-

-2 213

5 041 687

432

Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter

1

Driftsutgifter

202 528

-

-225

202 303

433

Konfliktråd

1

Driftsutgifter

137 930

-

-123

137 807

440

Politiet

1

Driftsutgifter

20 894 700

547 388

-138 299

21 303 789

22

Søk etter antatt omkomne, kan overføres

9 882

-

-7 551

2 331

25

Variable utgifter ved ankomst, mottak og retur i politiets utlendingsforvaltning

132 357

118 844

-

251 201

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

134 251

6 000

-88 000

52 251

73

Internasjonale forpliktelser, mv., kan overføres

589 792

-

-100 000

489 792

442

Politihøgskolen

1

Driftsutgifter

633 618

-

12 488

646 106

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST)

1

Driftsutgifter

1 214 194

28 000

-790

1 241 404

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

94 000

90 000

-

184 000

445

Den høyere påtalemyndighet

1

Driftsutgifter

312 974

-

3 220

316 194

446

Den militære påtalemyndighet

1

Driftsutgifter

9 159

-

-14

9 145

448

Grensekommissæren

1

Driftsutgifter

5 983

-

-7

5 976

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap

1

Driftsutgifter

1 006 939

93 200

-33 934

1 066 205

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

93 544

97 800

30 500

221 844

60

Refusjoner til kommunene og statsforvalterne mv.

-

180 000

-180 000

0

452

Sentral krisehåndtering

1

Driftsutgifter

27 548

-

-58

27 490

453

Sivil klareringsmyndighet

1

Driftsutgifter

47 324

5 000

-15

52 309

454

Redningshelikoptertjenesten

1

Driftsutgifter

746 729

-

50 690

797 419

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 594 796

-

-986 818

1 607 978

455

Redningstjenesten

1

Driftsutgifter

121 490

-

-79

121 411

71

Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten

60 904

10 200

-

71 104

73

Tilskudd til Redningsselskapet

128 043

-

5 000

133 043

457

Nasjonal sikkerhetsmyndighet

1

Driftsutgifter

379 005

28 300

-4 290

403 015

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

20 480

24 000

-

44 480

460

Spesialenheten for politisaker

1

Driftsutgifter

59 542

-

-91

59 451

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.

1

Driftsutgifter

1 255 953

-

-494

1 255 459

467

Norsk Lovtidend

1

Driftsutgifter

9 264

-

-707

8 557

468

Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker

1

Driftsutgifter

19 485

-

-18

19 467

470

Fri rettshjelp

1

Driftsutgifter

704 255

-

-400

703 855

473

Statens sivilrettsforvaltning

1

Driftsutgifter

77 923

-

-48

77 875

70

Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning

402 912

-

3 000

405 912

480

Svalbardbudsjettet

50

Tilskudd

449 536

8 500

-75

457 961

490

Utlendingsdirektoratet

1

Driftsutgifter

1 130 192

151 701

26 520

1 308 413

21

Spesielle driftsutgifter, asylmottak

515 307

4 110 719

372 339

4 998 365

60

Tilskudd til vertskommuner for asylmottak

144 639

835 834

-

980 473

70

Stønader til beboere i asylmottak

49 832

320 659

15 014

385 505

73

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak, kan nyttes under kap. 671, post 60

28 078

-

-6 814

21 264

75

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres

39 558

26 250

-3 398

62 410

491

Utlendingsnemnda

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

269 637

-

-1 520

268 117

21

Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling, kan nyttes under post 1

13 154

-

-500

12 654

Sum endringer Justis- og beredskapsdepartementet

6 699 395

-988 597

500

Kommunal- og distriktsdepartementet

1

Driftsutgifter

431 676

-

-1 893

429 783

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

94 056

-

8 200

102 256

502

Tariffavtalte avsetninger mv.

72

Pensjonskostnader tjenestemannsorganisasjonene

31 000

-

-14 000

17 000

505

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

1

Driftsutgifter

36 000

-

4 000

40 000

90

Utlån, overslagsbevilgning

11 400 000

-

2 700 000

14 100 000

506

Yrkesskadeforsikring

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

90 000

-

17 000

107 000

507

Gruppelivsforsikring

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

187 000

-

13 000

200 000

510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon

1

Driftsutgifter

682 908

-

430

683 338

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

22 193

-

13 200

35 393

525

Statsforvalterne

1

Driftsutgifter

1 905 347

-

-2 256

1 903 091

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

336 000

-

-161 000

175 000

31

Igangsetting av byggeprosjekter, kan overføres

450 000

-

-405 000

45 000

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

1 356 600

-

600 000

1 956 600

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

228 600

-

15 000

243 600

540

Digitaliseringsdirektoratet

1

Driftsutgifter

132 155

-

-326

131 829

23

Utvikling og forvaltning av nasjonale fellesløsninger, kan overføres

326 449

26 000

-

352 449

25

Medfinansieringsordning for digitaliseringsprosjekter, kan overføres

151 166

-

-12 626

138 540

541

IT- og ekompolitikk

22

Utvikling, gjennomføring og samordning av IT- og ekompolitikken, kan overføres, kan nyttes under postene 61 og 70

22 007

40 000

-

62 007

61

Forebygging og håndtering av digitale hendelser, kan nyttes under post 22

-

10 000

-

10 000

543

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

1

Driftsutgifter, kan overføres

237 486

-

-521

236 965

70

Telesikkerhet og -beredskap, kan overføres

153 510

55 000

-

208 510

553

Regional- og distriktsutvikling

61

Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling

817 170

50 000

-

867 170

68

Kommunal kompensasjonsordning til lokale virksomheter

-

500 000

-250 000

250 000

554

Kompetansesenter for distriktsutvikling

1

Driftsutgifter

33 452

-

-114

33 338

560

Samiske formål

50

Samisk språk, kultur og samfunnsliv

559 645

-

1 000

560 645

571

Rammetilskudd til kommuner

60

Innbyggertilskudd

143 680 149

1 013 450

-8 896 150

135 797 449

64

Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 572, post 64

990 000

170 000

-

1 160 000

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner

60

Innbyggertilskudd

40 129 892

-

-2 400 000

37 729 892

64

Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 571, post 64

412 000

1 480 000

53 000

1 945 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak

70

Bostøtte, overslagsbevilgning

3 228 588

1 875 000

-800 000

4 303 588

76

Utleieboliger og forsøk med nye boligmodeller, kan overføres

171 101

450 000

-63 800

557 301

587

Direktoratet for byggkvalitet

1

Driftsutgifter

105 277

-

-122

105 155

595

Statens kartverk

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21 og 45

894 263

-

-570

893 693

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1 og 45

255 793

-

29 000

284 793

30

Geodesiobservatoriet, kan overføres

27 201

-

11 000

38 201

Sum endringer Kommunal- og distriktsdepartementet

5 669 450

-9 543 548

600

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

1

Driftsutgifter

265 835

-

-627

265 208

601

Utredningsvirksomhet, forskning mv.

