Hovedtariffavtalene i staten 1. mai 2024 – 30. april 2026 for LO Stat og YS Stat, 2. avtaleår

Innhold

Hovedtariffavtalene i staten 1. mai 2024 – 30. april 2026 for LO Stat og YS Stat, 2. avtaleår

Hovedtariffavtalene er med endringer pr. 1. mai 2025 og lønnsplanhefte 57B.

Endringer er merket med fet og gjennomstrøket tekst.

1 Sentrale bestemmelser

1.1 Innledning

1.1.1 Parter

Hovedtariffavtalene er inngått mellom staten ved Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet (DFD) på den ene side og LO Stat og YS Stat på den annen side[1] .

1.1.2 Omfang

Hovedtariffavtalen omfatter enhver arbeidstaker som går inn under tjenestetvistloven dersom ikke annet er avtalt.

Deltidsansatte arbeidstakere har samme rettigheter etter hovedtariffavtalen som heltidsansatte dersom ikke annet framgår av den enkelte bestemmelse. Deltidsansatte med flere stillingsforhold i staten har likevel samlet sett ikke bedre rettigheter etter hovedtariffavtalen enn ansatte i heltidsstilling.

Lærlinger omfattes av hovedtariffavtalen og av sentrale og lokale særavtaler med mindre noe annet er bestemt (jf. særavtale for lærlinger og lærekandidater).

1.1.3 Stillinger utenfor hovedtariffavtalen

Stillinger som partene har tatt ut av hovedtariffavtalen, får sine lønns- og arbeidsvilkår fastsatt administrativt.

1.1.4 Ekstraerverv

Arbeidstakere må ikke inneha bistillinger, bierverv, styreverv eller andre lønnede oppdrag som kan hemme eller sinke deres ordinære arbeid med mindre det foreligger særskilt pålegg eller tillatelse.

1.2 Stillingsplassering

1.2.1 Lønnsstige

Lønnsstiger, se vedlegg 1.

1.2.2 Lønnsplaner

Gjennomgående, se vedlegg 1.

Departementsområder, se vedlegg 1.

1.3 Endringer i perioden

De sentrale partene kan ved enighet gjøre endringer i hovedtariffavtalen i avtaleperioden.

1.4 Reguleringsbestemmelse for 2. avtaleår

Før utløpet av 1. avtaleår skal det opptas forhandlinger mellom staten og hovedsammenslutningene om eventuelle lønnsreguleringer for 2. avtaleår.

Partene er enige om at forhandlingene skal føres på grunnlag av den alminnelige økonomiske situasjon på forhandlingstidspunktet og utsiktene for 2. avtaleår. Den nominelle lønnsutvikling for ansatte i det statlige tariffområdet skal vurderes i forhold til arbeidslivet for øvrig.

Hvis partene ikke blir enige ved forhandlinger, kan partene si opp hovedtariffavtalen innen 14 dager etter at forhandlingene er avsluttet og med 14 dagers varsel, med utløp tidligst 1. mai 2025.

2 Lokale bestemmelser

2.1 Parter

Forhandlingene skal føres mellom arbeidsgiver på det enkelte forhandlingssted og hovedsammenslutningenes medlemsorganisasjoner, eventuelt underavdelinger av disse.

Alle forhandlingsberettigede organisasjoner under en hovedsammenslutning kan lokalt velge å opptre som én part (hovedsammenslutningsmodellen).

For virksomheter merket «øvrige» er arbeidsgiver på det enkelte forhandlingssted og forhandlingsberettigede organisasjoner på forbundsnivå parter i forhandlingene, med mindre disse partene blir enige om noe annet.

De forhandlingsberettigede organisasjonene skal som hovedregel være representert av tillitsvalgte på forhandlingsstedet. Arbeidsgiver på forhandlingsstedet bør ha skriftlig melding om hvem som er organisasjonenes representanter.

Arbeidsgiverrepresentanter og representanter for de forhandlingsberettigede organisasjonene sentralt har rett til å bistå i forhandlingene. Partene er enige i at dette bør skje unntaksvis, og at øvrige parter da skal varsles.

Ingen kan selv forhandle om sin egen lønn i lokale forhandlinger. I virksomheter der en organisasjon kun har ett medlem, ivaretas medlemmets interesser i lønnsforhandlinger av en annen organisasjon under egen hovedsammenslutning, eller den vedkommendes organisasjon sentralt peker ut.

Partene bør sammen, og hver for seg, sørge for god opplæring i hovedtariffavtalen.

2.2 Forhandlingssteder

DFD avgjør etter drøftinger med hovedsammenslutningene hvor forhandlingene i departementsområdene skal føres. Forhandlingssted drøftes før forhandlingene om ny hovedtariffavtale er avsluttet. Forhandlingene skal for tariffperioden føres slik vedlegg 2 viser.

Arbeidsgiver på forhandlingsstedet i vedlegg 2 kan delegere forhandlingene etter drøfting med tillitsvalgte på forhandlingsstedet[2] . Drøfting må skje i god tid før forhandlingene starter. Dersom partene ikke blir enige, avgjøres delegering av DFD etter drøfting med hovedsammenslutningene.

Dersom det i tariffperioden skjer organisatoriske endringer som gjør det vanskelig å gjennomføre lokale forhandlinger ved de forhandlingssteder som er fastsatt i vedlegg 2, avgjør DFDhvor disse forhandlingene skal føres i tariffperioden etter forutgående drøftinger med hovedsammenslutningene.

2.3 Lokal lønnspolitikk

Statens lønnssystem forutsetter at de lokale parter har en omforent lønnspolitikk om hvordan lønnssystemet skal brukes og hvilke lønnsmessige tiltak som er nødvendig for å nå virksomhetens mål, herunder bruk av de lokale forhandlingshjemlene og rutiner for bruk av disse. I den lokale lønnspolitikken brukes arbeidstitler i tillegg til stillingskodene i lønnsplanheftet. Lønnspolitikken skal være nedfelt skriftlig og være kjent blant de ansatte[3] . I forbindelse med utarbeidelse av lokal lønnspolitikk, oppfordres partene til å etablere minstelønnsnivåer for stillinger hvor det kreves bachelor- og masterutdanning.

Det enkelte departement/virksomhet utarbeider med utgangspunkt i sine oppgaver, personalsituasjon og budsjett en personalpolitikk der lønnspolitikken inngår som en innarbeidet del. Den lokale lønnspolitikken utformes slik at den sikrer alle en rimelig lønnsutvikling over tid og slik at likelønn, herunder lik lønn for samme arbeid og arbeid av lik verdi, kompetanse, erfaring og ansvar, midlertidig ansatte og ansatte i permisjon ivaretas.

Lokal lønnspolitikk skal omfatte tillitsvalgtes lønnsutvikling. Tillitsvalgte skal ikke tape lønnsmessig på vervet.

Det skal utarbeides nødvendige oversikter og sammenstillinger over lønn på alle nivå, fordelt på kvinner og menn, og eventuelle forskjeller skal kartlegges.

Den lokale lønnspolitikken gjennomgås i etterkant av hvert hovedtariffoppgjør.

2.4 Virkeområde

Under lokale forhandlinger kan partene ikke avtale lønns- og arbeidsvilkår mv. som har automatisk virkning utover eget forhandlingssted jf. pkt. 2.2.

2.5 Lokale forhandlinger

2.5.1 Årlige forhandlinger

Det føres lokale forhandlinger på forhandlingsstedet jf. pkt. 2.2, dersom en av følgende betingelser er oppfylt:

Det sentralt er avsatt midler fra den økonomiske rammen til lokale forhandlinger. DFD beregner avsetningen til det enkelte forhandlingssted angitt i vedlegg 2. Avsetningen fordeles forholdsmessig etter årslønnsmassen, med mindre annet er avtalt mellom partene.

Arbeidsgiversiden avsetter økonomiske midler, og vurderer eventuelle resirkulerte midler.

Med virkning fra 1. mai 2025 er staten og LO Stat enige om at det lokalt forhandles innenfor en ramme på 1,35 % pr. dato av lønnsmassen.

Med virkning fra 1. mai 2025 er staten og YS Stat enige om at det lokalt forhandles innenfor en ramme på 2,70 % pr. dato av lønnsmassen.

Forhandlingene skal være avsluttet innen 31. oktober 2025.

Dersom forhandlingene er delegert, avtaler partene på forhandlingsstedet angitt i vedlegg 2, størrelsen på avsetningen. Oppnås det ikke enighet, fordeles avsetningen forholdsmessig etter årslønnsmassen. Det settes opp protokoll fra møtet.

Følgende arbeidstakere omfattes også av forhandlingene og skal vurderes lønnsmessig[4] :

Arbeidstakere som før virkningsdato har gjeninntrådt etter omsorgspermisjon uten lønn, jf. fellesbestemmelsene § 20 nr. 7.

Arbeidstakere som har permisjon med lønn

Arbeidstakere som er i foreldrepermisjon uten lønn, jf. arbeidsmiljøloven § 12-5

Arbeidstakere som på virkningstidspunktet er i andre ulønnede permisjoner med inntil én måneds varighet

2.5.2 Årlig lønnsregulering for ledere

Fagdepartementet eller virksomhetens styre fastsetter lønnsendring for virksomhetens øverste leder.

Lønnsendring for ledere på neste ledernivå fastsettes av øverste leder i virksomheten etter avtale med de forhandlingsberettigede organisasjoner. Kommer partene ikke til enighet, kan tvisten ikke ankes. Arbeidsgivers siste tilbud skal da gjelde.Det skal settes opp protokoll fra møtet.

Lønnsendringene betinger dekning på virksomhetens budsjett, ut over sentralt avsatte midler, jf. pkt. 2.5.1 bokstav a.Disse stillingenes årsverk skal ikke telles med i utregning av den lokale avsetningen.

Den lokale lønnspolitikken er førende for vurdering av lønnsendring for ledere. Grunnlag for vurdering av lederens lønn kan ellers være oppnådde resultater, utøvelse av god ledelse, betydelige organisatoriske endringer og behov for å beholde kvalifisert arbeidskraft mv.

Lønnsregulering kan bare foretas i tilknytning til lokale forhandlinger etter pkt. 2.5.1, eller når vilkårene for lønnsendring på særlige grunnlag, pkt. 2.5.3 er til stede.

2.5.3 Særlige grunnlag

Partene på forhandlingsstedet jf. pkt. 2.2, kan føre forhandlinger dersom det:

Har skjedd vesentlige endringer[5] i de forhold som er lagt til grunn ved fastsetting av stillingenes/ansattes lønn.

Merknad:
Forhandlingskrav som er basert på punkt 1 a) ovenfor bør være dokumentert ved en stillingsbeskrivelse/stillingsvurdering eller opplysninger som på en annen måte gjør det mulig å måle endringene i de pålagte oppgaver.

Er planlagt eller gjennomført tiltak som fører til økt effektivitet, produktivitet, forenkling eller bedre brukerorientering. Arbeidsgiver definerer mål for tiltaket og størrelsen på avsetningen. Arbeidsgiver kan også vurdere effekt av ikke-planlagte tiltak som er gjennomført. Partene forhandler om fordelingen av avsetningen mellom de arbeidstakerne som har bidratt til tiltaket.

Er gjennomført omorganiseringer/organisatoriske endringer og hvor det som følge av dette har oppstått ubegrunnede lønnsforskjeller. Forhandlinger betinger dekning på virksomhetens budsjett.

Etter avtale med de tillitsvalgte kan det tilstås tidsavgrenset eller varig lønnsendring til en arbeidstaker eller grupper av arbeidstakere når det er særlige vansker med å beholde eller rekruttere spesielt kvalifisert arbeidskraft, eller som har gjort en ekstraordinær arbeidsinnsats. Kommer partene ikke til enighet, kan tvisten ikke ankes. Arbeidsgivers siste tilbud skal da gjelde. Det skal settes opp protokoll fra møtet.

Der dokumenterte lønnsforskjeller ikke kan forklares med annet enn kjønn, skal arbeidsgiver i samråd med de tillitsvalgte rette opp lønnsforskjellene i henhold til likestillings- og diskrimineringsloven § 34. Det samme gjelder der dokumenterte lønnsforskjeller ikke kan forklares med annet enn diskrimineringsgrunnlagene i likestillings- og diskrimineringslovens § 6[6] . Det skal settes opp protokoll fra møtet.

2.5.4 Virkemidler

Med hjemmel i pkt. 2.5.1, 2.5.2 og 2.5.3 kan følgende virkemidler brukes:

Generelt tillegg.

Gruppetillegg.

Individuelle tillegg.

Flytte ansatte mellom lønnsstige og direkteplassert avlønning.

Endret stillingskode.

Avtale minstelønn for arbeidstakere med særlige arbeidsoppgaver, tjenestested og lignende.

Opprette og endre særavtaler.

Virkemidlene i bokstav a) til c) kan være fast, virkemidlene i bokstav b) og c) kan også være tidsavgrenset.

2.5.5 Ansettelse i ledig stilling mv.

Før utlysning av ledig stilling skal tillitsvalgte i vedkommende virksomhet/driftsenhet/arbeidsområde orienteres om den lønn stillingen vil bli utlyst med.

De tillitsvalgte kan kreve å få drøfte lønnsplasseringen.

Ved lønnsplassering tas hensyn til likelønn.

Arbeidsgiver skal inntil 12 måneder etter ansettelse, og ved overgang fra midlertidig til fast ansettelse, vurdere arbeidstakerens lønnsfastsettelse. Dette gjøres etter dialog med den ansatte.

Tillitsvalgte gis årlig en skriftlig oversikt over bruken av bestemmelsen for virksomheten.

2.5.6 Lønnsvurdering etter permisjon uten lønn

Arbeidstaker som har vært i permisjon uten lønn, skal vurderes lønnsmessig av arbeidsgiver ved gjeninntreden. Dette drøftes med de tillitsvalgte.

Tillitsvalgte gis årlig en skriftlig oversikt over bruken av bestemmelsen for virksomheten.

2.6 Forhandlingsregler

2.6.1 Krav

Krav om forhandlinger skal fremsettes skriftlig til det enkelte forhandlingssted. Når forhandlinger kreves opptatt, skal arbeidsgiver skriftlig varsle alle forhandlingsberettigede organisasjoner.

2.6.2 Frist

Senest 14 dager etter at krav om forhandlinger er kommet inn, skal arbeidsgiver avtale fremdrift med de forhandlingsberettigede organisasjoner som skal delta i forhandlingene.

2.6.3 Gjennomføring av årlige lokale forhandlinger etter punkt 2.5.1

Før de årlige lokale forhandlingene etter punkt 2.5.1 starter, skal det gjennomføres et forberedende møte mellom partene på forhandlingsstedet angitt i vedlegg 2. I møtet gjennomgås forhandlingsgrunnlaget, den samlede avsetning til forhandlingsstedet, herunder fordeling til ev. delegerte forhandlingssteder, hensynet til likestilling/likelønn mv., herunder resultatene fra likelønnskartleggingen. Partene skal i det forberedende møtet diskutere hvorvidt deler av potten skal brukes til generelle tillegg og/eller gruppetillegg.

Lokale forhandlinger forutsetter at partene opptrer som likeverdige parter. I tillegg avtaler partene kravfrist og møteplan for gjennomføringen. Lokale forhandlinger forutsetter at lønnsdata foreligger i en slik form at partene unngår uenighet om tallgrunnlaget. Før forhandlingene må de lokale parter derfor avklare hvilke lønnsdata og statistikker som skal være grunnlag for forhandlingene. Statistikkene kan etter behov omfatte stillingsbetegnelse, stillingsbrøk og kode, eventuelt opplysninger om ansiennitet og andre lønnsopplysninger, herunder historiske lønnsdata, som er nødvendig for gjennomføringen av lokale forhandlinger.

Det skal føres referat fra det forberedende møtet.

Der forhandlingene er delegert, må disse partene gjennomføre et tilsvarende forberedende møte etter at de har mottatt referat fra det forberedende møte og protokoll som viser avsetning, fra forhandlingsstedet angitt i vedlegg 2.

Partene har et felles ansvar for at den økonomiske rammen er benyttet, og at avtalte føringer er fulgt.

De lokale partene oppfordres til å bli enige om en prosess for lokale forhandlinger som passer virksomheten. Dersom de lokale partene ikke blir enige, er DFD og hovedsammenslutningene enige om at de årlige lokale lønnsforhandlinger gjennomføres på følgende måte:

Det må avsettes tilstrekkelig tid til å vurdere krav og tilbud under forhandlingene.