21

Spesielle driftsutgifter

64 070

-

4 000

68 070

22

Kunnskapsutvikling i IA-avtalen mv., kan overføres

29 160

-

-4 000

25 160

605

Arbeids- og velferdsetaten

1

Driftsutgifter

12 460 450

40 000

-109 805

12 390 645

611

Pensjoner av statskassen

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

16 800

-

-700

16 100

612

Tilskudd til Statens pensjonskasse

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

8 983 246

-

1 010 754

9 994 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

179 000

-

-38 000

141 000

634

Arbeidsmarkedstiltak

1

Driftsutgifter

456 175

-

-19 200

436 975

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

7 620 035

-

-318 698

7 301 337

77

Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

1 801 595

-

-8 212

1 793 383

635

Ventelønn

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

2 700

-

-400

2 300

640

Arbeidstilsynet

1

Driftsutgifter

773 018

-

-786

772 232

642

Petroleumstilsynet

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

322 025

-

-321

321 704

643

Statens arbeidsmiljøinstitutt

50

Statstilskudd

160 012

-

-66

159 946

660

Krigspensjon

71

Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning

97 000

-

1 000

98 000

664

Pensjonstrygden for sjømenn

70

Tilskudd

25 900

-

500

26 400

665

Pensjonstrygden for fiskere

70

Tilskudd

35 500

-

-10 400

25 100

666

Avtalefestet pensjon (AFP)

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

3 310 000

-

30 000

3 340 000

667

Supplerende stønad til personer over 67 år

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

400 000

-

-40 000

360 000

670

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet

1

Driftsutgifter

302 303

34 900

-

337 203

671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

60

Integreringstilskudd, kan overføres

4 953 065

3 326 600

-

8 279 665

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning

656 771

106 700

-

763 471

62

Kommunale innvandrertiltak

237 256

20 000

-1 800

255 456

71

Tilskudd til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjoner

195 195

115 000

-

310 195

672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

78 731

-

1 800

80 531

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1 008 013

9 600

282 300

1 299 913

61

Kompetansekartlegging i mottak før bosetting

602

-

-258

344

Sum endringer Arbeids- og inkluderingsdepartementet

3 652 800

777 081

700

Helse- og omsorgsdepartementet

1

Driftsutgifter

250 803

23 000

7 432

281 235

701

E-helse, helseregistre mv.

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

593 274

-

-29 500

563 774

702

Beredskap

22

Beredskapslagring legemidler og smittevernutstyr, kan overføres, kan nyttes under post 71

150 000

5 700 000

-1 850 000

4 000 000

71

Tilskudd til beredskapslagring legemidler og smittevernutstyr, kan overføres, kan nyttes under post 22

300 000

200 000

-150 000

350 000

704

Norsk helsearkiv

1

Driftsutgifter

65 884

-

-350

65 534

708

Eldreombudet

1

Driftsutgifter

10 722

-

-1 000

9 722

709

Pasient- og brukerombud

1

Driftsutgifter

75 321

-

3 000

78 321

710

Vaksiner mv.

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

267 509

-

13 210

280 719

22

Salgs- og beredskapsprodukter m.m., kan overføres

148 077

-

119 233

267 310

23

Vaksiner og vaksinasjon mot covid-19, kan overføres

3 200 000

769 770

-11 000

3 958 770

714

Folkehelse

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79

127 273

-

-2 500

124 773

79

Andre tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

107 603

-

-9 720

97 883

717

Legemiddeltiltak

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

11 920

-

-119

11 801

732

Regionale helseforetak

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

19 116

-

3 280

22 396

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

1 343 200

1 420 000

731 800

3 495 000

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres

61 442 935

35 700

380 800

61 859 435

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

21 764 800

12 600

134 890

21 912 290

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

16 299 450

9 500

101 020

16 409 970

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

14 454 732

8 500

89 590

14 552 822

76

Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

42 950 166

-

-702 100

42 248 066

77

Laboratorie- og radiologiske undersøkelser, overslagsbevilgning

3 437 675

-

812 000

4 249 675

80

Kompensasjon for merverdiavgift, overslagsbevilgning

8 217 634

80 000

-

8 297 634

86

Driftskreditter

2 859 000

-

-282 000

2 577 000

733

Habilitering og rehabilitering

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

12 911

-

-129

12 782

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

3 419

-

-3 280

139

734

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak

21

Spesielle driftsutgifter

56 587

-

-165

56 422

740

Helsedirektoratet

1

Driftsutgifter

1 233 356

78 000

7 700

1 319 056

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

38 014

20 000

-30 349

27 665

60

Oppgjørsordning gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger

89 415

-

-89 415

0

70

Oppgjørsordning helsetjenester i annet EØS-land

70 851

-

-70 851

0

741

Norsk pasientskadeerstatning

1

Driftsutgifter

227 121

-

-1 000

226 121

742

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten

1

Driftsutgifter

165 262

-

-750

164 512

744

Direktoratet for e-helse

1

Driftsutgifter

183 985

-

-600

183 385

745

Folkehelseinstituttet

1

Driftsutgifter

1 287 850

170 000

30 000

1 487 850

746

Statens legemiddelverk

1

Driftsutgifter

355 802

15 000

-

370 802

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

32 261

-

-225

32 036

747

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet

1

Driftsutgifter

121 863

-

2 400

124 263

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

16 642

-

-3 000

13 642

748

Statens helsetilsyn

1

Driftsutgifter

168 619

-

-1 025

167 594

749

Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten

1

Driftsutgifter

41 381

-

-350

41 031

761

Omsorgstjeneste

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

213 249

-

-7 000

206 249

63

Investeringstilskudd – rehabilitering, kan overføres, kan nyttes under post 69

2 268 732

-

-255 800

2 012 932

65

Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene, overslagsbevilgning

120 365

-

1 900

122 265

68

Kompetanse og innovasjon

386 900

-

-5 000

381 900

69

Investeringstilskudd – netto tilvekst, kan overføres

1 015 685

-

-47 700

967 985

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

136 019

70 000

-

206 019

762

Primærhelsetjeneste

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

187 653

20 000

3 100

210 753

60

Forebyggende helsetjenester

413 078

100 000

-5 000

508 078

63

Allmennlegetjenester

416 455

150 000

-1 000

565 455

765

Psykisk helse, rus og vold

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

215 357

7 000

-12 200

210 157

74

Kompetansesentre, kan overføres

318 135

-

4 500

322 635

75

Vold og traumatisk stress, kan overføres

257 083

8 000

1 200

266 283

769

Utredningsvirksomhet mv.

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

13 078

-

-500

12 578

781

Forsøk og utvikling mv.

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79

44 211

-

-523

43 688

79

Tilskudd, kan nyttes under post 21

80 621

-

-6 000

74 621

783

Personell

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

64 977

-

-990

63 987

Sum endringer Helse- og omsorgsdepartementet

8 897 070

-1 134 086

800

Barne- og familiedepartementet

1

Driftsutgifter

155 181

-

-455

154 726

840

Tiltak mot vold og overgrep

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70 og kap. 846, post 62

22 761

1 000

-

23 761

70

Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under post 21 og post 61 og kap. 858, post 1

131 412

14 500

16 300

162 212

842

Familievern

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

386 866

-

-9 141

377 725

843

Adopsjonsstøtte

70

Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning

8 500

-

-1 000

7 500

844

Kontantstøtte

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

1 333 770

-

-13 770

1 320 000

845

Barnetrygd

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

18 169 991

-

40 009

18 210 000

846

Familie- og oppveksttiltak

61

Tilskudd til inkludering av barn og unge, kan nyttes under post 71

657 489

-

-50 000

607 489

70

Barne- og ungdomsorganisasjoner

174 565

4 000

-

178 565

71

Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

71 079

5 000

-

76 079

847

EUs ungdomsprogram

1

Driftsutgifter, kan overføres

15 966

-

-201

15 765

848

Barneombudet

1

Driftsutgifter

22 699

-

-25

22 674

853

Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker

1

Driftsutgifter

240 143

-

-347

239 796

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet

23

Kompetansehevingstiltak i barnevernet, kan nyttes under post 72

31 074

-

3 700

34 774

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 070

-

-6 500

1 570

61

Utvikling i kommunene

70 475

3 000

1 500

74 975

72

Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet, kan overføres, kan nyttes under post 23

130 244

-

-3 700

126 544

855

Statlig forvaltning av barnevernet

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60

4 170 449

-

-21 336

4 149 113

22

Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1

2 893 492

-

-60 000

2 833 492

856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere

1

Driftsutgifter

121 994

150 000

-1 612

270 382

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet og fellesfunksjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten

1

Driftsutgifter

606 919

-

-11 214

595 705

860

Forbrukerrådet

51

Markedsportaler

27 512

-

5 000

32 512

868

Forbrukertilsynet

1

Driftsutgifter

124 640

-

-55

124 585

881

Tilskudd til trossamfunn m.m.

78

Ymse faste tiltak

15 776

9 500

-

25 276

882

Kirkebygg og gravplasser

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

13 094

-

5 000

18 094

Sum endringer Barne- og familiedepartementet

187 000

-107 847

900

Nærings- og fiskeridepartementet

1

Driftsutgifter

480 515

4 000

-1 504

483 011

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

63 446

-

-12 900

50 546

22

Nukleære utredninger og prosjektledelse, kan overføres

10 500

-

-5 000

5 500

25

Drift og forvaltning av kompensasjonsordninger

12 400

19 700

-

32 100

27

Etablering av støtteregister

-

22 600

-

22 600

31

Miljøtiltak Svea og Lunckefjell, kan overføres

388 000

-

-47 000

341 000

71

Miljøtiltak Raufoss

3 000

-

1 000

4 000

75

Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres

20 700

-

-2 000

18 700

80

Kompensasjonsordning for utgifter til innreisekarantene ved bruk av utenlandsk arbeidskraft

-

-

5 000

5 000

82

Midlertidig støtteordning for publikumsåpne arrangementer

-

85 000

-

85 000

85

Midlertidig kompensasjonsordning for foretak med stort omsetningsfall som følge av koronapandemien, overslagsbevilgning