Forhandlingene føres i fellesmøter med de forhandlingsberettigede organisasjoner med utgangspunkt i de lokale partenes felles lønnspolitiske plattform.

Hver av partene kan be om særmøte med en eller flere av organisasjonene eller med arbeidsgiver.

Partene skal under det forberedende møtet drøfte hvor stor del av den samlede avsetningen som skal legges ut i første tilbud fra arbeidsgiver, og tilbudet skal gjenspeile krav både fra arbeidsgiver og organisasjonene.

Kravene utveksles samtidig dersom en av partene krever det[7] .

Partene skal argumentere for sine prioriterte og rangerte kravog tilbud, samt tilkjennegi sitt syn på de fremsatte krav.

De lønnsmessige tilleggene gis som generelle tillegg, gruppetillegg og/eller individuelle tillegg, jf. pkt. 2.5.4.

2.6.4 Utsettelse og avslutning

Dersom forhandlinger ikke kan komme i gang innen 14 dager etter at krav er fremsatt, slik tjenestetvistloven fastsetter, må utsettelsen avtales mellom partene. Er det gått 14 dager etter at reelle forhandlinger er begynt, kan hver av partene kreve forhandlingene avsluttet en uke etter at slike krav er fremsatt.

2.6.5 Protokoll

Det føres protokoll fra forhandlingsmøtene der forhandlingene gjennomføres, jf. tjenestetvistloven § 9. Dersom forhandlingene er delegert jf. pkt. 2.2, skal protokollen sendes til partene på overordnet forhandlingssted til orientering.

2.6.6 Evalueringsmøte

Kort tid etter at de lokale forhandlingene etter HTA pkt. 2.5.1. er gjennomført, skal det avholdes et evalueringsmøte hvor partene lokalt utveksler erfaringer fra årets forhandlinger.

2.7 Tvist

2.7.1 Delegerte forhandlinger etter pkt. 2.5.1 og 2.5.3 nr. 1

Uenighet på delegert nivå avgjøres av partene på forhandlingsstedet angitt i vedlegg 2. Saken må fremmes innen 14 dager etter at forhandlingene på delegert nivå er avsluttet.

Partene på forhandlingsstedet angitt i vedlegg 2 må behandle saken innen 14 dager, med mindre de blir enige om noe annet.

2.7.2 Statens lønnsutvalg

Ved forhandlinger om endring av lønnsplassering etter pkt. 2.5.1 og ved forhandlinger på særlig grunnlag etter pkt. 2.5.3 nr. 1, kan hver av partene på forhandlingsstedet angitt i vedlegg 2 bringe saken inn for Statens lønnsutvalg i samsvar med tjenestetvistlovens regler.

Varsel om at saken bringes inn for Statens lønnsutvalg må gis de øvrige parter på forhandlingsstedet angitt i vedlegg 2 senest innen 2 uker etter at forhandlingene er avsluttet. Før saken eventuelt bringes inn for Statens lønnsutvalg, skal partene orienteres om tvisten før stevning tas ut, slik at de får anledning til å uttale seg.

Stevning sendes Statens lønnsutvalg innen 3 uker etter at varslingsfrist som nevnt i annet ledd er utløpt.

For saker som først er behandlet etter pkt. 2.7.1 er varselfristen 1 uke, og frist for å inngi stevning 2 uker.

Avtaleresultatet mellom de av partene som måtte være enige, kan ikke iverksettes før Statens lønnsutvalgs kjennelse foreligger.

Statens lønnsutvalg kan i særlige tilfeller behandle tvister der fristene er overskredet.

2.7.3 Særavtaler

Tvist om opprettelse og endring av særavtale kan hver av partene bringe inn for særskilt nemnd eller Statens lønnsutvalg i samsvar med tjenestetvistlovens regler.

2.7.4 Rettstvist

Før en eventuell rettstvist, jf. tjenestetvistloven § 20 nr. 1, om lokale særavtaler bringes inn for Arbeidsretten etter tjenestetvistloven § 24 første ledd, skal DFD og hovedsammenslutningene orienteres om tvisten før stevning tas ut, slik at de får anledning til å uttale seg.

3 Fellesbestemmelsene

§ 1 Generelt

Når det i fellesbestemmelsene er gjort henvisninger til lovbestemmelser er dette gjort for å skape sammenheng i teksten og for å gjøre den lettere tilgjengelig for brukeren. Henvisningene er ikke ment å skape rettigheter eller forpliktelser for partene utover det disse lovene i seg selv anviser. Henvisningene er heller ikke ment å begrense rettigheter eller forpliktelser i ufravikelige bestemmelser i lov.

Arbeidstakere kan ikke motta kommunale, fylkeskommunale eller private tillegg i sin stilling med mindre Stortinget eller den det bemyndiger gir sitt samtykke.

§ 2 Definisjoner

Årslønn er individuelt avtalt lønn og faste månedlige tillegg, dersom ikke annet er avtalt i denne avtale eller i særavtale inngått mellom DFD og hovedsammenslutningene. Deltidsansattes lønn utregnes i forhold til vedkommendes deltidsprosent.

Månedslønn er årslønn etter nr. 1 dividert med 12. Daglønn er månedslønn dividert med 30. Med timelønn i §§ 13, 15 og 16 forstås årslønn dividert med 1 850 hvis ikke annet er avtalt. Timelønn for arbeidstakere som lønnes pr. time, beregnes ut fra årslønnen og arbeidstiden for tilsvarende heltidsstilling.

Overtidsgodtgjørelse er timelønn tillagt 50 %. Forhøyet overtidsgodtgjørelse er timelønn tillagt 100 %. Overtidstillegg er 50 % av timelønnen. Forhøyet overtidstillegg er 100 % av timelønnen.

Begrepene virksomhet og driftsenhet defineres som i hovedavtalen § 4 nr. 2 og 3.

Begrepet ektefelle er definert i ekteskapsloven §§ 1 og 95.

Som samboere regnes

to personer som har levd sammen i ekteskapslignende forhold hvis det i folkeregisteret framgår at de har hatt samme bolig de siste to årene, eller

to personer med felles barn og felles bolig.

Jf. for øvrig § 6-1 i forskrift til yrkesskadeforsikringsloven. DFD kan i helt spesielle tilfeller gjøre unntak fra vilkårene.

Med deltidsansatt forstås:
Arbeidstaker med normal arbeidstid beregnet på ukentlig basis eller etter en gjennomsnittsberegning etter arbeidsmiljølovens regler, som er kortere enn arbeidstiden for arbeidstakere i tilsvarende heltidsstilling.

§ 3 Lønnsfastsettelse

Arbeidstaker ansettes i stillingskode i samsvar med lønnsplanen[8] og i henhold til pkt. 2.3 om lokal lønnspolitikk om lønnsfastsettelse, herunder muligheten til å bruke arbeidstitler. Årslønnen skal avtales individuelt ved ansettelse der utdannelse og relevant erfaring inngår i vurdering av lønnsfastsettelse.

§ 4 Lønnsstiger

Lønnsplanheftet viser hvilke stillinger som skal plasseres i lønnsstige[9] .

Kort lønnsstige har en lengde på 10 år med 1,1 % årlig stigning. Lang lønnsstige har en lengde på 16 år med 1,1 % årlig stigning de 10 første årene, og deretter 0,55 % årlig stigning de 6 siste årene[10] .

Årlig ansiennitetsopprykk beregnes av den enkeltes til enhver tid gjeldende årslønn, og kommer i tillegg til regulering av lønn etter kapittel 2.

Stillingsansiennitet for stillinger i stige regnes fra den 1. i måneden den ansatte tiltrer stillingen. Ved ansettelse i ny stilling, og ved endring av stillingskode, innplasseres arbeidstakeren på ansiennitet 0 i stigen.

Hvis lønnstilbudet ved ansettelse, eller resultatet av forhandlinger etter pkt. 2.5.3 nr. 2, overstiger gjennomsnitt av årslønn i den aktuelle stillingskoden til de ansatte i virksomheten som har stillingsansiennitet 10 eller 16 år, kan arbeidstakeren direkteplasseres.

§ 5 A Godskrivingsregler

Ved ansettelse i stillingskode tilknyttet lønnsstige godskrives tidligere tjeneste/arbeid/praksis i startlønnen utover minstelønn etter de regler som er fastsatt i paragrafen her.

Ved tiltredelse fastsettes arbeidstakerens tjenesteansiennitet dersom det er nødvendig for å fastsette lønnsplassering. Tjenesteansiennitet regnes tidligst fra fylte 18 år. Utgangspunktet for beregning av tjenesteansiennitet er den 1. i den måned vedkommende tiltrer.

A. Generelle regler:

All militærtjeneste[11] , polititjeneste, sivilforsvarstjeneste og siviltjeneste godskrives fullt ut.

Omsorgsarbeid[12] godskrives med inntil 3 år.

All yrkespraksis av mer enn 3 måneders sammenhengende varighet godskrives fullt ut. Tidligere relevant yrkespraksis skal likevel medregnes, når yrkespraksisen er opparbeidet i et yrke hvor kortere arbeidsoppdrag er vanlig.

Personer med gyldig arbeids- og oppholdstillatelse som kan dokumentere flyktningestatus i henhold til myndighetenes definisjon og som ikke kan dokumentere yrkespraksis, kan godskrives inntil 6 år for udokumentert praksis etter fylte 30 år ved lønnsfastsettelse i stillingen.

Tjeneste, arbeid og praksis som nevnt i nr. 1, 2 og 3 godskrives slik at dersom man samlet når ett år, godskrives 8 200 kroner ved ansettelse. Videre godskrives 8 200 kroner for hvert andre år.

B. Spesielle regler:

Stillingene vil i tillegg til de generelle godskrivingsreglene i pkt. A kunne være omfattet av de spesielle godskrivingsregler[13] nedenfor. Det fremgår av den enkelte lønnsplan hvilke stillinger dette gjelder. Ved vurdering av om nr. 1 eller 2 nedenfor skal komme til anvendelse, legges den høyeste utdanning (grad) arbeidstakeren har ved ansettelse i stillingen til grunn.

Ved ansettelse innplasseres arbeidstaker med høyere akademisk utdanning[14] med 527 500 kroner.

Ved ansettelse godskrives 3 år av utdanningstiden som bachelor eller tilsvarende[15] . Denne godskrivingen kommer i tillegg til godskrivingen etter pkt. A, og beregnes sammen med denne.

C. Særlige regler:

Godskrivingsregler som kun fremgår av den enkelte lønnsplan.

Godskriving av tjenesteansiennitet etter reglene i pkt. A, B og C kan ikke overstige 100 % for samme tidsrom, dersom ikke annet er avtalt.

Man kan ikke få godskrevet mer enn 41 000 kroner etter pkt. A og B nr. 2.

§ 5 B Lønnssamtale

Arbeidstaker skal tilbys en årlig samtale om kompetanse, ansvar, lønn og karriereutvikling jf. den lokale lønnspolitikken. Samtalene skal bidra til likelønn mellom kjønnene og hindre diskriminering etter likestillings- og diskrimineringsloven § 6.[16]

Ved gjeninntreden etter foreldrepermisjon skal arbeidstakeren tilbys en samtale om kompetanse, ansvar lønn og karriereutvikling.

§ 6 Permisjoner som ikke avbryter stillingsansienniteten

Permisjon med hel eller delvis lønn, avbryter ikke stillingsansienniteten[17] .

Ved gjeninntreden fra følgende permisjoner gis lønnsjustering tilsvarende opprykk etter stillingens lønnsstige under permisjon:

Permisjon ved oppdrag i tjenestemannsorganisasjon og for å utføre offentlig verv.

Permisjon uten lønn ved militærtjeneste, sivilforsvarstjeneste og polititjeneste, og ved arbeid i internasjonale operasjoner, hjelpeorganisasjoner og lignende.

Permisjon uten lønn for omsorgsarbeid.

Permisjon uten lønn for å utdanne seg videre for statstjenesten med inntil 3 år. En arbeidstaker som på grunn av omsorgsarbeid har fått sin utdannelse forsinket eller utsatt, kan få medregnet ytterligere inntil 1 år.

DFD kan bestemme at også annet fravær regnes med i stillingsansienniteten.

§ 7 Arbeidstid

Den alminnelige arbeidstiden skal ikke overstige 37,5 timer pr. uke. Ved gjennomsnittsberegning av arbeidstiden vises til arbeidsmiljølovens bestemmelser, se også § 1 nr. 1 i fellesbestemmelsene. Arbeidstiden skal i den utstrekning det er mulig, legges i tidsrommet mellom kl. 07.00 og kl. 17.00 og fordeles på 5 dager pr. uke[18] .

Dersom det av hensyn til tjenesten anses nødvendig å forskyve arbeidstiden utover kl. 07.00 og kl. 17.00, skal det i henhold til hovedavtalens regler avtales arbeidstidsordninger i samsvar med dette.

Behovet for å fastsette forskjøvet arbeidstid skal drøftes med de berørte organisasjoner.

Se for øvrig departementets kommentarer til HTA § 7 note 2[19] .

Redusert arbeidstid for arbeidstakere med skift- og turnustjeneste, jf. arbeidsmiljøloven § 10-4, gjennomføres slik: For den alminnelige arbeidstid alle dager mellom kl. 20.00 og kl. 06.00 regnes hver arbeidet time lik 1 time og 15 minutter.

For den alminnelige arbeidstid på søn- og helgedager mellom kl. 06.00 og kl. 20.00 regnes hver arbeidet time lik 1 time og 10 minutter.

For arbeid som drives hovedsakelig om natten, for skift- og turnusarbeid som drives regelmessig på søn- og helgedager, og for arbeidstidsordninger som medfører at den enkelte arbeidstaker må arbeide minst hver tredje søndag, skal den samlede effektive arbeidstid ikke være over 35,5 klokketimer pr. uke. Eventuell gjennomsnittsberegning kan skje etter arbeidsmiljølovens bestemmelser[20] .

Fleksibel arbeidstid og vilkårene for dette er fastsatt i særavtale mellom DFD og hovedsammenslutningene.

Deltidsarbeid kan gjennomføres etter avtale mellom den enkelte arbeidstaker og arbeidsgiver.

Når det oppstår ekstraordinære forhold, kan den alminnelige arbeidstid forskyves med minimum ett døgns forhåndsvarsel. Ordningen forutsetter lokal enighet og opphører så snart det ekstraordinære forholdet ikke lenger er til stede.

For den del av den forskjøvede tid som faller 1 time[21] eller mer utenom vedkommendes alminnelige arbeidstid, betales det et tillegg svarende til overtidstillegget (50 %) for den del av den forskjøvede tid som faller før kl. 20.00, og et tillegg svarende til forhøyet overtidstillegg (100 %) for den del av den forskjøvede tid som faller mellom kl. 20.00 og kl. 06.00, og på lørdager, søn- og helgedager[22] .

I virksomheter hvor forholdene ligger til rette for det, kan det inngås en tidsbegrenset avtale om arbeidstid på inntil 9 timer pr. døgn/dag (inntil 10 timer etter avtale med tillitsvalgte). Avtalen forutsetter enighet, og inngås mellom arbeidsgiver og arbeidstaker eller mellom arbeidsgiver og de tillitsvalgte. Opparbeidet tid utover den alminnelige arbeidstid kan gis som:

Enkeltfridager.

Sammenhengende fridager.

Sammenhengende fridager i tilknytning til ordinær ferie.

Avtale inngått mellom partene går foran avtaler inngått mellom den enkelte arbeidstaker og arbeidsgiver[23] .

Dersom partene lokalt er enige, kan det iverksettes forsøksordninger i den enkelte virksomhet som avviker fra bestemmelsene om arbeidstid. Dersom forsøksordningene går utover hovedtariffavtalens og/eller arbeidsmiljølovens rammer, skal de forelegges DFD og hovedsammenslutningene til godkjennelse før ordningene trer i kraft.

Slike forsøksordninger kan avtales både for grupper av arbeidstakere og for enkeltpersoner.