-

875 000

-

875 000

902

Justervesenet

1

Driftsutgifter

126 690

-

-210

126 480

903

Norsk akkreditering

1

Driftsutgifter

54 362

-

-60

54 302

904

Brønnøysundregistrene

1

Driftsutgifter

396 376

21 900

-19 200

399 076

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

44 266

-

-60

44 206

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

144 841

-

-82 300

62 541

905

Norges geologiske undersøkelse

1

Driftsutgifter

189 994

-

-315

189 679

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

71 774

-

-40

71 734

906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard

1

Driftsutgifter

60 534

-

-100

60 434

907

Norsk nukleær dekommisjonering

1

Driftsutgifter

64 766

-

-50

64 716

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

317 500

-

-40 000

277 500

30

Opprydding Søve

40 700

-

-35 700

5 000

908

Institutt for energiteknikk

70

Tilskudd til drift av atomanlegg, kan nyttes under kap. 907, post 1

322 500

-

2 500

325 000

72

Lån til flytting av laboratorier og infrastruktur

40 000

-

-25 000

15 000

910

Sjøfartsdirektoratet

1

Driftsutgifter

440 186

-

8 365

448 551

911

Konkurransetilsynet

1

Driftsutgifter

122 166

-

-205

121 961

912

Klagenemndssekretariatet

1

Driftsutgifter

34 622

-

-45

34 577

917

Fiskeridirektoratet

1

Driftsutgifter

465 376

-

17 250

482 626

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

111 264

-

7 906

119 170

919

Diverse fiskeriformål

61

Tilskudd til kommunale ungdomsfiskeprosjekt

-

-

2 000

2 000

75

Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres

16 800

-

10 000

26 800

920

Norges forskningsråd

50

Tilskudd til næringsrettet forskning

1 777 800

-

-182 120

1 595 680

51

Tilskudd til marin og maritim forskning

445 450

-

163 020

608 470

922

Romvirksomhet

50

Norsk Romsenter

92 501

-

-100

92 401

71

Internasjonal romvirksomhet

495 800

-

5 700

501 500

73

EUs romprogrammer

473 200

-

1 900

475 100

923

Havforskningsinstituttet

1

Driftsutgifter

602 286

-

4 210

606 496

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

433 144

-

-380

432 764

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

200 300

-

-7 906

192 394

926

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy

1

Driftsutgifter

182 012

-

9 715

191 727

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

186 298

-

34 615

220 913

935

Patentstyret

1

Driftsutgifter

293 160

-

-445

292 715

940

Internasjonaliseringstiltak

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

10 960

4 000

-

14 960

70

Eksportfremmetiltak

10 000

35 650

-

45 650

941

Eksportstrategirådet

1

Driftsutgifter

20 000

-16 800

-

3 200

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

46 850

-46 850

-

0

70

Tilskudd til særskilte prosjekter

10 000

-10 000

-

0

950

Forvaltning av statlig eierskap

21

Spesielle driftsutgifter

25 514

-

14 886

40 400

71

Tilskudd til drift av Gruve 7, Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

51 000

-

-10 200

40 800

72

Tilskudd til pensjonsforpliktelser, Mantena AS

66 890

-

26 210

93 100

92

Lån til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

85 000

-

24 000

109 000

95

Egenkapitalinnskudd til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

-

-

16 000

16 000

970

Kystverket

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

2 071 500

-

-4 175

2 067 325

70

Tilskudd for overføring av gods fra vei til sjø, kan overføres

32 400

-

-32 400

0

Sum endringer Nærings- og fiskeridepartementet

994 200

-155 138

1100

Landbruks- og matdepartementet

1

Driftsutgifter

168 167

-

-613

167 554

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

45 610

-

-30 000

15 610

1112

Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Veterinærinstituttet

104 638

-

-283

104 355

1115

Mattilsynet

1

Driftsutgifter

1 433 305

-

-1 299

1 432 006

71

Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning

4 200

-

30 000

34 200

1136

Kunnskapsutvikling m.m.

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Norsk institutt for bioøkonomi

249 327

-

-775

248 552

1137

Forskning og innovasjon

50

Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd

216 290

-

-10 000

206 290

51

Grunnbevilgninger m.m., Norges forskningsråd

195 046

-

-560

194 486

1140

Høstbare viltressurser – forvaltning og tilskudd til viltformål (Viltfondet) m.m.

1

Driftsutgifter

14 829

-

1 000

15 829

21

Spesielle driftsutgifter

27 183

-

4 500

31 683

71

Tilskudd til viltformål, kan overføres

35 278

-

1 500

36 778

1142

Landbruksdirektoratet

1

Driftsutgifter

241 144

-

-232

240 912

73

Tilskudd til erstatninger m.m. etter offentlige pålegg i plante- og husdyrproduksjon, overslagsbevilgning

55 610

-

3 400

59 010

75

Stønad til jordbruks- og veksthusnæringen for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning

-

500 000

-

500 000

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade – erstatninger, overslagsbevilgning

133 400

-

-48 300

85 100

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.

74

Direkte tilskudd, kan overføres

10 636 700

-

1 800 000

12 436 700

1151

Til gjennomføring av reindriftsavtalen

51

Tilskudd til Utviklings- og investeringsfondet

55 500

34 506

-

90 006

75

Kostnadssenkende og direkte tilskudd, kan overføres

97 700

-4 107

-

93 593

79

Velferdsordninger, kan overføres

4 000

-399

-

3 601

Sum endringer Landbruks- og matdepartementet

530 000

1 748 338

1300

Samferdselsdepartementet

1

Driftsutgifter

170 200

-

-557

169 643

1310

Flytransport

70

Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres

828 500

110 000

-

938 500

1313

Luftfartstilsynet

1

Driftsutgifter

268 784

-

3 780

272 564

1314

Statens havarikommisjon

1

Driftsutgifter

89 394

-

-270

89 124

1315

Tilskudd til Avinor AS

70

Tilskudd

-

-

250 000

250 000

71

Tilskudd til pålagte oppgaver

250 000

-

-200 000

50 000

1320

Statens vegvesen

1

Driftsutgifter

4 094 550

-

2 400

4 096 950

22

Drift og vedlikehold av riksveier, kan overføres, kan nyttes under post 29 og post 30

8 320 500

-

-49 500

8 271 000

28

Trafikant- og kjøretøytilsyn, kan overføres

2 236 400

-

-13 600

2 222 800

29

OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 30

1 773 400

-

55 000

1 828 400

30

Riksveiinvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 22 og post 29 og kap. 1332, post 66

12 732 000

-

-130 000

12 602 000

65

Tilskudd til fylkesveier, kan overføres

379 600

-

39 000

418 600

72

Tilskudd til riksveiferjedriften, kan overføres

2 693 400

-

-54 000

2 639 400

1323

Vegtilsynet

1

Driftsutgifter

19 178

-

-70

19 108

1330

Særskilte transporttiltak

71

Tilskudd til kommersielle buss- og båtruter som følge av smitteverntiltak

-

50 000

-25 000

25 000

1332

Transport i byområder mv.

63

Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, kan overføres

2 200 400

-

-250 000

1 950 400

1352

Jernbanedirektoratet

1

Driftsutgifter

375 260

-

-1 300

373 960

21

Spesielle driftsutgifter – utredninger, kan overføres

147 000

-

-21 400

125 600

70

Kjøp av persontransport med tog, kan overføres, kan nyttes under post 71

4 181 300

800 000

300 000

5 281 300

76

Tilskudd til kulturminner i jernbanesektoren

23 600

-

1 400

25 000

Sum endringer Samferdselsdepartementet

960 000

-94 117

1400

Klima- og miljødepartementet

1

Driftsutgifter

291 829

-

-1 228

290 601

21

Spesielle driftsutgifter

75 973

-

5 950

81 923

76

Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres

146 522

-

-4 250

142 272

1410

Kunnskap om klima og miljø

51

Forskningsprogrammer under Norges forskningsråd

385 690

-

-1 500

384 190

1411

Artsdatabanken

1

Driftsutgifter

32 640

-

-36

32 604

1412

Meteorologiformål

50

Meteorologisk institutt

360 286

-

-901

359 385

70

Internasjonale samarbeidsprosjekter

129 100

-

-2 160

126 940

1420

Miljødirektoratet

1

Driftsutgifter

724 250

-

3 223

727 473

21

Spesielle driftsutgifter

317 333

-

-17 300

300 033

30

Statlige erverv, bevaring av viktige friluftslivsområder, kan overføres

30 891

-

-4 000

26 891

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner, kan overføres

1 025

-

710

1 735

35

Statlige erverv, skogvern, kan overføres

435 727

-

-50 000

385 727

38

Restaurering av myr og annen våtmark, kan overføres

41 090

-

-20 000

21 090

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpasning, kan overføres

272 838

-

-50 000

222 838

76

Refusjonsordninger, overslagsbevilgning

175 500

-

35 000

210 500

78

Friluftsformål, kan overføres

181 798

-

-2 000

179 798

1424

Senter mot marin forsøpling

1

Driftsutgifter

23 643

-

16 888

40 531

1425

Fisketiltak

70

Tilskudd til fiskeformål, kan overføres

16 743

-

-2 000

14 743

1429

Riksantikvaren

1

Driftsutgifter

151 575

-

-237

151 338

22

Flerårige prosjekter kulturminneforvaltning, kan overføres

23 734

-

3 370

27 104

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring, kan overføres

59 072

-

-1 900

57 172

79

Tilskudd til verdensarven, kan overføres

59 372

-

-1 470

57 902

1432

Norsk kulturminnefond

50

Til disposisjon for kulturminnetiltak

121 318

-

-42

121 276

1471

Norsk Polarinstitutt

1

Driftsutgifter

242 232

-

-1 441

240 791

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

102 364

-

14 200

116 564

1473

Kings Bay AS

70

Tilskudd

36 946

-

7 000

43 946

1481

Klimakvoter

22

Internasjonalt samarbeid om utslippsreduksjoner, kan overføres

100 000

-

-15 000

85 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

73

Klima- og skogsatsingen, kan overføres

2 981 543

-

-300 000

2 681 543

Sum endringer Klima- og miljødepartementet

-

-389 124

1600

Finansdepartementet

1

Driftsutgifter

415 521

-

-8 946

406 575

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

101 700

-

-17 000

84 700

1602

Finanstilsynet

1

Driftsutgifter

439 960

-

-70

439 890

1605

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring

1

Driftsutgifter

899 309

-

-600

898 709

1610

Tolletaten

1

Driftsutgifter

1 622 307

12 000

1 100

1 635 407

1618

Skatteetaten

1

Driftsutgifter

7 210 611

-

5 200

7 215 811

21

Spesielle driftsutgifter

264 800

-

-34 800

230 000

22

Større IT-prosjekter, kan overføres

616 800

-

-15 000

601 800

1620

Statistisk sentralbyrå

1

Driftsutgifter

647 753

-

-450

647 303

1634

Kompensasjon for inntektssvikt som følge av virusutbruddet

21

Spesielle driftsutgifter

-

105 000

-

105 000

70

Tilskudd til støtteberettigete virksomheter, overslagsbevilgning

-

-

1 000

1 000

71

Kompensasjonsordning for arbeidsgivere i tiltakssonen og på Svalbard

-

-

100

100

72

Støtte for å ta permitterte tilbake i jobb, overslagsbevilgning

-

-

5 000

5 000

73

Lønnsstøtte til foretak rammet av smitteverntiltak, overslagsbevilgning

-

4 300 000

-3 300 000

1 000 000

Sum endringer Finansdepartementet

4 417 000

-3 364 466

1700

Forsvarsdepartementet

1

Driftsutgifter

969 178

-

-293 894

675 284

22

IKT-virksomhet, kan overføres

-

-

334 292

334 292

43

Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres

9 936

-

-3 300

6 636

52

Overføringer til statlige forvaltningsorganer

-

-

19 300

19 300

60

Overføringer til kommuner og fylkeskommuner

-

-

1 800

1 800

71

Overføringer til andre, kan overføres

80 078

-

-186

79 892

73

Forskning og utvikling, kan overføres

158 078

-

-7 988

150 090

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter, kan overføres

437 520

-

504 290

941 810

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

1

Driftsutgifter, kan overføres

5 161 669

150 000

368 790

5 680 459

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres

3 532 802

200 000

118 000

3 850 802

1720

Forsvaret

1

Driftsutgifter

32 137 891

1 710 000

1 013 730

34 861 621

71

Overføringer til andre, kan overføres

40 165

-

186

40 351

1735

Etterretningstjenesten

21

Spesielle driftsutgifter

2 580 633

140 000

-

2 720 633

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45

1 950 015

-

60 871

2 010 886

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

20 346 486

800 000

-121 043

21 025 443

1791

Redningshelikoptertjenesten

1

Driftsutgifter

661 021

-

83 864

744 885

Sum endringer Forsvarsdepartementet

3 000 000

2 078 712

1800

Olje- og energidepartementet

1

Driftsutgifter

199 981

-

-880

199 101

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 50, 71 og 72

27 500

-

11 200

38 700

1810

Oljedirektoratet

1

Driftsutgifter

317 650

-

-300

317 350

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

67 000

-

64 500

131 500

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

32 500

-

2 800

35 300

26

Reguleringsmyndigheten for energi

62 700

7 000

-300

69 400

75

Stønad til husholdninger for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning

-

16 885 000

-

16 885 000

1830

Forskning og næringsutvikling

51

Infrastruktur og markedsutvikling for hydrogen

220 000

-

-25 000

195 000

72

Norwegian Energy Partners

24 000

-

5 000

29 000

1840

CO₂-håndtering

70

Gassnova SF, kan overføres

110 000

-

-8 000

102 000

72

Langskip – fangst og lagring av CO₂, kan overføres

3 450 000

-

390 000

3 840 000

Sum endringer Olje- og energidepartementet

16 892 000

439 020

2410

Statens lånekasse for utdanning

1

Driftsutgifter

407 192

-

2 505

409 697

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 01

8 162

-

27 338

35 500

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

8 346 941

683 157

-709 405

8 320 693

70

Utdanningsstipend, overslagsbevilgning

3 763 822

-

132 820

3 896 642

71

Andre stipend, overslagsbevilgning

660 491

-

-34 726

625 765

72

Rentestøtte, overslagsbevilgning

1 346 441

270

-54 271

1 292 440

73

Avskrivninger, overslagsbevilgning

885 537

-

-30 229

855 308

74

Tap på utlån

415 500

-

-5 000

410 500

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

34 954 868

543 495

-658 726

34 839 637

2412

Husbanken

1

Driftsutgifter

353 701

-

-448

353 253

2421

Innovasjon Norge

74

Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres

492 070

30 000

-

522 070

77

Tilskudd til bedrifter som har hatt inntektsbortfall ifb. krigen i Ukraina

-

55 000

-

55 000

Sum endringer Statsbankene

1 311 922

-1 330 142

2440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten

30

Investeringer

26 500 000

-

500 000

27 000 000

Sum endringer Statlig petroleumsvirksomhet

-

500 000

2445

Statsbygg

24

Driftsresultat

-1 215 263

-

19 104

-1 196 159

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

130 000

-

40 000

170 000

31

Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

302 300

-

-40 000

262 300

33

Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

4 170 350

-

350 000

4 520 350

39

Byggelånsrenter, kan overføres

370 000

-

-70 000

300 000

2460

Eksportfinansiering Norge

24

Driftsresultat

123 900

-

2 800

126 700

25

Forvaltning av midlertidig lånegarantiordning ifb. krigen i Ukraina

-

5 000

-

5 000

55

Tapsavsetning for midlertidig lånegarantiordning ifb. krigen i Ukraina

-

120 000

-

120 000

90

Utbetaling ifølge trekkfullmakt – alminnelig garantiordning

3 000 000

-

4 700 000

7 700 000

2470

Statens pensjonskasse

24

Driftsresultat

-17 000

-

-

-17 000

Sum endringer Statens forretningsdrift

125 000

5 001 904

2530

Foreldrepenger

70

Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning

21 771 100

-

1 618 900

23 390 000

71

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning

785 000

-

15 000

800 000

72

Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning

575 000

-

-5 000

570 000

73

Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning

30 000

-

8 000

38 000

2541

Dagpenger

70

Dagpenger, overslagsbevilgning

14 167 000

2 196 100

-3 033 100

13 330 000

2542

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.

70

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning

895 000

-

-110 000

785 000

2543

Midlertidige stønadsordninger for selvstendig næringsdrivende, frilansere og lærlinger

70

Stønad til selvstendig næringsdrivende og frilansere, overslagsbevilgning

65 000

192 000

178 000

435 000

71

Stønad til lærlinger, overslagsbevilgning

-

36 000

-30 000

6 000

2620

Stønad til enslig mor eller far

70

Overgangsstønad, overslagsbevilgning

1 700 000

-

-160 000

1 540 000

72

Stønad til barnetilsyn til enslig mor eller far i arbeid, overslagsbevilgning

95 000

-

8 000

103 000

73

Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning

21 000

-

-1 000

20 000

76

Bidragsforskott

675 000

-

20 000

695 000

2650

Sykepenger

70

Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning

42 210 000

440 000

2 790 000

45 440 000

71

Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning

1 440 000

30 000

-

1 470 000

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

1 605 000

70 000

3 000

1 678 000

75

Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning

2 550 000

-

120 000

2 670 000

2651

Arbeidsavklaringspenger

70

Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning

33 561 000

115 000

1 359 000

35 035 000

71

Tilleggsstønad, overslagsbevilgning

143 000

-

-7 000

136 000

2655

Uførhet

70

Uføretrygd, overslagsbevilgning

111 006 500

-

-636 500

110 370 000

75

Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning

67 000

-

5 000

72 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning

34 000

-

2 000

36 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

70

Grunnstønad, overslagsbevilgning

1 555 200

-

4 800

1 560 000

71

Hjelpestønad, overslagsbevilgning

1 712 800

-

7 200

1 720 000

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

125 000

-

-8 000

117 000

74

Tilskudd til biler

739 800

-

-9 800

730 000

75

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler

3 938 800

-

51 200

3 990 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

310 000

-

10 000

320 000

77

Ortopediske hjelpemidler

1 728 300

-

121 700

1 850 000

78

Høreapparater

838 150

-

46 850

885 000

2670

Alderdom

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning

83 960 000

-

1 260 000

85 220 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

167 690 000

-

2 640 000

170 330 000

72

Inntektspensjon, overslagsbevilgning

10 480 000

-

40 000

10 520 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning

7 096 000

-

144 000

7 240 000

2680

Etterlatte

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning

1 100 000

-

30 000

1 130 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

800 000

-

25 000

825 000

72

Særtillegg, overslagsbevilgning

87 000

-

6 000

93 000

74

Tilleggsstønader og stønad til skolepenger, overslagsbevilgning

100

-

200

300

75

Stønad til barnetilsyn til gjenlevende i arbeid, overslagsbevilgning

2 700

-

100

2 800

2686

Stønad ved gravferd

70

Stønad ved gravferd, overslagsbevilgning

260 000

-

10 000

270 000

2711

Spesialisthelsetjeneste mv.

70

Spesialisthjelp

2 530 000

-

-70 000

2 460 000

71

Psykologhjelp

375 000

-

3 000

378 000

72

Tannbehandling

2 500 020

-

-10 020

2 490 000

76

Private laboratorier og røntgeninstitutt

1 043 210

-

191 790

1 235 000

2751

Legemidler mv.

70

Legemidler

12 119 500

-

-59 500

12 060 000

71

Legeerklæringer

14 286

-

714

15 000

72

Medisinsk forbruksmateriell

2 160 060

-

19 940

2 180 000

2752

Refusjon av egenbetaling

72

Egenandelstak

7 229 000

-

291 000

7 520 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71

502 000

-

-15 000

487 000

70

Allmennlegehjelp

6 245 000

62 500

891 550

7 199 050

71

Fysioterapi, kan nyttes under post 62

1 380 000

-

-20 000

1 360 000

72

Jordmorhjelp

86 224

-

-7 224

79 000

73

Kiropraktorbehandling

204 012

-

988

205 000

75

Logopedisk og ortoptisk behandling

215 460

-

8 540

224 000

2756

Andre helsetjenester

70

Helsetjenester i annet EØS-land

9 234

-

-5 234

4 000

71

Helsetjenester i utlandet mv.