Når arbeidet utføres til forskjellige tider av døgnet, skal det utarbeides en arbeidsplan/tjenesteplan som viser den enkelte arbeidstakers arbeids- og fritid. Ved oppsetting av arbeidsplaner/tjenesteplaner skal det tas hensyn til at arbeidstiden fordeles mest mulig likt på arbeidstakeren/arbeidstakerne. Det kan føres lokale forhandlinger om tilpassing av bestemmelsene til forholdene i den enkelte virksomhet, for eksempel i tilfelle hvor det er behov for ikke-periodiske arbeidsplaner/tjenesteplaner eller ved mer ujevn bruk av nattarbeid.

Ansatte som arbeider skift/turnus skal i arbeidstidsplanleggingen sikres forutsigbarhet for når de skal ha fri i helger og når de har sine friperioder (ukentlig hvile).

§ 8 Kompensasjon for reiser innenlands[24]

Reisetid i den alminnelige arbeidstid regnes fullt ut som arbeidstid.

Beregning av reisetid utenom alminnelig arbeidstid:

Reisetid er den tid som medgår mellom arbeidssted/bosted og bestemmelsesstedet for reisen, inkludert nødvendig ventetid underveis. Dersom reisen omfatter flere bestemmelsessteder, regnes tid for reiser mellom det enkelte bestemmelsessted som reisetid.

Tid som tilbringes på hotell og lignende telles ikke som reisetid.

Reisetid mellom kl. 22.00-06.00 blir ikke regnet som arbeidstid når arbeidstakeren har rett til nattillegg eller benytter soveplass.

Reisetid beregnes time for time (1:1).

Kompensasjon for reisetid:

Opparbeidet reisetid gis som fri et tilsvarende antall timer en annen virkedag.

Dersom reisetid ikke kan gis som fritid, utbetales timelønn etter for beregnet reisetid.

Dersom reisetiden er opparbeidet på frilørdager, søndager, ukefridager (turnusfridager), påskeaften, helge- og høytidsdager samt etter kl. 12.00 på pinse-, jul- og nyttårsaften og onsdag før skjærtorsdag, utbetales timelønn pluss 50 % for beregnet reisetid[25] .

Tilleggene etter § 15 nr. 3 og 4 utbetales ikke for beregnet reisetid.

Bestemmelsen omfatter ikke arbeidstaker i ledende stilling eller i særlig uavhengig stilling, eller som har særskilt kompensasjon for reisetid. Det fastsettes ved lokale særavtaler hvilke arbeidstakere dette gjelder.

Arbeidet tid utover den alminnelige arbeidstid regnes som overtid. Dette gjelder også nødvendig for- og etterarbeid som må tas under reisefraværet og som har tilknytning til reiseoppdraget.

§ 9 Lønnsutbetaling[26]

Når ikke annet er bestemt[27] , utbetales lønn[28] den 12. i måneden[29] . Dette gjelder også faste lønnstillegg og variable lønnstillegg for foregående måned hvis det er praktisk mulig.

Lønn utbetales til konto i bank dersom ikke slik betalingsmåte er umulig, eller svært byrdefull for arbeidstaker eller arbeidsgiver.

Faller lønningsdagen på lørdag, søndag, helgedag eller offisiell fridag, skal lønnen utbetales siste virkedag før slike dager.

En arbeidstaker kan før feriens begynnelse få utbetalt forskudd på den lønn vedkommende ville få på lønningsdag som faller i ferien[30] .

[31] I særskilte tilfeller[32] kan arbeidstakeren få inntil 2 måneders lønn[33] utbetalt på forskudd. Det skal inngås skriftlig avtale[34] med arbeidstakeren om tilbakebetalingen[35] .

Når en sykmeldt arbeidstaker fratrer med alders- eller uførepensjon, skal lønnen løpe til utgangen av vedkommende kalendermåned[36] .

Ved dødsfall utbetales lønn til og med den måneden arbeidstakeren dør.

§ 10 Lønn ved overgang til annen stilling

En arbeidstaker som på grunn av omorganisering omplasseres til lavere lønnet stilling i virksomheten, beholder sin tidligere stillings lønn på overgangstidspunktet som en personlig ordning. Det samme gjelder i de tilfeller der både arbeidsoppgaver og arbeidstaker som følge av omorganisering overføres til annen virksomhet.

Arbeidstaker som på grunn av omorganisering går over i lavere stilling i annen virksomhet, kan beholde inntil sin tidligere stillings lønn på overgangstidspunktet som en personlig ordning dersom avgivende og/eller mottakende virksomhet vil betale lønnsdifferansen.

Arbeidstaker som går over til lavere lønnet stilling i virksomheten, kan etter avtale beholde sin tidligere stillings lønn på overgangstidspunktet som en personlig ordning.

En arbeidstaker som på grunn av sykdom må gå over til lavere lønnet stilling, beholder sin tidligere stillings lønn på overgangstidspunktet som en personlig ordning. Det samme gjelder for den som må gå over i lavere lønnet stilling på grunn av dokumenterte helsemessige årsaker[37] som er knyttet til krav i stillingen eller ansettelsesvilkårene. For stillinger på stige omfatter dette de til enhver tid gjeldende opprykksbestemmelser.

Arbeidstaker som på grunn av sykdom må gå over til deltidsstilling kombinert med delvis ytelse etter folketrygdloven og/eller uførepensjon etter lov om Statens pensjonskasse, skal han ha en forholdsmessig del av lønnen i sin tidligere stilling etter de forannevnte regler. Det samme gjelder for den som må gå over i lavere lønnet stilling på grunn av dokumenterte helsemessige årsaker som er knyttet til krav i stillingen eller ansettelsesvilkårene.

Differansen mellom uføreytelse/pensjon og stillingens lønn for den delen av stillingen som vedkommende på grunn av sykdommen ikke kan skjøtte, skal ikke utbetales.

Reglene gjelder også når en arbeidstaker inntas igjen etter uførepensjonering[38] .

Fører yrkesskade til at en arbeidstaker må overføres til lavere lønnet stilling, beholder vedkommende sin tidligere stillings lønn. Den skal til enhver tid svare til lønnen i den stillingen vedkommende hadde da yrkesskaden inntraff[39] .

Deltidsansatte har samme rettigheter som arbeidstakere på heltid etter denne paragraf, dog slik at lønnen som beholdes fastsettes forholdsmessig etter tidligere stillingsprosent.

§ 11 Lønn under sykdom/skade, fødsel, adopsjon, omsorg for sykt barn, pleie av nærstående, velferdspermisjon og yrkesskade

Med lønn[40] [41] etter § 18 nr. 1, 2 og 3, § 19, § 20, § 22 og § 24 nr. 3 menes lønn etter § 2 nr. 1, samt lønnsmessige tillegg etter oppsatt tjenesteplan, dvs. den tjenesteplan vedkommende ville ha vært på dersom man var i tjeneste. Deltidsansatte utbetales forholdsmessig lønn.

Arbeidstakeren skal utbetales den lønn vedkommende til enhver tid har krav på i sitt ansettelsesforhold[42] . Dersom en deltidsansatt arbeidstaker får endret sin stillingsprosent i 1 måned eller mer, skal den endrede stillingsprosenten legges til grunn ved utbetaling av lønn så lenge endringen skal vare.

En arbeidstaker[43] som på grunn av sykdom eller yrkesskade ikke kan utføre sitt vanlige arbeid, kan med legens tilslutning pålegges annet arbeid og beholder sin lønn etter nr. 1, men ikke utover de tidsrommene som lønn kan utbetales etter §§ 18 og 24.

Hvis en arbeidstaker har andre arbeidsinntekter fordi vedkommende ikke er i ordinær tjeneste, skal disse trekkes fra i den lønnen som utbetales.

En arbeidstaker som fortier eller gir uriktige opplysninger av betydning for rettigheter etter denne paragraf har ikke krav på lønn under fraværet, jf. utfyllende bestemmelser i folketrygdloven § 8-8.

I den lønn og eventuelt tillegg til lønn[44] som arbeidstakeren får utbetalt, skal det gjøres fradrag for offentlige pensjons- eller trygdeytelser[45] . Dersom slike pensjons- eller trygdeytelser blir innvilget for et tidsrom tilbake, hvor lønn allerede er utbetalt, kan staten for dette tidsrommet kreve overført til seg så stor del av pensjons- eller trygdeytelsene som trengs til dekning av lønn som er utbetalt under fraværet.[46] [47] [48]

§ 12 Stedfortredertjeneste

Har en arbeidstaker tjenestefri for et begrenset tidsrom, plikter en annen arbeidstaker i samme virksomhet å overta vedkommendes tjenesteplikter[49] .

Under pålagt tjenestegjøring i en høyere lønnet stilling tilkommer arbeidstakeren lønnen til den man tjenestegjør for når vedkommende overtar hele stillingens arbeids- og ansvarsområde.[50] [51]

Dersom arbeidstakeren ikke overtar hele stillingens arbeids- og ansvarsområde, kan det utbetales en delvis stedfortredergodtgjørelse. [52]

Arbeidsgiver fastsetter etter drøfting med tillitsvalgte retningslinjer for beregning av delvis stedfortredergodtgjørelse på grunnlag av de stillingsbeskrivelser eller stillingsvurderinger som nyttes i virksomhetens lokale lønnspolitikk.

Det skal ikke utbetales stedfortredergodtgjørelse for kortere tidsrom enn en uke (5 arbeidsdager). Utbetalingen er uavhengig av antall oppmøter.[53] [54]

§ 13 Overtid

Overtidsarbeid skal være pålagt og kontrollerbart og begrenses i overensstemmelse med forutsetningen i arbeidsmiljøloven. Overtid skal i alminnelighet utføres i direkte tilknytning til den alminnelige arbeidstid.[55]

For pålagt overtidsarbeid utbetales et tillegg til timelønnen på 50 % (overtidsgodtgjørelse). Tillegget økes til 100 % for overtidsarbeid mellom kl. 20.00 og 06.00 og for overtidsarbeid på lørdager, søn- og helgedager og etter kl. 12.00 onsdag før skjærtorsdag, jul- og nyttårsaften (forhøyet overtidsgodtgjørelse). Overtidsarbeid som direkte etterfølger nattarbeid, kompenseres med forhøyet overtidsgodtgjørelse.[56]

Etter avtale mellom arbeidstaker og arbeidsgiver i det enkelte tilfelle kan pålagt opparbeidet overtid avspaseres time for time. I tillegg til fritiden har arbeidstakeren i slike tilfelle krav på å få utbetalt differansen mellom ordinær lønn og overtidsgodtgjørelse (overtidstillegget).[57]

Arbeidstakere i ledende stilling eller i særlig uavhengig stilling[58] , har som hovedregel ikke rett til overtidsgodtgjøring. Slik godtgjøring kan likevel utbetales for inntil 300 timer i kalenderåret når arbeidstakerne:

Følger dem de er satt til å lede.

Går inn i en oppsatt tjenesteliste (vaktplan).

Er pålagt overtidsarbeid av overordnet leder som kan kontrollere utføringen av arbeidet.

Deltidsansatte godtgjøres med ordinær timelønn for pålagt arbeid utover den fastsatte deltid. For pålagt arbeid utover den alminnelige arbeidstid pr. dag eller pr. uke for tilsvarende heltidsstilling, utbetales overtidsgodtgjøring etter nr. 2 eventuelt at det avtales avspasering i samsvar med nr. 3.

Arbeidstakere som etter tilkalling blir pålagt overtidsarbeid uten direkte tilknytning til sin ordinære arbeidstid, betales for 2 timer selv om arbeidet varer kortere. Hvis arbeidet avbrytes, betales ikke ekstra for nytt overtidsarbeid dersom dette påbegynnes innenfor de beregnede 2 timer.

§ 14 Ukentlig fritid

Arbeidstaker skal ha en sammenhengende arbeidsfri periode (ukefridag) på minst 36 timer i løpet av en uke, og slik at det alltid inngår et helt kalenderdøgn. Denne fritid skal fortrinnsvis legges på søndag og minst annenhver søndag.

I tillegg til ukefridagen skal det i størst mulig utstrekning gis ytterligere en fridag som skal strekke seg over et helt kalenderdøgn. Denne fridag skal så vidt mulig legges i sammenheng med ukefridagen.

Hvor sesongmessige variasjoner eller andre særlige forhold gjør seg gjeldende, er partene enige om at etter forutgående lokale drøftelser skal avvik fra bestemmelsene forelegges DFD og hovedsammenslutningene til godkjennelse.

Pålagt tjeneste på ukefridag/turnusfridag for arbeidstakere i skift- og turnustjeneste betraktes som overtidsarbeid og kompenseres med forhøyet overtidsgodtgjørelse. Etter avtale mellom arbeidstaker og arbeidsgiver kan det i hvert enkelt tilfelle inngås avtale om at arbeidet skal avspaseres, jf. § 13 nr. 3. [59]

Pålagt overtidsarbeid i direkte tilknytning til skiftarbeidet/turnusarbeidet, betales med overtidsgodtgjørelse eller forhøyet overtidsgodtgjørelse etter reglene i § 13 nr. 2.

Deltidsansatte kan ikke utbetales forhøyet overtidsgodtgjørelse etter bestemmelsene her før vilkårene for utbetaling av overtidsgodtgjørelse etter § 13 nr. 5 er oppfylt.

Dersom ukefridagen eller annen turnusfridag legges på en helge- eller høytidsdag som ikke er søndag, skal dette kompenseres med at arbeidstakeren får en ny turnusfridag. Dagsverket regnes med i turnus.

Kan slik fritid ikke gis, utbetales overtidsgodtgjørelse tilsvarende 7,5 timer.

Ved pålagt tjeneste på slike dager ytes dessuten kompensasjon etter § 16. For ukefridag som delvis faller på helge- eller høytidsdager (jf. § 16), ytes ingen godtgjørelse. [60]

Avløsningstidspunktet kan legges inntil 30 minutter inn på helge- eller høytidsdager uten at ukefridagen betraktes som delvis å falle på helge- eller høytidsdag.

§ 15 Natt-, lørdag- og søndagsarbeid mv.

For ordinært arbeid som utføres i tidsrommet mellom kl. 20.00 og kl. 06.00 utbetales et tillegg pr. klokketime som svarer til 45 % av timelønnen. Tillegget utbetales i tillegg til godtgjørelse etter nr. 4 og § 16 nr. 1 og 2.[61]

Arbeidstakere som etter avtale har overtidsbetaling for ordinært nattarbeid, skal ikke ha godtgjørelse etter nr. 1. Nattidskompensasjon for arbeidstakere som har andre tillegg som delvis kompenserer nattjeneste, fastsettes ved lokale forhandlinger.[62]

For den alminnelige arbeidstid i tiden mellom kl. 06.00 og kl. 07.00 og mellom kl. 17.00 og kl. 20.00 på dagene mandag til fredag utbetales kr 25,00 pr. arbeidet time.[63]

Arbeidstakere som blir pålagt å arbeide på lørdag eller søndag, utbetales et tillegg på kr 65,00 pr. arbeidet klokketime i tidsrommet lørdag kl. 00.00 til søndag kl. 24.00.

Tillegget utbetales i tillegg til godtgjørelse etter nr. 1 og for de dager som etter § 16 nr. 1 og 2 faller på lørdag og søndag.[64]

For reservetjeneste/hvilende vakt betales det i tillegg til tidberegning følgende godtgjørelse:

Fra kl. 06.00-20.00 kr 15,00 pr. løpende time.
Fra kl. 20.00-06.00 kr 25,00 pr. løpende time.

Arbeidstakere utbetales kr 250,00 pr. arbeidsdag de har delt dagsverk dersom dagsverket inklusive opphold og hvilepauser, strekker seg over minst 9 timer. Arbeidstakere kan ikke pålegges å møte frem mer enn to ganger pr. arbeidsdag. Hvilepauser etter bestemmelsene i arbeidsmiljøloven eller etter arbeidstakernes ønske, regnes i denne forbindelse ikke som oppdeling av tjenesten. Tillegget skal ikke tilstås dersom oppdelingen av dagsverket er godtgjort på annen måte. Det fastsettes ved lokale forhandlinger hvilke arbeidstakere som skal ha tillegget.

Reglene i denne paragraf gjelder ikke for arbeidstakere i ledende stilling eller i særlig uavhengig stilling, med mindre de i arbeidstiden følger dem de er satt til å lede.

Det fastsettes ved lokale særavtaler hvilke arbeidstakere dette gjelder.

Arbeidstakere som normalt ikke omfattes av arbeidstidsbestemmelsene, skal gå inn under reglene i forbindelse med tjeneste som går inn i en oppsatt tjenesteliste (vaktplan).