325 190

-

91 810

417 000

72

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

234 980

-

-14 980

220 000

2790

Andre helsetiltak

70

Bidrag

199 920

-

-1 920

198 000

Sum endringer Folketrygden

3 141 600

7 819 004

Sum endringer utgifter

59 106 039

4 644 339

Herav 90 – 99 poster

543 495

6 781 274

Vedlegg 2
Endringer etter saldert budsjett, inntekter

1 000 kroner

Kap.

Post

Formål

Saldert budsjett

Endringer foreslått i perioden

Endringer foreslått i denne proposisjonen

Status etter endringen

3041

Stortinget

1

Salgsinntekter

5 700

-

-300

5 400

3100

Utenriksdepartementet

2

Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene

157 800

-

-33 700

124 100

3225

Tiltak i grunnopplæringen

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

11 201

-

33 353

44 554

3288

Internasjonale samarbeidstiltak

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

17 441

-

-1 270

16 171

3329

Arkivformål

1

Ymse inntekter

7 127

-

-5 000

2 127

3334

Film- og dataspillformål

1

Ymse inntekter

6 251

-

-2 500

3 751

3400

Justis- og beredskapsdepartementet

1

Diverse inntekter

5 896

-

-600

5 296

3440

Politiet

4

Gebyr – vaktselskap og etterkontroll av deaktiverte skytevåpen

4 828

-

-2 828

2 000

6

Gebyr – utlendingssaker

285 457

-

42 897

328 354

8

Refusjoner fra EUs grense- og visumfinansieringsordninger

65 000

-

-10 000

55 000

3453

Sivil klareringsmyndighet

1

Gebyr

1 750

-

-1 750

0

3457

Nasjonal sikkerhetsmyndighet

1

Inntekter

34 309

-9 700

-4 000

20 609

3490

Utlendingsdirektoratet

3

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter

63 322

-

20 140

83 462

4

Asylmottak, ODA-godkjente utgifter

254 042

-

5 626 516

5 880 558

6

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter

30 410

-

-8 212

22 198

3505

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

1

Gebyrinntekter, lån

32 000

-

4 000

36 000

90

Tilbakebetaling av lån

10 300 000

-

-1 800 000

8 500 000

3595

Statens kartverk

2

Salg og abonnement m.m.

116 346

-

29 000

145 346

3635

Ventelønn mv.

1

Refusjon statlig virksomhet mv.

2 700

-

-400

2 300

3640

Arbeidstilsynet

10

Gebyr, godkjenningsordning innkvartering mv.

-

-

1 000

1 000

3642

Petroleumstilsynet

3

Gebyr tilsyn

79 820

-

6 900

86 720

3672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

24 543

-

209

24 752

3710

Vaksiner mv.