§ 16 Helge- og høytidsdager

1. og 17. mai samt nyttårsdag, skjærtorsdag, langfredag, påskeaften, 1. og 2. påskedag, Kristi himmelfartsdag, 1. og 2. pinsedag og 1. og 2. juledag er fridager såframt tjenesten tillater det. Arbeid på slike dager (ikke overtid) godtgjøres med timelønn tillagt 100 %, såframt det ikke lokalt avtales at helgedagstjeneste skal kompenseres med fritid. Fritiden skal eventuelt svare til det dobbelte av antall arbeidede timer på nevnte dager.

Kompensasjon etter dette punkt kommer i tillegg til godtgjørelse etter § 15 nr. 1, 3 og 4.[65]

I den utstrekning tjenstlige hensyn tillater det, skal arbeidstakeren få fri fra kl. 12.00 følgende dager: Onsdag før skjærtorsdag, pinse-, jul- og nyttårsaften. Dersom dette ikke lar seg gjøre av hensyn til tjenesten, utbetales arbeidstakeren timelønn tillagt 100 %.[66]

Kompensasjon etter dette punkt kommer i tillegg til godtgjørelse etter § 15 nr. 1, 3 og 4.

Reglene i denne paragraf gjelder ikke for arbeidstakere i ledende stilling eller i særlig uavhengig stilling, med mindre de i arbeidstiden følger dem de er satt til å lede.

Det fastsettes ved lokale særavtaler hvilke arbeidstakere dette gjelder, jf. § 13 nr. 4.

Arbeidstakere som normalt ikke omfattes av arbeidstidsbestemmelsene, skal gå inn under reglene i forbindelse med tjeneste som går inn i en oppsatt tjenesteliste (vaktplan).

§ 17 Beredskapsvakt utenfor arbeidsstedet

Beredskapsvakt[67] utenfor arbeidsstedet skal etter arbeidsmiljøloven§ 10-4 tredje ledd regnes som arbeidstid. Beredskapsvakt skal som hovedregel regnes med i den alminnelige arbeidstid i forholdet 1/5. For øvrig vises til arbeidsmiljøloven § 10-8 tredje ledd om hviletid.

Ved beredskapsvakt som innebærer større eller mindre belastning enn 1/5, kan det lokalt avtales fravik fra hovedregelen.

Behovet for å innføre beredskapsvakt drøftes med organisasjonene.

Når beredskapsvakt utføres til ulike tider av døgnet, skal det etter arbeidsmiljøloven § 10-3 utarbeides en arbeidsplan som viser arbeidstid og fritid. I arbeidsplanen føres opp beredskapsvaktens totale lengde og hvor stor del av den som skal regnes som alminnelig arbeidstid.

Tillegg[68] for ettermiddagstjeneste, lørdags-, søndags- og helgedagstjeneste, betales for det beregnede antall timer av beredskapsvakten.

For overtidsarbeid utbetales lørdags-/søndagstillegg med fradrag av den del av tillegget som betales ut etter avsnittet ovenfor. For øvrig utbetales tillegg etter § 15 nr. 5 pr. løpende time.

Partene lokalt avtaler om den beregnede tid kan tas ut som timelønn tillagt 50 % eller 100 % avhengig av tidspunktet for når i døgnet beredskapsvakten utføres, eller regnes med i den alminnelige arbeidstid. Hvor forholdene ligger til rette for det, kan det avtales en kombinasjon av de to kompensasjonsformer.

De lokale parter kan avtale at det betales fast godtgjøring pr. vakt eller vaktperiode i stedet for det som følger av nr. 3 og 4 ovenfor, og § 15 nr. 5. Dersom partene ikke blir enige, gjelder satsene i bestemmelsen.

Ved utførelse av pliktig og dokumenterbart aktivt arbeid under beredskapsvakten, betales overtidsgodtgjørelse etter fellesbestemmelsene § 13.

Det avtales lokalt hvordan det aktive arbeidet skal dokumenteres.[69]

§ 18 Lønn ved sykdom eller skade[70]

En arbeidstaker med fast ukentlig arbeidstid[71] og som har tiltrådt tjenesten, har rett til full lønn[72] under sykdom etter reglene i § 11, i inntil 49 uker og 5 kalenderdager[73] . Arbeidsgiverperioden på 16 kalenderdager kommer i tillegg.[74] Når arbeidstakeren har hatt lønn under sykdom i til sammen 49 uker og 5 kalenderdager i de siste 3 årene, opphører retten til lønn under sykdom.[75]

En arbeidstaker som har vært helt arbeidsfør i 6 måneder[76] siden vedkommende sist fikk lønn under sykdom, har igjen rett til lønn under sykdom etter reglene i første ledd.

Retten til lønn under sykdom opphører ved utløpet av eventuell oppsigelsesfrist.[77] For en arbeidstaker som er midlertidig ansatt, utløper retten når ansettelsesforholdet opphører. [78]

Eventuelle forpliktelser går fra dette tidspunkt over på folketrygden.

Sykdomsforfall skal meldes snarest mulig til arbeidsgiveren med opplysninger om fraværets sannsynlige varighet. Egenmelding kan benyttes etter reglene i folketrygdloven §§ 8-23 til 8-27[79] , jf. likevel Intensjonsavtale om et mer inkluderende arbeidsliv.

Retten til lønn under sykdom kan bortfalle dersom fraværet ikke blir tilfredsstillende dokumentert.[80] Tilfredsstillende dokumentasjon er egenmelding/legeerklæring[81] , jf. folketrygdloven § 8-7.[82]

§ 19 Permisjon med lønn ved svangerskap, fødsel, adopsjon og amming

Svangerskaps- og fødselspermisjon med lønn. [83]
Arbeidstaker[84] som har rett til svangerskapspenger eller foreldrepenger etter reglene i folketrygdloven[85] , utbetales full eller forholdsmessig lønn etter § 11 i permisjonstiden.

Adopsjonspermisjon med lønn. [86]
Arbeidstaker som har rett til foreldrepenger etter reglene i folketrygdloven, utbetales full eller forholdsmessig lønn etter § 11 i permisjonstiden.

Omsorgspermisjon med lønn i forbindelse med fødsel og adopsjon. [87]
Arbeidstaker har rett til 2 ukers omsorgspermisjon i forbindelse med fødselen etter reglene i arbeidsmiljøloven § 12-3.

Adoptivforeldre har rett til 2 ukers permisjon i forbindelse med at omsorgen for barnet overtas, etter reglene i arbeidsmiljøloven § 12-3.

Det utbetales full eller forholdsmessig lønn etter § 11 i permisjonstiden.

Amming.[88]
En arbeidstaker som arbeider hel arbeidsdag og som ammer sitt barn[89] har rett til tjenestefri med full lønn etter § 11 i inntil to timer pr. dag. En arbeidstaker som arbeider mellom 2/3 og hel dag og som ammer sitt barn har rett til tjenestefri med full lønn etter § 11 i inntil én time pr. dag. Retten til lønn utløper når barnet fyller to år. Se for øvrig reglene i arbeidsmiljøloven § 12-8.

Varsel.
En arbeidstaker som gjør bruk av retten til permisjon etter denne paragraf skal varsle arbeidsgiveren snarest mulig og senest innen de frister som framgår av arbeidsmiljøloven § 12-7.

§ 20 Omsorg for barn og pleie av nærstående i hjemmet

En arbeidstaker som har omsorg[90] for ett barn til og med 12 år[91] , har rett til inntil 10 dager[92] permisjon med lønn pr. kalenderår[93] for nødvendig tilsyn med barnet når det er sykt, eller dersom den som har det daglige tilsynet med barnet er syk[94] . Arbeidstaker har rett til inntil 12 dager dersom vedkommende har omsorg for to barn, og inntil 15 dager dersom vedkommende har omsorg for tre eller flere barn. Er arbeidstakeren alene[95] om omsorgen for barnet, har vedkommende rett til inntil 20 dager, inntil 24 dager dersom vedkommende har omsorg for to barn og inntil 30 dager dersom vedkommende har omsorg for tre eller flere barn permisjon med lønn pr. kalenderår. Samme regler gjelder dersom det er to om omsorgen, men en av dem er langvarig avskåret fra tilsynet med barnet på grunn av internasjonal tjeneste, internasjonale operasjoner, egen funksjonsnedsettelse, innleggelse i helseinstitusjon som langtidspasient eller tilsvarende forhold.[96]

For barn under 18 år[97] med kronisk sykdom eller annen nedsatt funksjonsevne[98] utvides retten til permisjon med lønn etter nr. 1 etter reglene i folketrygdloven § 9-6.

Dersom arbeidstakeren selv ønsker og tjenesten tillater det, kan arbeidsgiver samtykke i fleksibelt uttak av permisjonsdagene etter nr. 1 og 2.

Arbeidstakere som har omsorg for barn under 18 år[99] med livstruende eller annen svært alvorlig sykdom eller skade[100] , har til sammen rett til tjenestefri med full lønn i inntil 3 år[101] for det enkelte barn. Vilkårene for slik tjenestefri følger reglene i arbeidsmiljøloven § 12-9 og folketrygdloven kapittel 9.

Arbeidstaker som har omsorg for langvarig syke barn eller barn med nedsatt funksjonsevne, har innenfor tidsrammene etter nr. 3 i paragrafen her rett til tjenestefri med lønn dersom vedkommende må delta i kurs eller annen opplæring ved godkjent helseinstitusjon[102] for å kunne ta seg av og behandle barnet, jf. folketrygdloven §§ 9-13 til 9-16. Det samme gjelder ved deltakelse på foreldrekurs ved godkjente offentlige kompetansesentra.

Fravær må dokumenteres med egenmelding/legeerklæring[103] i henhold til folketrygdloven §§ 9-7 og/eller 9-14.

Forutsatt rett til tjenestefri med lønn etter § 19 nr. 1 eller § 19 nr. 2, har foreldrene i tillegg rett til sammenlagt å ha inntil 3 års tjenestefri uten lønn.[104]

Får foreldrene på nytt barn og de på det tidspunkt har benyttet mer enn to år av retten til tjenestefri uten lønn etter første ledd, har foreldrene samlet likevel rett til tjenestefri uten lønn i ett år for hvert barn[105] , dersom rett til tjenestefri med lønn etter § 19 nr. 1 eller § 19 nr. 2 er opptjent på nytt.

Tar ikke begge foreldrene omsorg for barnet, kan hele eller deler av retten til tjenestefri uten lønn overføres til en annen som tar omsorg for barnet.

Dersom en arbeidstaker gjør bruk av sin rett til delvis permisjon, skal den del av permisjonsperioden som går utover det tidsrom vedkommende har rett til tjenestefri med full lønn eller 80 % lønn etter § 19 nr. 1 og § 19 nr. 2, gå til fradrag i de 3 årene foreldrene har rett til tjenestefri uten lønn etter denne bestemmelse.

Permisjonen(e) må tas før barnet fyller 12 år[106] . En arbeidstaker kan ikke kreve å ta ut permisjon som deltid, eller for kortere tidsrom enn 6 måneder[107] . Slik permisjon kan imidlertid gis dersom tjenesten tillater det.

Arbeidstakers rett etter § 19 nr. 3 kommer i tillegg.[108]

Arbeidstaker som pleier nærstående[109] i hjemmet i livets sluttfase, har krav på tjenestefri med lønn i inntil 60 dager for hver pasient.

§ 21 Militærtjeneste og sivil tjeneste[110]

En arbeidstaker med minst 6 måneders forutgående sammenhengende tjeneste i det statlige tariffområdet, utbetales lønn i samsvar med nr. 2 og nr. 3 nedenfor under militærtjeneste, tjeneste i sivilforsvaret og pliktig polititjeneste.[111]

En arbeidstaker uten forsørgelsesbyrde utbetales 1/3 av den sivile lønnen under førstegangstjeneste. Ellers utbetales full lønn.

Når tjenesten varer mer enn 1 uke (7 dager), gjøres det fradrag i den sivile lønnen for tjenestetillegg. Det gjøres da også fradrag for forsørgertillegg og botillegg når arbeidstakeren har full lønn.[112]

For vernepliktig og utskrevet befal skal det når tjenesten varer mer enn 1 uke (7 dager) i den sivile lønn trekkes et beløp som svarer til den militære grads/stillings lønn. Er sistnevnte lønn høyere enn den sivile stillings lønn, faller den sivile lønnen helt bort.[113]

Ferie opptjenes under militærtjeneste og sivil tjenesteplikt som om arbeidstakeren var i ordinært arbeid, dersom arbeidstakeren utbetales lønn etter nr. 1-3 ovenfor. Opptjent ferie kan anses avviklet under militærtjeneste og sivil tjenesteplikt med maksimum 3 uker i tiden 1. juni – 30. september og resten innenfor ferieåret. Det utbetales i tilfelle full lønn og eventuelt ferielønnstillegg for denne tiden. Trekk etter nr. 2 faller da bort. For en arbeidstaker som ikke har lønn etter nr. 1-2, gjelder ferieloven § 10 nr. 5.

§ 22 Velferdspermisjoner

Når viktige velferds- og omsorgsgrunner foreligger, kan en arbeidstaker tilstås velferdspermisjon[114] med lønn i inntil 12 arbeidsdager. Dersom arbeidstakeren selv ønsker og tjenesten tillater det, kan arbeidsgiver samtykke i fleksibelt uttak av permisjonsdagene.

§ 23 Ytelser ved dødsfall – Gruppelivsordning[115]

Dersom det utbetales erstatning etter yrkesskadeforsikringsloven ved dødsfall, skal det ikke utbetales ytelse etter § 23. Dersom erstatningen etterlatte har krav på etter yrkesskadeforsikringsloven er lavere enn ytelsene etter § 23, utbetales differansen i tillegg til utbetalingen etter loven.[116]

Når en arbeidstaker dør[117] , utbetales de etterlatte[118] et engangsbeløp som fastsettes slik (G = grunnbeløpet i folketrygden):

Ektefelle, registrert partner eller samboer: 14 G.[119]

Hvert barn under 25 år: 5 G.

Dersom det ikke er etterlatte som nevnt i pkt. A, utbetales i tillegg 2 G til hvert barn under 25 år.

Dersom det ikke er etterlatte etter pkt. A og/eller B, utbetales andre personer som for en vesentlig del ble forsørget av avdøde, til sammen 4 G.[120]

Beløpene beregnes etter G på oppgjørstidspunktet.

[121] Til etterlatte etter arbeidstaker som dør innen ett år etter påbegynt permisjon, og som ikke har hatt ordinært lønnet arbeid[122] i permisjonstiden, utbetales engangsbeløpet etter vanlige regler.

Til etterlatte etter arbeidstaker som har omsorgspermisjon etter § 20 nr. 7, og som ikke har hatt ordinært lønnet arbeid i permisjonstiden, utbetales engangsbeløpet etter vanlige regler.

Dersom det ikke finnes etterlatte som nevnt i nr. 2 ovenfor, utbetales 4 G til dødsboet.

DFD fastsetter nærmere regler.

Etterlatte, eventuelt dødsboet, etter heltidsansatte og deltidsansatte arbeidstakere utbetales samme engangsbeløp etter denne bestemmelsen. Etterlatte, eventuelt dødsboet, etter arbeidstakere med flere stillingsforhold i staten, utbetales likevel ikke mer enn ett fullt engangsbeløp, jf. henholdsvis § 23 nr. 2, 5 og 6.

§ 24 Ytelser ved yrkesskade

Med yrkesskade[123] forstås skade eller sykdom som anses som yrkesskade etter folketrygdloven § 13-3 «Yrkesskade», § 13-4 «Yrkessykdommer som likestilles med yrkesskade» og § 13-15 «Forholdet til krigspensjonslovgivningen».

Erstatning ytes også når arbeidstakeren skades ved ulykke på direkte reise mellom hjem og oppdragssted (uten at arbeidstakeren har vært innom sitt faste arbeidssted) og på tjenestereise.[124]

Rammes en arbeidstaker av en yrkesskade, skal arbeidsgiveren bære utgiftene ved sykebehandling og helbredelse samt andre utgifter[125] forårsaket av yrkesskaden i den utstrekning utgiftene ikke dekkes av det offentlige.

En arbeidstaker[126] som ikke kan utføre sitt arbeid som følge av yrkesskade, har rett til tjenestefri med full lønn inntil 49 uker og 5 kalenderdager. I tillegg kommer arbeidsgiverperiode(r) etter § 18 nr. 2.

Fagdepartementet eller den det bemyndiger, kan tilstå ytterligere tjenestefri med lønn hvis det er grunn til å tro at arbeidstakeren innen rimelig tid kan gjenoppta arbeidet.

Ved overføring til lavere stilling som følge av yrkesskade, beholder arbeidstakeren den tidligere stillings lønn etter reglene i § 10 nr. 5.

Retten til tjenestefri med lønn opphører ved utløpet av eventuell oppsigelsesfrist.[127] For arbeidstakere som er antatt til tidsbegrensede arbeidsforhold, utløper retten når ansettelsesforholdet opphører. Eventuelle forpliktelser går fra dette tidspunktet over på folketrygden.

Hvis en arbeidstaker dør som følge av yrkesskade[128] , utbetales de etterlatte, jf. nr. 6, en engangserstatning[129] tilsvarende 15 G (G = grunnbeløpet i folketrygden).

Beløpene beregnes etter G på oppgjørstidspunktet.

Engangserstatningen utbetales[130] i slik rekkefølge (ugjenkallelig begunstiget i den rekkefølge de er nevnt):

Ektefelle[131] , registrert partner[132] , jf. § 2 nr. 8, eller samboer[133] , jf. § 2 nr. 9 (se dog bokstav B).

Barn under 20 år. Disse skal ha utbetalt minst 40 % av erstatningsbeløpet selv om det er erstatningsberettiget ektefelle/registrert partner eller samboer, jf. bokstav A.

Andre personer som for en vesentlig del ble forsørget[134] av avdøde.

DFD fastsetter nærmere regler.

Ved yrkesskade som fører til ervervsmessig uførhet på 100 %, settes erstatningssummen til 15 G.[135] Har skadelidte bare tapt deler av sin ervervsevne, reduseres erstatningen tilsvarende.

Beløpet beregnes etter G på oppgjørstidspunktet.

Ved varig medisinsk invaliditet[136] på 15 % eller mer ytes i tillegg ménerstatning på følgende måte:

15–29 % medisinsk invaliditet 1 G.
30–70 % medisinsk invaliditet 2 G.
Over 70 % medisinsk invaliditet 3 G.

Det totale erstatningsbeløpet etter nr. 7 og 8 kan ikke overstige 15 G.

Ved beregningen legges grunnbeløpet på oppgjørstidspunktet til grunn.

Erstatning etter ovennevnte regler tilstås dersom skaden eller sykdom ble konstatert etter 1. mai 1996. Dersom skaden er inntrådt eller sykdommen konstatert på et tidligere tidspunkt følges de tariffbestemmelser som gjaldt på det tidspunkt. Ved definisjon av begrepet konstatert legges yrkesskadeforsikringsloven § 5 til grunn.[137]

Med virkning fra 1. november 1998 er deltidsansatte omfattet av bestemmelsene her på lik linje med ansatte i heltidsstilling. Dette innebærer at ved yrkesskade eller yrkessykdom som anses som yrkesskade konstatert 1. november 1998 eller senere, utbetales deltidsansatte erstatning etter de samme regler som for heltidsansatte. Dersom skaden er inntrådt eller sykdommen konstatert på et tidligere tidspunkt, følges de regler som gjaldt for deltidsansatte på det tidspunkt.

Den samlede utbetaling til etterlatte etter §§ 23 og 24 kan ikke overstige 18 G. Begrensningen gjelder ikke hvis § 23 alene gir høyere utbetaling. I slike tilfeller utbetales ytelsene etter § 23. [138]

Deltidsansatte med flere stillingsforhold i staten eller deres etterlatte, utbetales ikke mer enn den tilsvarende utbetaling til ansatte i heltidsstilling eller deres etterlatte.

I de tilfeller der arbeidstakeren eller de etterlatte vil oppnå høyere erstatning etter yrkesskadeforsikringsloven med forskrifter[139] , utbetales erstatning etter lovens regler.

Dersom erstatningen etter § 24 i fellesbestemmelsene er høyere enn etter yrkesskadeforsikringsloven med forskrifter, utbetales differansen i tillegg til utbetalingen etter loven.

4 Pensjon

4.1 Tjenestepensjon

Tjenestepensjon er fastlagt i lov om Statens pensjonskasse.

For arbeidstakere som fratrer med rett til straks begynnende pensjon, skal pensjonen minst svare til en pensjon basert på et pensjonsgrunnlag beregnet etter lov om Statens pensjonskasse kapittel 3, måneden før siste regulering av grunnbeløpet i folketrygden og tillagt denne regulering.

4.2 Avtalefestet pensjon (AFP)

For ansatte født i 1962 og tidligere gjelder følgende:

Fra og med 1. januar 2011 gjelder følgende bestemmelser:

Avtalefestet pensjonsordning (AFP) omfatter arbeidstakere og undervisningspersonalet i stillinger som går inn under lov om Statens pensjonskasse og har minst 10 års medlemskap i offentlige tjenestepensjonsordninger etter fylte 50 år. Arbeidstakeren må være i lønnet arbeid på pensjoneringstidspunktet med en pensjonsgivende inntekt som på årsbasis overstiger grunnbeløpet i folketrygden, og dessuten ha hatt en tilsvarende pensjonsgivende inntekt året før pensjonering. Arbeidstakeren må videre i de 10 beste årene i perioden fra og med 1967 til og med året før uttak av AFP hatt en gjennomsnittlig pensjonsgivende inntekt på minst 2 ganger folketrygdens grunnbeløp.

Deltidsansatte gis rett til å ta ut avtalefestet pensjon etter bestemmelsene i punktet her.

4.2.1 AFP 62–67 år

Arbeidstakere i staten og undervisningspersonalet har rett til å fratre med straks begynnende pensjon (AFP) ved fylte 62 år. Pensjonen beregnes etter de regler som framgår av lov om avtalefestet pensjon for medlemmer av Statens pensjonskasse. I tillegg til denne pensjonen utbetales et skattepliktig tillegg på kr 1 700 pr. mnd. som tilsvarer det skattefrie sluttvederlag i LO/NHO-området. Arbeidstakere som fratrer med AFP tilstås en ytelse slik at ingen får mer enn 70 % av løpende lønnsinntekt på årsbasis.

Ved fylte 65 år vil pensjonen bli omregnet etter reglene i pensjonsloven kapittel 5. Det særlige kronebeløpet faller bort for pensjoner som beregnes etter pensjonslovens bestemmelser. Ville arbeidstakeren ha fått en høyere pensjon, inkludert det særlige tillegg, i ordningen som er omtalt i avsnittet ovenfor, utbetales differansen i tillegg til pensjon etter pensjonslovens regler.

4.2.2 AFP 65–67 år

Arbeidstakere som fratrer med AFP i en alder av 65 eller 66 får pensjonen beregnet etter reglene i pensjonsloven kapittel 5. Ville arbeidstakeren ha fått en høyere pensjon, inkludert det særlige tillegg, i ordningen som er omtalt i pkt. 4.2.1 første ledd, utbetales differansen i tillegg til pensjon etter pensjonslovens regler.

4.2.3 Avkortningsregler

AFP-pensjonister får redusert pensjonen ved annen inntekt i samsvar med reglene i lov om avtalefestet pensjon for medlemmer av Statens pensjonskasse § 3 bokstav d og tilhørende forskrifter.

4.2.4 Delpensjon

Med arbeidsgivers samtykke kan arbeidstakere med stillingsprosent 60 % eller mer av heltidsstilling ta ut delpensjon slik at arbeidstakeren kan trappe ned sin yrkesaktivitet med inntil 40 % reduksjon i forhold til heltidsstilling (100 %).

4.2.5 Særaldersgrenser

Arbeidstakere med særaldersgrense 65 år og som har benyttet tilbudet om avtalefestet pensjon, fortsetter som AFP-pensjonist fram til 67 år.

4.2.6 Andre arbeidstakere

Arbeidstakere i staten som ikke er medlemmer av Statens pensjonskasse eller som ikke har 10 års medlemskap i offentlig tjenestepensjonsordning etter fylte 50 år, men som ellers fyller vilkårene for å ta ut AFP etter lov om avtalefestet pensjon for medlemmer av Statens pensjonskasse, får de samme ytelser som de ville ha fått etter denne loven, inkludert AFP-tillegget på kr 1 700 pr. mnd.

4.2.7 Regulering

AFP reguleres på samme måte som tjenestepensjoner i Statens pensjonskasse. Kronebeløpene reguleres ikke som løpende pensjoner.

4.3 Avtalefestet pensjon for personer født i 1963 eller senere

Offentlig tjenestepensjon er lovfestet i staten og er ikke gjenstand for tarifforhandlinger. AFP er derimot regulert i Hovedtariffavtalen kapittel 4.

Personer som er født i 1962 eller tidligere beholder AFP-ordningen i pkt. 4.2. For ansatte som er født i 1963 eller senere gjelder ny AFP-ordning slik den er fastsatt i pkt. 3 om AFP i avtalen inngått mellom Arbeids- og sosialdepartementet og hovedorganisasjonene den 3. mars 2018, med eventuelle endringer i AFP som gjøres i medhold av pkt. 12 i avtalen. Dermed er disse årskullene omfattet av ny AFP-ordning og kan ta ut ny AFP fra og med 2025 når de blir 62 år.

4.4 Variable tillegg

Regler for beregning av variable tillegg til lønn i pensjonsgrunnlaget for personer som er født i 1962 eller tidligere, er tatt inn som vedlegg nr. 4.

Regler for beregning av variable tillegg til lønn i pensjonsgrunnlaget for personer som er født i 1963 eller senere, er tatt inn som vedlegg nr. 5.

5 5 Diverse

5.1 Boliglån

Boliglån med sikkerhet ytes fra Statens pensjonskasse med inntil 2,3 mill. kroner. Lånet gis etter regler fastsatt av DFD.

5.2 Midler til opplærings- og utviklingstiltak (OU-midler)

Retningslinjer for opplærings- og utviklingstiltak er fastsatt i egen særavtale mellom staten og hovedsammenslutningene (særavtale om opplærings- og utviklingsmidler). Hvert år avsettes det i alt til OU-midler 0,24 % av lønnsmassen i staten, slik den er definert i særavtalen. Avsetningen dekkes ved at arbeidstakerne trekkes kr 400,- i brutto årslønn pr. arbeidstaker pr. år, og det resterende beløp dekkes av arbeidsgiver.

5.3 Medbestemmelse, samarbeid og kompetanseutvikling

5.3.1 Medbestemmelse, samarbeidskompetanse og felles opplæring

Statlige virksomheter er avhengige av gode samarbeidsrelasjoner mellom medarbeiderne og ledelsen, og mellom partene sentralt og lokalt. Det innebærer blant annet en felles forståelse av lov- og avtaleverket, særlig om gjennomføring av lokale forhandlinger.

Det avsettes 7 millioner kroner til felles opplærings- og utviklingstiltak for ledelsen og tillitsvalgte. Målsettingen er å styrke medbestemmelse og samarbeidskompetanse.

5.3.2 Kompetanseutvikling

Partene vil legge til rette for økt satsing på kompetanse for å utvikle og effektivisere staten, fremme et godt samarbeid mellom ledelsen og medarbeiderne, og mellom partene i virksomheten, slik at virksomhetene kan tilby attraktive arbeidsplasser.

Målrettede kompetanseutviklingstiltak og systematisk kunnskapsdeling er nødvendig for å utvikle arbeidsplassen som læringsarena.

Tiltak partene vil prioritere er (listen er ikke uttømmende):

kompetanseutvikling som bidrar til lokale miljørettede tiltak som vil kunne øke bærekraft for statlige virksomheter

forsøk med alternative arbeidsformer

utvikle kompetanse i digitalisering og kunstig intelligens og hindre utstøting ved omstillingsprosesser

støtte til seniorprosjekter

felles prosjekter knyttet til et inkluderende og mangfoldig arbeidsliv i staten

tiltak for flere lærlinger i staten

fellesopplæring om aktivitets- og redegjørelsesplikten

fellesopplæring i hovedtariffavtalen

De sentrale parter vil stimulere til kompetanseutvikling ved at det avsettes 26 millioner kroner for å bidra til:

A. Felles, sentrale forsknings-, utrednings- og kompetansetiltak
Dette kan være forsknings- og utredningsoppdrag, prosjekter eller forsøk hvor begge parter har interesser, og som kan bidra til økt kompetanse- og erfaringsdeling for alle statlige virksomheter, samt kan påvirke det fremtidige arbeidsliv.

B. Søknadsbasert ordning der statlige virksomheter kan søke om kompetansemidler i henhold til sentrale retningslinjer
En partssammensatt gruppe behandler og godkjenner søknader. DFØ behandler og innstiller søknader, og forestår utbetaling av midler.

C. Lederopplæring i partssamarbeid og medbestemmelse.
En del av midlene brukes til å gjennomføre og/eller støtte opplæringstiltak for statlige virksomheters toppledere og mellomledere i partssamarbeid og medbestemmelse knyttet til f.eks. endringsprosesser med mer. Tillitsvalgte skal kunne delta på opplæringen.

5.3.3 Retningslinjer for avsetningene

DFD og hovedsammenslutningene fastsetter retningslinjer for avsetningene i punkt 5.3.1 og 5.3.2, og kan også i tariffperioden omdisponere midlene mellom disse. Partene evaluerer ordningene.

5.4 Omstilling og effektivisering i staten

Staten vil fortsatt sikre at omstillinger i statlig sektor skjer så smidig og effektivt som mulig, jf. vedlegg 3.

Retningslinjer for omstillingsarbeidet i staten er utarbeidet i samråd med hovedsammenslutningene. Eventuelle endringer av retningslinjene i tariffperioden kan skje etter behov.

Det avsettes 4 millioner kroner til omstillingsarbeid i staten. DFD og hovedsammenslutningene fastsetter retningslinjer for avsetningen og vil i fellesskap evaluere ordningen.

5.5 Inn i tariffområdet

Ved overføring av ikke-statlige virksomheter til det statlige tariffområdet er de sentrale parter enig om at det er viktig å komme inn tidlig i prosessen for å få oversikt over de aktuelle spørsmål som er knyttet til overføringen. Mottakende arbeidsgiver må særlig merke seg pkt. 2-4.

De arbeidstakere som blir overført omfattes av hovedtariffavtalene, hovedavtalen, sentrale særavtaler og andre relevante lokale særavtaler i staten fra overføringstidspunktet, med mindre DFD og hovedsammenslutningene blir enige om noe annet i det konkrete tilfellet.

Videre skal det inngås en egen tariffavtale vedrørende den virksomhet som overføres. Med mindre de sentrale parter blir enige om noe annet, skal denne avtalen inngås mellom arbeidsgiver i vedkommende statlige virksomhet og arbeidstakernes medlemsorganisasjoner. Avtalen skal angi hvilken virksomhet/del av virksomhet som overføres. Den skal videre inneholde opplysninger om at hovedtariffavtalen, hovedavtalen og andre særavtaler i staten gjelder fra overføringstidspunktet.

I tillegg til det som er nevnt i punkt 2 og 3, skal mottakende statlig arbeidsgiver, i samsvar med arbeidsmiljøloven § 16-2 annet ledd, tidligst mulig og ikke senere enn tre uker etter overdragelsestidspunktet, sende et skriftlig varsel til de arbeidstakerorganisasjoner i den/de aktuelle tariffavtalen/er som de overførte arbeidstakerne var bundet av. Varselet skal være en beskjed om at den nye statlige arbeidsgiver ikke ønsker å bli bundet av den/de tariffavtalen/er som tidligere arbeidsgiver var bundet av. Partene er enige om at varselet i tillegg skal sendes til den/de aktuelle hovedorganisasjon/er som den/de tariffbundne arbeidstakerorganisasjonen/e er medlem av.

Den enkelte arbeidstaker skal innplasseres i eksisterende stillingskategorier (koder).

Ingen skal ved innplassering gå ned i lønn. Det skal opprettes nye arbeidsavtaler etter arbeidsmiljølovens bestemmelser.

Ved overføring nevnt under punkt 1 foretas drøftelser om innplassering på hovedtariffavtalen og om andre lønns- og arbeidsvilkår, herunder inngåelse av eventuell omstillingsavtale mv., av mottakende virksomhet, eventuelt vedkommende fagdepartement, etter nærmere avtale mellom DFD og hovedsammenslutningene.