3

Vaksinesalg

144 286

-

103 446

247 732

3732

Regionale helseforetak

90

Avdrag på investeringslån t.o.m. 2007

632 300

-

160 500

792 800

3740

Helsedirektoratet

3

Helsetjenester i annet EØS-land

68 368

-

-68 368

0

5

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

51 300

-

28 700

80 000

6

Gjesteinnbyggeroppgjør for fastleger

89 502

-

-89 502

0

3748

Statens helsetilsyn

2

Diverse inntekter

1 675

-

-675

1 000

3855

Statlig forvaltning av barnevernet

60

Kommunale egenandeler

2 474 087

-

-200 000

2 274 087

3856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

118 426

-

147 400

265 826

3900

Nærings- og fiskeridepartementet

70

Garantipremie fra garantiordning luftfart

30 900

-

8 100

39 000

86

Tvangsmulkt

-

-

200

200

3902

Justervesenet

1

Gebyrinntekter

26 366

-

-35

26 331

3

Inntekter fra salg av tjenester

27 388

-

-35

27 353

3903

Norsk akkreditering

1

Gebyrinntekter og andre inntekter

47 516

-

-55

47 461

3904

Brønnøysundregistrene

1

Gebyrinntekter

523 814

-

-500

523 314

2

Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter

32 326

-

-50

32 276

3905

Norges geologiske undersøkelse

3

Oppdragsinntekter og andre inntekter

73 126

-

-90

73 036

3909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk

1

Tilbakeføring av tilskudd

5 300

-

-3 300

2 000

3910

Sjøfartsdirektoratet

1

Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR

227 477

-

-320

227 157

2

Maritime personellsertifikater

19 619

-

960

20 579

4

Gebyrer for skip i NIS

57 043

-

7 920

64 963

3912

Klagenemndssekretariatet

87

Overtredelsesgebyr

100

-

9 900

10 000

3917

Fiskeridirektoratet

1

Refusjoner og diverse inntekter

6 150

-

-5 150

1 000

5

Saksbehandlingsgebyr

28 187

-

-35

28 152

3923

Havforskningsinstituttet

1

Oppdragsinntekter

446 430

-

-530

445 900

3926

Havforskningsinstituttet, forskningsfartøy

1

Oppdragsinntekter

186 094

-

34 560

220 654

3935

Patentstyret

3

Gebyrer immaterielle rettigheter

103 168

-

-170

102 998

4100

Landbruks- og matdepartementet

30

Husleie

1 023

-

-1 023

0

4411

Artsdatabanken

2

Diverse inntekter

429

-

-195

234

4420

Miljødirektoratet

40

Salg av eiendom og festetomter i statlig sikrede friluftsområder

-

-

4 500

4 500

4424

Senter mot marin forsøpling

1

Diverse inntekter

-

-

16 888

16 888

4481

Salg av klimakvoter

1

Salgsinntekter

1 642 921

-

513 000

2 155 921

4620

Statistisk sentralbyrå

2

Oppdragsinntekter

253 194

-

-2 900

250 294

4634

Kompensasjon for inntektssvikt som følge av virusutbruddet

85

Tilskudd til støtteberettigete virksomheter – tilbakebetaling

-

1 000

-

1 000

86

Lønnsstøtte til foretak rammet av smitteverntiltak – tilbakebetaling

-

1 000

-

1 000

4700

Forsvarsdepartementet

1

Driftsinntekter

52 627

-

-43 000

9 627

2

IKT-virksomhet, inntekter

-

-

63 000

63 000

4710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

1

Driftsinntekter

4 503 281

-

234 914

4 738 195

47

Salg av eiendom

17 540

-

82 370

99 910

4720

Forsvaret

1

Driftsinntekter

768 453

-

844 950

1 613 403

4760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

1

Driftsinntekter

32 543

-

48 000

80 543

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, inntekter

101 760

-

15 240

117 000

4791

Redningshelikoptertjenesten

1

Driftsinntekter

548 937

-

83 864

632 801

5309

Tilfeldige inntekter

29

Ymse

400 000

-

735 000

1 135 000

5310

Statens lånekasse for utdanning

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

6 300

-

4 700

11 000

29

Termingebyrer

1 161

-

859

2 020

89

Purregebyrer

92 913

-

-18 099

74 814

90

Redusert lån og rentegjeld

12 806 848

-385 000

15 208

12 437 056

93

Omgjøring av utdanningslån til stipend

7 284 547

470 362

30 479

7 785 388

5325

Innovasjon Norge

50

Tilbakeføring fra landsdekkende innovasjonsordning

5 000

-

208 400

213 400

52

Tilbakeføring fra kondemneringsordning for skip

-

-

53 400

53 400

70

Låneprovisjoner

75 000

-

-2 600

72 400

5329

Eksportkredittordningen

90

Avdrag på utestående fordringer

9 900 000

-

4 700 000

14 600 000

95

Tilbakeføring av innskutt egenkapital og likvidasjonsutbytte

-

-

21 900

21 900

5351

Overføring fra Norges Bank

85

Overføring

10 113 000

-

995 200

11 108 200

Sum endringer Inntekter under departementene

77 662

12 630 381

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten

24

Driftsresultat

95 500 000

-

265 000 000

360 500 000

30

Avskrivninger

24 900 000

-

1 200 000

26 100 000

Sum endringer Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

-

266 200 000

5447

Salg av eiendom utenfor statens forretningsdrift

40

Salgsinntekter

500 000

-

425 000

925 000

5460

Eksportfinansiering Norge

77

Inntekter fra midlertidig lånegarantiordning ifb. krigen i Ukraina

-

1 000

-

1 000

Sum endringer Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.

1 000

425 000

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

71

Ordinær skatt på formue og inntekt

47 500 000

-

-600 000

46 900 000

72

Særskatt på oljeinntekter

112 800 000

-

-22 100 000

90 700 000

5521

Merverdiavgift

70

Merverdiavgift

360 530 000

-200 000

-

360 330 000

5536

Avgift på motorvogner mv.

75

Omregistreringsavgift

1 525 000

-

-25 000

1 500 000

5541

Avgift på elektrisk kraft

70

Avgift på elektrisk kraft

9 816 000

-

4 000

9 820 000

5561

Flypassasjeravgift

70

Flypassasjeravgift

1 600 000

-880 000

-

720 000

5570

Sektoravgifter under Kommunal- og distriktsdepartementet

70

Sektoravgifter Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

253 485

-

-521

252 964

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og inkluderingsdepartementet

70

Petroleumstilsynet – sektoravgift

128 710

-

-6 900

121 810

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet

71

Avgifter immaterielle rettigheter

175 500

-

-15 500

160 000

77

Sektoravgifter Kystverket

979 000

-

-98 000

881 000

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet

72

Jeger- og fellingsavgifter

85 000

-

7 000

92 000

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet

72

Fiskeravgifter

18 264

-

-2 000

16 264

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet

70

Bidrag til kulturminnevern i regulerte vassdrag

5 000

-

25 000

30 000

Sum endringer Skatter og avgifter

-1 080 000

-22 811 921

5605

Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer

80

Av statskassens foliokonto i Norges Bank

-

-

448 800

448 800

5607

Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

80

Renter

754 000

-

59 000

813 000

5614

Renter fra Eksportfinansiering Norge

80

Renter fra lån til Alminnelig garantiordning

95 000

-

31 000

126 000

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning

80

Renter

4 795 128

4 070

33 762

4 832 960

5619

Renter av lån til Avinor AS

80

Renter

14 500

-

104

14 604

5625

Renter og utbytte fra Innovasjon Norge

81

Rentemargin, innovasjonslåneordningen

21 000

-

17 500

38 500

85

Utbytte, lavrisikolåneordningen

100 000

-

64 000

164 000

5629

Renter fra eksportkredittordningen

80

Renter

890 000

-

90 000

980 000

5631

Aksjer i AS Vinmonopolet

85

Statens overskuddsandel

146 400

-

254 600

401 000

5652

Statskog SF – renter og utbytte

85

Utbytte

16 750

-

8 350

25 100

5656

Aksjer under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning

85

Utbytte

25 690 800

-

7 828 900

33 519 700

5680

Statnett SF

85

Utbytte

975 000

-

-238 000

737 000

5685

Aksjer i Equinor ASA

85

Utbytte

13 000 000

-

13 700 000

26 700 000

5692

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank

85

Utbytte

104 100

-

-21 100

83 000

Sum endringer Renter og utbytte mv.

4 070

22 276 916

5701

Diverse inntekter

71

Refusjon ved yrkesskade

840 000

-

-95 000

745 000

73

Refusjon fra bidragspliktige

205 000

-

-10 000

195 000

86

Innkreving feilutbetalinger

1 320 000

-

73 000

1 393 000

87

Diverse inntekter

15 300

-

10 200

25 500

88

Hjelpemiddelsentraler mv.

67 000

-

6 000

73 000

5704

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs

70

Dividende

210 000

-

-20 000

190 000

5705

Refusjon av dagpenger

70

Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs

30 000

-

-1 000

29 000

71

Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge

300

-

-200

100

Sum endringer Folketrygden

-

-37 000

Sum endringer inntekter

-997 268

278 683 376

Herav 90 – 99 poster

85 362

3 128 087

Fotnoter

1)

Statens bygge- og eiendomsdirektorat-indeksen.

2)

SDR (Special Drawing Rights) – IMFs spesielle trekkrettigheter. Verdien er et vektet gjennomsnitt av amerikanske dollar, euro, britiske pund, japanske yen og kinesiske reminbi. En SDR var 29. april 2022 lik 12,43653 NOK.

3)

Iht. Statistisk sentralbyrå (SSB) sin byggekostnadsindeks for boligblokk, materialer.

4)

Iht. SSB sin byggekostnadsindeks for boliger. Materialindekser for trelast, betong og stål.

5)

Dette inkluderer også kostnader på henholdsvis 407 og 2 270 mill. kroner for 22. juli-senteret og ombygging av Ring 1.

6)

P85-verdien tilsvarer det beløpet det er 85 prosent sannsynlighet for at sluttkostnaden vil ende under.