Kommer partene ikke til enighet i lokale drøftelser, kan spørsmål knyttet til tariffrettslige forhold tas opp med DFD og hovedsammenslutningene, jf. pkt. 1 ovenfor.

5.6 Seniorpolitikk

Arbeidsgiverne i staten må legge til rette for at arbeidstakerne kan stå lenger i arbeid. Seniorpolitiske tiltak er viktig for å få arbeidstakerne til å utsette sin fratreden. Medarbeidersamtalen er en viktig arena for å diskutere seniorpolitiske tiltak.

5.6.1 Seniorpolitiske tiltak

For å motivere eldre arbeidstakere til å stå lenger i arbeid, gis tjenestefri med lønn tilsvarende:

Åtte dager pr. år fra det kalenderåret man fyller 62 år.

De lokale partene kan i tillegg avtale inntil seks dager pr. år. De lokale parter kan avtale karriere- og kompetansemessige tiltak som alternativer til tjenestefri med lønn. Kommer de lokale partene ikke til enighet, kan tvisten ikke ankes. Arbeidsgivers siste tilbud skal da gjelde.

Deltidsansatte arbeidstakere får rett til fridager forholdsmessig.

Uttak av tjenestefri med lønn foretas enten som hele eller halve dager eller som redusert arbeidstid etter avtale med arbeidsgiver. Det året man går av, gis tjenestefri med lønn forholdsmessig gjennom året.[140]

Retten etter denne bestemmelsen kan ikke overføres eller utbetales som lønn.

5.6.2 Reduksjon i undervisningen i statlige grunn- og videregående skoler

Lærere har rett til å få redusert undervisningen med inntil 6 % fra skoleårets begynnelse det kalenderåret de fyller 57 år.

Lærere har rett til å få redusert undervisningen med inntil 12,5 % fra skoleårets begynnelse det kalenderåret de fyller 60 år.

Lærere over 60 år disponerer den frigjorte tiden til for- og etterarbeid og faglig ajourføring i planfestet arbeidstid, dersom man ikke blir enige om noe annet.

5.7 Livsfasepolitikk

De lokale parter i den enkelte virksomhet skal drøfte livsfasepolitikk. Formålet med å iverksette tiltak vil være å legge til rette for at virksomhetens og arbeidstakernes individuelle behov ivaretas.

Livsfasepolitikk kan bidra til å

beholde og utvikle medarbeidernes kompetanse

gjøre virksomheten konkurransedyktig

sette fokus på og styrke verdien av den enkelte medarbeider

redusere sykefraværet

se verdien av at alle aldersgrupper er representert på arbeidsplassen, samtidig å anerkjenne forskjellige behov

fremme et inkluderende arbeidsliv

Livsfasepolitikken bør være en del av personalpolitikken i virksomheten.

5.8 Innleie fra virksomhet som har til formål å drive utleie (bemanningsforetak)

Partene er enige om at det er viktig å arbeide for et seriøst og velfungerende arbeidsliv, med ordnede lønns- og arbeidsforhold for alle. Dette må også gjelde arbeidstakere som leies inn fra bemanningsforetak til statlige virksomheter. Forutsigbarhet og trygghet for jobben er vesentlig også for innleide arbeidstakere.

Statlige virksomheter skal i avtaler om innleie av arbeidskraft sikre at de innleide, så lenge innleieforholdet varer, minst følger lønns- og arbeidsvilkårene i virksomheten i samsvar med statsansatteloven § 11 (6) og hovedtariffavtalen/særavtaler i staten, med unntak av pensjonsrettigheter.

Staten plikter å gi bemanningsforetak/vikarbyrå de nødvendige opplysninger for at vilkåret om likebehandling kan oppfylles i samsvar med statsansatteloven § 11 (6), samt å forplikte bemanningsforetaket/vikarbyrå til dette vilkåret i innleiekontrakten. På anmodning fra tillitsvalgte skal staten dokumentere lønns- og arbeidsvilkår som er gjeldende hos bemanningsforetaket/vikarbyrå når innleide arbeidstakere skal arbeide innenfor hovedtariffavtalens virkeområde, i samsvar med statsansatteloven § 11 (6).

Tillitsvalgte i statlige virksomheter har rett til å representere innleid arbeidskraft overfor statlig innleievirksomhet. Dersom utleiebedriften er bundet av tariffavtale med en av hovedorganisasjonene er tvister om den utleides lønns- og arbeidsforhold et forhold mellom partene i bemanningsvirksomheten. Tillitsvalgte og arbeidsgiverrepresentant fra innleievirksomheten kan på forespørsel bistå i forhandlingene med informasjon om avtalene i staten.

Innleide arbeidstakere skal presenteres for tillitsvalgte i innleievirksomheten.

Partene informerer og drøfter minst to ganger i året prinsippene for bruk av innleie i virksomheten, jf. hovedavtalen §§ 17 og 18. Partene lokalt skal ved drøfting av innleie også drøfte ressurser til tillitsvalgte.

5.9 Likestilling

Partene lokalt skal arbeide aktivt, målrettet og planmessig for å fremme likestilling og mangfold og hindre diskriminering i henhold til likestillings- og diskrimineringsloven. De tillitsvalgte skal involveres i arbeidet med arbeidsgivers aktivitets- og redegjørelsesplikt (ARP), herunder planlegging og oppfølging av likelønnskartleggingen.

6 Avtalefestet ferie

Det er en viktig oppgave for partene å bidra til en sterk, effektiv og omstillingsdyktig offentlig sektor. Ved innføring av den avtalefestede ferien er det derfor en klar forutsetning at offentlige virksomheter gis muligheter til å oppveie de ulempene dette kan medføre med større fleksibilitet, slik at tjenesteproduksjonen og servicetilbudet til publikum opprettholdes. Arbeidstakerne vil også på sin side ha forskjellige behov for avvikende arbeidstidsordninger begrunnet i ulike livsfaser, arbeids- og bosituasjoner m.m. Økt fleksibilitet sammen med den avtalefestede femte ferieuken vil kunne bidra til mindre sykefravær og økt produktivitet.

Avtalefestet ferie i staten[141] utgjør 5 virkedager[142] og innebærer forskuttering av dagene som kan fastsettes med hjemmel i ferieloven § 15. Dersom hele eller deler av den femte ferieuken innføres som en alminnelig ordning, skal disse dagene gå til fradrag i de avtalefestede dagene. Ferie etter ferieloven, jf. § 5 nr. 1, og avtalefestet ferie skal til sammen utgjøre 30 virkedager. Ekstraferie på 6 virkedager for arbeidstakere over 60 år gjelder i tillegg, jf. ferieloven § 5 nr. 2.

Dersom den avtalefestede ferien deles, kan arbeidstakeren bare kreve fri så mange dager som vedkommende normalt skal arbeide i løpet av en uke.

Den alminnelige prosentsatsen for feriepenger[143] skal være 12 % av feriepengegrunnlaget, jf. ferieloven § 10 nr. 2. For arbeidstaker over 60 år, med rett til ekstraferie etter § 5 nr. 2, forhøyes prosentsatsen med 2,3 prosentpoeng,
jf. § 10 nr. 3.

Ved skriftlig avtale mellom arbeidsgiver og den enkelte arbeidstaker, kan avtalefestet ferie overføres[144] helt eller delvis til neste ferieår.

For skiftarbeidere[145] gjelder at den avtalefestede ferien tilpasses lokalt, slik at den utgjør 4 arbeidede skift.

For arbeidstakere i statlige grunnskoler og statlige videregående skoler anses avtalefestet ferie avviklet i de deler av året der det ikke foregår undervisning.

7 Varighet

Denne hovedtariffavtale trer i kraft 1. mai 2024 og gjelder til og med 30. april 2026.

8 Rettstvist

Forståelsen av bestemmelsene i hovedtariffavtalen og de sentrale særavtaler er et forhold mellom DFD og hovedsammenslutningene.

9 Protokolltilførsler

Nr. 1

Det er enighet om et partssamarbeid som skal vurdere en eventuell tilbakeføring av lederstillinger på Statens lederlønnssystem til hovedtariffavtalen.

Arbeidet skal vurdere formålet med og konsekvenser av tilbakeføring.

Arbeidsgruppen skal videre vurdere:

hvordan tilbakeføring kan gjennomføres

behov for tilpasninger i hovedtariffavtalen og konkrete forslag til tekst for slike justeringer

virkningstidspunkt for tilbakeføring

Arbeidet ferdigstilles innen 15. januar 2025.

Arbeidsgruppens anbefalinger tas opp til forhandlinger mellom partene.

Nr. 2

Partene vil i perioden arbeide med fellesbestemmelsene § 7 med sikte på å gjøre bestemmelsen mer tilgjengelig. Arbeidet vil kun innebære språklig modernisering uten materielle endringer i bestemmelsens innhold.

Nr. 3

Partene i staten er enige om at det nedsettes en partssammensatt arbeidsgruppe for å vurdere ulike modeller for kompensasjon for ubekvem arbeidstid etter § 15. Arbeidsgruppen leverer en rapport innen utgangen av februar 2025.

Nr. 4

Endringene i Del 6 Avtalefestet ferie, er av redaksjonell karakter og medfører ingen materielle endringer i forhold til teksten i HTA 2016-2018.

Vedlegg 1: Lønnsplan

Det er minstelønn i kroner i alle stillingskoder. Denne minstelønnen justeres med det generelle, sentrale tillegget som partene blir enige om.

Lønnsplan 57B pr. 1. mai 2025

Stillingskoder

Forklaring til tabellhode:
L.plan = Lønnsplan
Kode = Stillingskode
Stige = Lønnsstige
HTA § 5 A bokst. B = Spesielle godskrivingsregler, fellesbest. § 5A bokstav B

L.plan Kode | Stillingsbetegnelse | Stige | Minstelønn kr | HTA § 5 A bokst. B
3.1 – GJENNOMGÅENDE STILLINGER
90.100 | LEDERSTILLINGER |  |  |
1072 | Arkivleder |  | 465 700 |
1054 | Kontorsjef |  | 498 400 |
1056 | Økonomisjef |  | 498 400 |
1055 | Personalsjef |  | 498 400 |
1058 | Administrasjonssjef |  | 498 400 |
1057 | Informasjonssjef |  | 498 400 |
1407 | Avdelingsleder |  | 513 000 |
1059 | Underdirektør |  | 528 100 |
1211 | Seksjonssjef |  | 528 100 |
1477 | Regiondirektør |  | 543 100 |
1060 | Avdelingsdirektør |  | 559 400 |
1061 | Assisterende direktør |  | 559 400 |
1062 | Direktør |  | 559 400 |
1538 | Fagdirektør |  | 559 400 |
0214 | Rektor |  | 559 400 |
90.103 | SAKSBEHANDLER |  |  |
1063 | Førstesekretær | Lang | 413 300 |
1065 | Konsulent | Lang | 444 400 | 2
1408 | Førstekonsulent | Kort | 483 800 | 1 eller 2
1363 | Seniorkonsulent |  | 513 000 |
90.201 | KONTORSTILLINGER |  |  |
1068 | Fullmektig | Lang | 417 600 |
1069 | Førstefullmektig | Lang | 401 600 |
1070 | Sekretær | Lang | 389 100 |
1409 | Sekretær |  | 430 200 |
1433 | Seniorsekretær |  | 449 100 |
1071 | Kontorleder |  | 465 700 |
90.205 | BIBLIOTEKAR |  |  |
1073 | Bibliotekfullmektig | Lang | 425 900 |
1410 | Bibliotekar | Lang | 477 700 | 2
1515 | Spesialbibliotekar |  | 513 000 |
1077 | Hovedbibliotekar |  | 543 100 |
90.207 | BETJENT |  |  |
1078 | Betjent | Lang | 389 100 |
1079 | Førstebetjent |  | 430 200 |
90.208 | SJÅFØR |  |  |
1081 | Sjåfør | Lang | 417 600 |
1180 | Sjåfør | Lang | 421 500 |
90.301 | INGENIØR |  |  |
1411 | Avdelingsingeniør | Lang | 498 400 | 2
1084 | Avdelingsingeniør | Kort | 444 400 | 2
1275 | Ingeniør | Lang | 434 500 | 2
1085 | Avdelingsingeniør | Kort | 477 700 | 1 eller 2
1083 | Ingeniør |  | 449 100 |
1087 | Overingeniør |  | 543 100 |
1181 | Senioringeniør |  | 585 300 |
1088 | Sjefingeniør |  | 656 400 |
90.302 | TEKNISK ASSISTENT, TEKNIKER |  |  |
1089 | Teknisk assistent | Lang | 417 600 |
1090 | Tekniker | Lang | 393 400 |
1091 | Tekniker |  | 430 200 |
90.303 | ARKITEKT |  |  |
1092 | Arkitekt | Kort | 444 400 | 1
1093 | Avdelingsarkitekt |  | 505 500 |
1094 | Overarkitekt |  | 559 400 |
1182 | Seniorarkitekt |  | 585 300 |
1095 | Sjefarkitekt |  | 678 700 |
90.309 | TEKNISK LABORATORIEPERSONELL |  |  |
1096 | Laboratorieassistent | Lang | 417 600 |
1097 | Laborant | Lang | 380 600 |
1098 | Laborantleder |  | 430 200 |
90.312 | GRAFISK DESIGN |  |  |
1104 | Fotoleder |  | 430 200 |
90.400 | FORSKER |  |  |
1109 | Forsker | Kort | 595 000 |
1108 | Forsker | Lang | 520 300 |
1110 | Forsker |  | 625 100 |
1183 | Forsker |  | 701 700 |
1111 | Forskningssjef |  | 730 600 |

Ved overgang fra 1352 postdoktor til stillingskodene 1011 Førsteamanuensis, 1198 Førstelektor eller 1109 Forsker i samme virksomhet etter 16. september 2020, skal den ansatte som et minimum beholde sitt lønnsnivå. Ved tilsetting i stilling som 1109 Forsker kommer godskrivingsreglene i fellesbestemmelsene § 5 A ikke til anvendelse.

90.410 | FORSKNINGSTEKNIKER |  |  |
1511 | Forskningstekniker | Lang | 430 200 |
1512 | Forskningstekniker |  | 430 200 |
1513 | Seniorforskningstekniker |  | 430 200 |
1514 | Ledende forskningstekniker |  | 430 200 |
90.500 | RÅDGIVERSTILLINGER |  |  |
1434 | Rådgiver |  | 483 800 |
1364 | Seniorrådgiver |  | 604 300 |
1220 | Spesialrådgiver |  | 897 200 |
90.510 | PROSJEKTLEDER |  |  |
1113 | Prosjektleder |  | 483 800 |
90.520 | UTREDNINGSLEDER |  |  |
1114 | Utredningsleder |  | 535 100 |
90.522 | SPESIALREVISOR |  |  |
1224 | Spesialrevisor |  | 535 100 |
90.600 | ARBEIDERSTILLINGER |  |  |
1115 | Hjelpearbeider | Lang | 389 100 |
1116 | Spesialarbeider | Lang | 417 600 |
1117 | Fagarbeider | Lang | 421 500 |
1203 | Fagarbeider m/fagbrev | Lang | 434 500 |
Merknad: Stillingskode 1203 Fagarbeider, gjenspeiler den yrkesmessige avlønningen for arbeidstakere med offentlig fagbrev etter opplæringslova.
90.610 | ARBEIDSLEDERSTILLINGER |  |  |
1118 | Arbeidsleder |  | 430 200 |
1119 | Bas |  | 430 200 |
1120 | Mester |  | 430 200 |
90.611 | INSPEKTØRSTILLINGER DRIFT MV. |  |  |
0676 | Inspektør |  | 430 200 |
1499 | Seniorinspektør |  | 505 500 |
90.701 | KJØKKENPERSONALE |  |  |
1184 | Kokk | Lang | 389 100 |
1122 | Førstekokk | Lang | 425 900 |
1123 | Assisterende kjøkkensjef |  | 430 200 |
1124 | Kjøkkensjef |  | 430 200 |
90.702 | HUSHOLDSPERSONALE |  |  |
1125 | Husholdsassistent | Lang | 417 600 |
1126 | Husholdsbestyrer | Lang | 421 500 |
1127 | Husholdsleder |  | 430 200 |
1128 | Husøkonom |  | 434 500 |
90.703 | RENHOLDSPERSONALE M.V. |  |  |
1129 | Renholdsbetjent | Lang | 417 600 |
1130 | Renholder | Lang | 449 100 |
1131 | Tøyforvalter |  | 430 200 |
1132 | Renholdsleder |  | 434 500 |
90.801 | SOSIALSEKRETÆR, SOSIALKURATOR |  |  |
1185 | Spesialutdannet sosionom | Lang | 527 400 | 2
1173 | Klinisk sosionom | Lang | 527 400 | 2
90.805 | STATLIGE BARNEHAGER |  |  |
0829 | Barnehageassistent | Lang | 417 600 |
0830 | Barnehageassistent m/barnepleierutdanning | Lang | 425 900 |
0947 | Førskolelærer | Lang | 498 400 | 2
1307 | Pedagogisk leder |  | 465 700 |
0948 | Styrer |  | 490 100 |

Merknad: Kode 0947 Førskolelærer benyttes kun for arbeidstakere med 3-årig førskolelærerutdanning eller høyere. 0947 Førskolelærer med 2-årig spesialpedagogisk tilleggsutdanning som arbeider i spesialinstitusjon og som har inntil 20 års tjenesteansiennitet, gis 32 800 kroner som en personlig ordning. De med 20 års tjenesteansiennitet eller mer gis 41 000 kroner som en personlig ordning.

90.810 | BEDRIFTSHELSETJENESTE |  |  |
0790 | Bedriftssykepleier |  | 490 100 |
1282 | Bedriftsfysioterapeut |  | 490 100 |
0791 | Bedriftslege |  | 585 300 |
0792 | Bedriftsoverlege |  | 625 100 |
90.811 | TANNHELSETJENESTEN |  |  |
1533 | Tannpleier | Lang | 498 400 |
1545 | Tannhelsesekretær | Lang | 417 600 |
Merknad: Ved tilsetting i stillingskode 1545 Tannhelsesekretær kreves autorisasjon.
90.812 | LEGESTILLINGER |  |  |
0773 | Lege |  | 498 400 |
0205 | Spesiallege |  | 567 600 |
0207 | Overlege |  | 614 600 |
90.813 | TANNLEGESTILLINGER |  |  |
0787 | Spesialtannlege |  | 576 300 |
1301 | Overtannlege |  | 614 600 |
1395 | Rådgivende overtannlege |  | 614 600 |
1015 | Instruktørtannlege |  | 535 100 |
1353 | Instruktørtannlege m/godkjent spesialistutdanning |  | 559 400 |
1260 | Avdelingstannlege |  | 604 300 |
90.814 | PSYKOLOGSTILLINGER |  |  |
0794 | Psykolog |  | 527 400 |
1304 | Psykolog m/godkjent spesialitet |  | 585 300 |
0795 | Spesialpsykolog |  | 595 000 |
0796 | Sjefpsykolog |  | 614 600 |
90.850 | TEKNISK DRIFT OG VAKT- OG RESEPSJONSTJENESTE MV. |  |  |
1215 | Sikkerhetsbetjent | Lang | 380 600 |
1216 | Driftsoperatør | Lang | 421 500 |
1136 | Driftstekniker |  | 430 200 |
1137 | Driftsleder |  | 430 200 |
1517 | Resepsjonsvakt | Lang | 421 500 |
1336 | Sikkerhetsvakt | Lang | 417 600 |
1337 | Vaktførstebetjent |  | 444 400 |
1338 | Vaktleder |  | 459 600 |
90.910 | UNGE ARBEIDSTAKERE, LÆRLINGER, ASPIRANTER |  |  |
1138 | Unge arbeidstakere inntil 17 år: lønnsstige: 80 % av kr 366 875 |  | 293 500 |
| mellom 17 og 18 år: lønnsstige: 85 % av kr 389 275 |  | 311 500 |
1362 | Lærling: lønnssstige: lønn i % av begynnerlønn i kode 1203 |  |  |
1429 | Aspirant |  | 369 000 |
1446 | Lærekandidat: lønnstige: lønn i % av begynnerlønn i kode 1203 |  |  |
Denne lønnsplan gjelder for lærlinger og unge arbeidstakere innenfor områder hvor det ikke er opprettet særskilt aspirantordning. Ved fylte 18 år lønnes arbeidstakere i kode 1138 i samsvar med den stilling vedkommende fyller.
3.2 – HØYESTERETT
91.001 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
1142 | Protokollsekretær |  | 454 400 |
1312 | Utredningsleder |  | 701 700 |
3.3 – REGJERINGSADVOKATEMBETET
91.002 | ADVOKAT |  |  |
0257 | Advokatfullmektig |  | 505 500 |
0258 | Advokat |  | 667 200 |
1478 | Advokat med møterett for Høyesterett |  | 1 133 800 |
Merknad: Advokatfullmektig som får advokatbevilling overføres fra kode 0257 til kode 0258. Advokater som får møterett for Høyesterett overføres fra kode 0258 til kode 1478.
3.4 – DEPARTEMENTENE, RIKSREVISJONEN, SIVILOMBUDET
00.101 | LEDERSTILLINGER |  |  |
0008 | Byråsjef |  | 550 800 |
1217 | Underdirektør |  | 604 300 |
1218 | Avdelingsdirektør |  | 645 200 |
00.102 | SPESIALSTILLINGER |  |  |
1221 | Lovrådgiver JD |  | 667 200 |
1222 | Lovrådgiver FIN |  | 667 200 |
1365 | Informasjonssjef |  | 527 400 |
1436 | Rådgiver |  | 513 000 |
1535 | Kommunikasjonssjef |  | 645 200 |
1536 | Folkerettsrådgiver UD |  | 667 200 |
1539 | Fagdirektør |  | 656 400 |
1554 | Avdelingssjef hos Sivilombudet |  | 645 200 |
3.5 – LØNNSPLANER – DEPARTEMENTSOMRÅDER
FINANSDEPARTEMENTET
| SKATTEETATEN |  |  |
02.200 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
0037 | Likningsrevisor |  | 459 600 |
1223 | Skatterevisor |  | 513 000 |
1413 | Skattejurist |  | 513 000 |
1501 | Seniorskattejurist |  | 595 000 |
1516 | Seniorrevisor |  | 535 100 |
| TOLLETATEN |  |  |
02.310 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
0046 | Tollbetjent | Lang | 380 600 |
1225 | Tollinspektør | Lang | 439 500 |
0050 | Førstetollinspektør |  | 498 400 |
0052 | Tollrevisor |  | 513 000 |
0053 | Tolloverinspektør |  | 520 300 |
1279 | Seksjonsleder |  | 527 400 |
1280 | Avdelingssjef |  | 595 000 |
FORSVARSDEPARTEMENTET
| FORSVARET |  |  |
05.100 | YRKES-, AVDELINGS- OG KONTRAKTSBEFAL |  |  |
0139 | Fenrik | Kort | 430 200 | 2
1556 | Løytnant II | Kort | 505 500 | 2
0141 | Løytnant | Kort | 434 500 | 2
1519 | Kaptein / Rittmester / Kapteinløytnant | Lang | 498 400 | 2
1557 | Kaptein / Rittmester / Kapteinløytnant II | Kort | 520 300 | 2
1520 | Major / Orlogskaptein |  | 513 000 |
1558 | Major / Orlogskaptein II | Lang | 614 600 |
1521 | Oberstløytnant / Kommandørkaptein |  | 543 100 |
1522 | Oberst / Kommandør |  | 585 300 |
1523 | Brigader / Flaggkommandør |  | 614 600 |
1524 | Generalmajor / Kontreadmiral |  | 678 700 |
1525 | Generalløytnant / Viseadmiral |  | 730 600 |
05.101 | BEFAL KONSTABLER OG GRENADERER |  |  |
1560 | Kadett | Kort | 401 600 |
1561 | Visekorporal / Vingsolda t/ Visekonstabel | Kort | 373 000 |
1562 | Visekorporal kl. 1 / Ledende vingsoldat / Konstabel | Kort | 393 400 |
1563 | Korporal / Ledende konstabel | Lang | 393 400 |
1559 | Korporal / Ledende konstabel II | Kort | 439 500 |
1564 | Sersjant, Kvartermester | Kort | 401 600 |
1565 | Seniorsersjant / Seniorkvartermester | Kort | 413 300 |
1566 | Oversersjant / Vingsersjant / Skvadronmester | Lang | 425 900 |
1579 | Oversjersant / Vingsersjant / Skvadronmester II | Kort | 490 100 |
1567 | Stabssersjant / Flottiljemester | Kort | 465 700 |
1580 | Stabssersjant / Flotiljemester II | Kort | 520 300 |
1568 | Kommandérsersjant / Orlogsmester |  | 513 000 |
1581 | Kommandérsersjant / Orlogsmester II | Lang | 595 000 |
1569 | Sersjantmajor, Flaggmester |  | 543 100 |
05.128 | INTERNASJONALE OPERASJONER |  |  |
1226 | Vervet (menig, korporal) |  | 373 000 |
1451 | Spesialmedarbeider |  | 389 100 |
1228 | Fenrik |  | 393 400 |
1230 | Løytnant |  | 425 900 |
1526 | Kaptein / Rittmester / Kapteinløytnant |  | 449 100 |
1450 | Internasjonal rådgiver |  | 459 600 |
1527 | Major / Orlogskaptein |  | 505 500 |
1528 | Oberstløytnant / Kommandørkaptein |  | 576 300 |
1529 | Oberst / Kommandør |  | 625 100 |
1530 | Brigader / Flaggkommandør |  | 656 400 |
1570 | Visekorporal / Vingsoldat / Visekonstabel |  | 373 000 |
1571 | Visekorporal kl. 1 / Ledende vingsoldat / Konstabel |  | 384 800 |
1572 | Korporal / Ledende konstabel |  | 393 400 |
1573 | Sersjant / Kvartermester |  | 409 700 |
1574 | Seniorsersjant / Seniorkvartermester |  | 417 600 |
1575 | Oversersjant / Vingsersjant / Skvadronmester |  | 425 900 |
1576 | Stabssersjant / Flottiljemester |  | 449 100 |
1577 | Kommandérsersjant / Orlogsmester |  | 505 500 |
1578 | Sersjantmajor, Flaggmester |  | 576 300 |
05.200 | FORSYNINGSTJENESTE |  |  |
0160 | Terminalbetjent | Lang | 380 600 |
0161 | Maskinfører | Lang | 380 600 |
0170 | Inspektør | Lang | 430 200 |
0165 | Lagerbetjent |  | 430 200 |
0164 | Lagerkontrollør |  | 430 200 |
0162 | Maskinsjef |  | 430 200 |
0163 | Lagerleder |  | 430 200 |
0166 | Transportleder |  | 430 200 |
0168 | Lagersjef |  | 434 500 |
0169 | Skipsfører |  | 434 500 |
0171 | Førsteinspektør |  | 439 500 |
05.206 | TEKNISK VEDLIKEHOLDSTJENESTE |  |  |
1283 | Mekaniker u/fagbrev | Lang | 376 700 |
1284 | Mekaniker m/off. fagbrev | Lang | 434 500 |
0173 | Driftsplanlegger |  | 430 200 |
0179 | Driftsassistent |  | 430 200 |
0176 | Kvalitetsleder |  | 439 500 |
0174 | Verkstedsleder |  | 439 500 |
0175 | Driftskoordinator |  | 439 500 |
05.210 | DRIFTS- OG VEDLIKEHOLDSPERSONALE |  |  |
1285 | Vedlikeholder u/fagbrev | Lang | 376 700 |
1286 | Vedlikeholder m/off. fagbrev | Lang | 434 500 |
05.216 | SAMBANDS- OG VARSLINGSTJENESTE |  |  |
0184 | Sambandsleder |  | 430 200 |
0185 | Varslingsleder |  | 430 200 |
1145 | Radioleder |  | 430 200 |
0186 | Varslingskontrollør |  | 430 200 |
05.221 | VAKT – BRANN – HAVARI |  |  |
0187 | Vaktbetjent | Lang | 417 600 |
0188 | Brannkonstabel | Lang | 421 500 |
0688 | Lufthavnbetjent | Lang | 421 500 |
0189 | Brannmester |  | 430 200 |
0190 | Overbrannmester |  | 430 200 |
05.230 | HELSETJENESTEN |  |  |
1281 | Klinikksjef |  | 585 300 |
0204 | Garnisonstannlege |  | 585 300 |
| VOKSENOPPLÆRINGEN |  |  |
05.236 | ADMINISTRATIVE STILLINGER |  |  |
1187 | Undervisningsinspektør |  | 505 500 |
05.240 | UNDERVISNINGSSTILLINGER |  |  |
0229 | Hovedlærer |  | 498 400 |
| SIVILE STILLINGER INNEN FORSVARET |  |  |
05.245 | DIVERSE SIVILE STILLINGER |  |  |
0226 | Redaksjonssjef |  | 483 800 |
0228 | Redaktør |  | 520 300 |
JUSTIS- OG BEREDSKAPSDEPARTEMENTET
| DOMSTOLENE |  |  |
08.010 | DOMMERFULLMEKTIG |  |  |
0247 | Dommerfullmektig |  | 498 400 |
| PÅTALEMYNDIGHETEN |  |  |
08.120 | STATSADVOKAT, RIKSADVOKAT |  |  |
0253 | Statsadvokat |  | 701 700 |
0254 | Førstestatsadvokat |  | 755 500 |
| DEN MILITÆRE PÅTALEMYNDIGHET |  |  |
08.130 | KRIGSADVOKAT, GENERALADVOKAT |  |  |
1541 | Førstekrigsadvokat |  | 625 100 |
0256 | Generaladvokat |  | 667 200 |
| SYSSELMESTEREN |  |  |
08.150 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
0259 | Sysselmesterbetjent | Kort | 439 500 |
1209 | Sysselmesterbetjent | Kort | 439 500 | 2
0260 | Sysselmesterførstebetjent |  | 527 400 |
1268 | Miljøvernsjef |  | 527 400 |
1169 | Sysselmesteroverbetjent |  | 559 400 |
0261 | Ass. sysselmester |  | 567 600 |
0262 | Sysselmester |  | 667 200 |
| JORDSKIFTERETTENE |  |  |
08.160 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
1551 | Jordskiftedommerfullmektig |  | 498 400 |
0455 | Jordskiftedommer |  | 559 400 |
1467 | Jordskifterettsleder |  | 604 300 |
| KRIMINALOMSORGEN |  |  |
08.200 | STRAFFEGJENNOMFØRING |  |  |
0281 | Miljøassistent | Lang | 384 800 |
1201 | Miljøterapeut | Lang | 465 700 |
0808 | Miljøterapeut | Lang | 459 600 | 2
0264 | Fengselsbetjent | Lang | 439 500 |
0269 | Fritidsleder |  | 430 200 |
0265 | Fengselsførstebetjent |  | 513 000 |
1542 | Fengselsoverbetjent |  | 543 100 |
0266 | Fengselsinspektør |  | 543 100 |
08.201 | ADMINISTRATIVE STILLINGER |  |  |
0272 | Driftssjef |  | 465 700 |
1502 | Ass. fengselsleder |  | 550 800 |
1503 | Ass. friomsorgsleder |  | 559 400 |
1453 | Friomsorgsleder |  | 576 300 |
1452 | Fengselsleder |  | 576 300 |
08.202 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
0275 | Verksbetjent | Lang | 439 500 |
0279 | Gårdsfullmektig |  | 444 400 |
0278 | Underverksmester |  | 477 700 |
1415 | Verksmester |  | 490 100 |
| POLITIETATEN |  |  |
08.305 | POLITISTILLINGER |  |  |
0284 | Politibetjent | Kort | 405 500 |
1454 | Politibetjent | Kort | 405 500 |
1457 | Politibetjent 1 | Kort | 439 500 | 2
1458 | Politibetjent 1 | Kort | 439 500 | 2
1459 | Politibetjent 2 | Kort | 444 400 | 2
1460 | Politibetjent 2 | Kort | 444 400 | 2
1461 | Politibetjent 3 | Kort | 465 700 | 2
1462 | Politibetjent 3 | Kort | 465 700 | 2
0285 | Politiførstebetjent |  | 527 400 |
1455 | Politiførstebetjent |  | 527 400 |
0287 | Politioverbetjent |  | 559 400 |
1456 | Politioverbetjent |  | 559 400 |

Merknad: Ved tilsetting som/omgjøring til 1459 og 1460 Politibetjent 2, eller til 1461 og 1462 Politibetjent 3, er det en forutsetning at arbeidstakeren fyller de krav til kompetanse som kreves i stillingen, jf. kompetansekriteriene.

Kodene 0284 Politibetjent, 1457 Politibetjent 1, 1459 Politibetjent 2, 1461 Politibetjent 3, 0285 Politiførstebetjent og 0287 Politioverbetjent har aldersgrense 60 år. Kodene 1454 Politibetjent, 1458 Politibetjent 1, 1460 Politibetjent 2, 1462 Politibetjent 3, 1455 Politiførstebetjent og 1456 Politioverbetjent har aldersgrense 63 år.

08.306 | POLITIEMBETSMENN OG ANDRE POLITISTILLINGER |  |  |
0288 | Politifullmektig |  | 498 400 |
1245 | Politiadvokat |  | 559 400 |
1481 | Assisterende sjef for Politihøgskolen |  | 567 600 |
0290 | Politiinspektør |  | 567 600 |
0326 | Lensmann |  | 604 300 |
1243 | Politistasjonssjef |  | 604 300 |
1480 | Sjef for Politihøgskolen |  | 604 300 |
1543 | Politiadvokat 2 |  | 678 700 |
0295 | Visepolitimester |  | 689 400 |
1244 | Sjef for utrykningspolitiet |  | 714 700 |
0292 | Politimester |  | 714 700 |
08.307 | SIVILE STILLINGER |  |  |
0302 | Stallbetjent | Lang | 380 600 |
1416 | Grensekontrollør | Lang | 439 500 |
1531 | Arrestforvarer | Lang | 449 100 |
1342 | Ledende arrestforvarer |  | 454 400 |
0318 | Skriftgransker |  | 454 400 |
0296 | Politirevisor |  | 498 400 |
1552 | Spesialetterforsker |  | 559 400 |
1504 | Namsfogd |  | 604 300 |
08.308 | INTERNASJONALE OPPDRAG MV. |  |  |
1392 | Internasjonal rådgiver |  | 535 100 |
| DIREKTORATET FOR SAMFUNNSSIKKERHET OG BEREDSKAP |  |  |
08.401 | SIVILFORSVARSTJENESTEN |  |  |
0330 | Sivilforsvarsbetjent | Lang | 401 600 |
0331 | Sivilforsvarsadjutant |  | 459 600 |
0332 | Sivilforsvarsinspektør |  | 490 100 |
1482 | Distriktssjef |  | 567 600 |
| GRENSEKOMMISSARIATET |  |  |
08.800 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
0345 | Grenseinspektør |  | 477 700 |
| REDNINGSTJENESTEN |  |  |
08.900 | REDNINGSLEDER |  |  |
0348 | Redningsleder |  | 459 600 |
0349 | Redningsinspektør |  | 459 600 |
| UTLENDINGSNEMNDA |  |  |
08.950 | UTLENDINGSNEMNDA |  |  |
1425 | Nemndleder |  | 768 500 |
KULTUR- OG LIKESTILLINGSDEPARTEMENTET
| KULTURINSTITUSJONER M. M. |  |  |
09.840 | ADMINISTRATIVE STILLINGER |  |  |
0351 | Riksteatersjef |  | 821 200 |
| ARKIVVERKET |  |  |
09.856 | ARKIVARER |  |  |
0353 | Statsarkivar |  | 625 100 |
| NIDAROS DOMKIRKES RESTAURERINGSARBEIDER |  |  |
09.870 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
0941 | Restaureringsassistent | Kort | 413 300 |
0942 | Restaureringstekniker | Lang | 465 700 | 2
Ved tilsetting som 0941 Restaureringsassistent gis opprykk til 0942 Restaureringstekniker etter gjennomført opplæring i henhold til opplæringsplanene ved Nidaros Domkirkes Restaureringsarbeider.
KOMMUNAL- OG DISTRIKTSDEPARTEMENTET
| HUSLEIETVISTUTVALGET |  |  |
10.500 | ADMINISTRATIVE STILLINGER |  |  |
1431 | Leder |  | 768 500 |
1432 | Tvisteløser |  | 768 500 |
LANDBRUKS- OG MATDEPARTEMENTET
11.315 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
1498 | Førsteinspektør |  | 465 700 |
1500 | Distriktssjef |  | 520 300 |
1544 | Spesialinspektør |  | 604 300 |
KLIMA- OG MILJØDEPARTEMENTET
| METEOROLOGISK INSTITUTT |  |  |
12.000 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
1354 | Meteorologifullmektig | Lang | 380 600 |
1355 | Førstemeteorologifullmektig | Lang | 389 100 |
1356 | Meteorologisekretær | Lang | 439 500 |
1042 | Meteorologikonsulent | Lang | 465 700 |
1358 | Statsmeteorolog | Lang | 513 000 |
1357 | Stedlig leder |  | 454 400 |
SAMFERDSELSDEPARTEMENTET
| JERNBANEDIREKTORATET |  |  |
13.100 | ADMINISTRATIVE STILLINGER |  |  |
1376 | Fagspesialist |  | 430 200 |
| HAVARIKOMMISJONEN |  |  |
13.700 | HAVARIKOMMISJONEN |  |  |
0711 | Havariinspektør |  | 559 400 |
ARBEIDS- OG INKLUDERINGSDEPARTEMENTET
| ARBEIDS- OG VELFERDSETATEN |  |  |
14.100 | ADMINISTRATIVE STILLINGER |  |  |
1348 | Sjefslege |  | 656 400 |
1250 | Rådgivende overlege |  | 614 600 |
| TRYGDERETTEN |  |  |
14.180 | ADMINISTRATIVE STILLINGER |  |  |
1349 | Rettsfullmektig |  | 498 400 |
0725 | Rettsmedlem |  | 743 000 |
1350 | Avdelingsleder |  | 768 500 |
1419 | Nestleder |  | 768 500 |
1420 | Leder |  | 768 500 |
| ARBEIDSTILSYNET |  |  |
14.190 | ADMINISTRATIVE STILLINGER |  |  |
0356 | Overlege |  | 614 600 |
14.190 | ADMINISTRATIVE STILLINGER |  |  |
1343 | Inspektør |  | 459 600 |
1371 | Seniorinspektør |  | 527 400 |
UTENRIKSDEPARTEMENTET
| UTENRIKSTJENESTEN |  |  |
15.100 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
0886 | Generalkonsul |  | 782 900 |
1507 | Ambassadør |  | 782 900 |
15.120 | OBSERVATØRER M.V. I INTERNASJONALE OPPDRAG |  |  |
1305 | Sendelagsleder |  | 636 200 |
ENERGIDEPARTEMENTET
KUNNSKAPSDEPARTEMENTET
17.150 | REKTOR, INSPEKTØR |  |  |
0958 | Studieinspektør |  | 477 700 |
0955 | Undervisningsinspektør |  | 477 700 |
1401 | Avdelingsleder |  | 498 400 |
0953 | Rektor |  | 513 000 |
17.165 | UNDERVISNINGSSTILLINGER |  |  |
1423 | Undervisningspersonell uten godkjent utdanning | Lang | 389 100 |
0961 | Lærer | Lang | 498 400 |
0962 | Adjunkt | Lang | 490 100 |
0963 | Adjunkt med opprykk | Lang | 490 100 |
0965 | Lektor | Lang | 520 300 |
0966 | Lektor | Lang | 543 100 |
1424 | Undervisningspersonell uten godkjent pedagogisk utdanning |  | 430 200 |
0967 | Hovedlærer Komp./tj.tid + kr 20 000 |  | 449 100 |
1402 | Rådgiver, sosiallærer |  | 465 700 |
Merknad: Midlertidig tilsatte som fyller faglige, men ikke pedagogiske krav innplasseres i kode 1424.
17.200 | SPESIALPEDAGOGISKE KOMPETANSESENTRAL |  |  |
1141 | Nattevakt | Lang | 417 600 |
0968 | Internatassistent | Lang | 421 500 |
0969 | Instruktør | Lang | 421 500 |
0970 | Miljøterapeut | Lang | 465 700 |
1202 | Miljøterapeut | Lang | 498 400 | 2
1472 | Musikkterapeut |  | 520 300 |
| STATLIGE SKOLER |  |  |
17.220 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
0996 | Dykkerinstruktør | Lang | 527 400 | 2
| UNIVERSITETER, HØGSKOLER OG FORSKNINGSINSTITUSJONER |  |  |
17.500 | FAGLIGE-ADMINISTRATIVE LEDERSTILLINGER |  |  |
1206 | Undervisn.leder |  | 477 700 |
1003 | Avdelingsleder |  | 477 700 |
1197 | Studiesjef |  | 483 800 |
1473 | Studieleder |  | 550 800 |
1006 | EDB-sjef |  | 567 600 |
1475 | Instituttleder |  | 585 300 |
1474 | Dekan |  | 604 300 |
17.510 | UNDERVISNINGS- OG FORSKERSTILLINGER |  |  |
1007 | Høgskolelærer, øvingslærer | Lang | 505 500 |
1352 | Postdoktor | Kort | 595 000 |
1011 | Førsteamanuensis | Kort | 636 200 |
1198 | Førstelektor | Kort | 636 200 |
1008 | Høgskolelektor | Lang | 527 400 |
1009 | Universitetslektor | Lang | 527 400 |
1010 | Amanuensis | Lang | 585 300 |
1308 | Klinikkveterinær |  | 490 100 |
1012 | Høgskoledosent |  | 604 300 |
1532 | Dosent |  | 701 700 |
1013 | Professor |  | 701 700 |
1404 | Professor |  | 846 300 |

Ved overgang fra 1352 postdoktor til stillingskodene 1011 Førsteamanuensis, 1198 Førstelektor eller 1109 Forsker i samme virksomhet etter 16. september 2020, skal den ansatte som et minimum beholde sitt lønnsnivå. Ved tilsetting i stilling som 1011 Førsteamanuensis, 1198 Førstelektor og som 1352 Postdoktor kommer godskrivingsreglene i fellesbestemmelsene § 5 A ikke til anvendelse.

17.515 | UTDANNINGSSTILLINGER |  |  |
1018 | Vitenskapelig assistent | Lang | 417 600 |
1017 | Stipendiat |  | 550 800 |
1476 | Spesialistkandidat |  | 550 800 |
1019 | Vitenskapelig assistent |  | 430 200 |
1020 | Vitenskapelig assistent |  | 465 700 |
1378 | Stipendiat |  | 513 000 |
Ved ansettelse i stillingskode 1017 Stipendiat og kode 1476 Spesialistkandidat gis en minimumslønn på 550 800 kroner og automatisk lønnsutvikling i inntil 4 år med 3 % årlig stigning. Godskrivingsreglene i fellesbestemmelsene § 5 A kommer ikke til anvendelse.
17.520 | UNIVERSITETSBIBLIOTEKAR |  |  |
1200 | Førstebibliotekar | Kort | 614 600 |
1199 | Universitetsbibliotekar | Lang | 559 400 |
Ved tilsetting i stilling som 1200 Førstebibliotekar kommer godskrivingsreglene i fellesbestemmelsene § 5 A ikke til anvendelse.
17.550 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
0389 | Fagkonsulent |  | 430 200 |
1029 | Avdelingsleder |  | 430 200 |
0400 | Driftsleder |  | 430 200 |
17.568 | KLINIKKPERSONALE M.M. |  |  |
1379 | Klinikksekretær | Lang | 430 200 |
1032 | Instruktørtannpleier | Lang | 459 600 |
1033 | Klinikkavdelingsleder |  | 430 200 |
17.580 | SKIPSPERSONELL |  |  |
1035 | Skipsfører |  | 430 200 |
BARNE- OG FAMILIEDEPARTEMENTET
18.380 | FYLKESNEMNDENE |  |  |
1177 | Leder av fylkesnemnda |  | 768 500 |
| BARNE- OG FAMILIEVERN |  |  |
18.385 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
1484 | Assistent | Lang | 376 700 |
1486 | Miljøarbeider | Lang | 384 800 |
1489 | Miljøterapeut | Lang | 449 100 | 2
1488 | Miljøterapeut | Lang | 439 500 |
1534 | Spesialutdannet miljøterapeut | Lang | 513 000 | 2
1487 | Miljøarbeider |  | 434 500 |
1491 | Ass. leder |  | 459 600 |
1490 | Spesialutdannet miljøterapeut |  | 490 100 |
1493 | Leder |  | 498 400 |
18.386 | KLINISK TJENESTE – DIV. STILLINGER |  |  |
1494 | Sosionom | Lang | 454 400 | 2
1495 | Barnevernspedagog | Lang | 449 100 | 2
1508 | Vernepleier | Lang | 454 400 | 2
1496 | Klinisk barnevernspedagog | Lang | 527 400 | 2
1509 | Spesialutdannet vernepleier | Lang | 505 500 | 2
1510 | Spesialutdannet barnevernspedagog | Lang | 505 500 | 2
NÆRINGS- OG FISKERIDEPARTEMENTET
| FISKERIDIREKTORATET |  |  |
19.410 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
0080 | Inspektør | Kort | 444 400 | 2
1437 | Inspektør | Kort | 483 800 | 1
0082 | Førsteinspektør |  | 454 400 |
| KYSTVERKET / KYSTDIREKTORATET |  |  |
19.411 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
0101 | Maskinist |  | 430 200 |
0103 | Dekksoffiser |  | 430 200 |
0106 | Skipsfører |  | 430 200 |
14.420 | LOSTJENESTE |  |  |
1335 | Statslosaspirant | Kort | 444 400 |
0110 | Losformidler |  | 430 200 |
0108 | Trafikkleder |  | 490 100 |
0111 | Statslos |  | 490 100 |
HELSE- OG OMSORGSDEPARTEMENTET
| STATENS HELSETILSYN |  |  |
21.100 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
0738 | Fagsjef |  | 625 100 |
| HELSEDIREKTORATET |  |  |
21.115 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
1553 | Pasient- og brukerombud |  | 614 600 |
| KLINISK HELSE |  |  |
21.200 | LEGESTILLINGER |  |  |
0781 | Underordnet lege | Kort | 444 400 | 1
0784 | Avdelingsoverlege |  | 667 200 |
21.204 | SPESIALPERSONALE |  |  |
0800 | Avdelingsveterinær |  | 543 100 |
0736 | Legemiddelinspektør |  | 576 300 |
21.205 | SYKEPLEIEPERSONALE |  |  |
0807 | Sykepleier | Lang | 498 400 | 2
0810 | Spesialutdannet sykepleier | Lang | 527 400 | 2
0816 | Avdelingssykepleier |  | 513 000 |
0820 | Oversykepleier |  | 520 300 |
21.206 | HJELPEPLEIER M.V. |  |  |
0826 | Barnepleier | Lang | 425 900 |
0827 | Hjelpepleier | Lang | 380 600 |
21.207 | FYSIOTERAPEUT |  |  |
0832 | Fysioterapeut | Lang | 498 400 | 2
0834 | Avdelingsleder/fysioterapeut |  | 490 100 |
21.208 | OFFENTLIG GODKJENT ERGOTERAPEUT |  |  |
1254 | Avdelingsergoterapeut |  | 490 100 |
21.209 | BIOINGENIØR |  |  |
0844 | Bioingeniør | Lang | 444 400 | 2
0846 | Avdelingsbioingeniør |  | 490 100 |
0847 | Sjefbioingeniør |  | 520 300 |
21.210 | RØNTGENPERSONELL |  |  |
0852 | Radiograf | Lang | 477 700 | 2
1256 | Avd. radiograf |  | 505 500 |
DIGITALISERINGS- OG FORVALTNINGSDEPARTEMENTET
| STATSFORVALTEREMBETENE |  |  |
22.100 | ADMINISTRATIVE STILLINGER |  |  |
0129 | Assisterende statsforvalter |  | 730 600 |
22.300 | DIVERSE STILLINGER |  |  |
0382 | Fylkesagronom |  | 483 800 |
0434 | Fylkesskogmester |  | 483 800 |
0822 | Fylkessykepleier |  | 520 300 |
0435 | Fylkesskogsjef |  | 585 300 |
0774 | Ass. fylkeslege |  | 667 200 |
0779 | Fylkeslege |  | 768 500 |

Vedlegg 2: Forhandlingssteder ved lokale forhandlinger i tariffperioden 2024 – 2026

(Gjeldende fra 1. mai 2025)

Departementsområde: |
| Virksomhet | Forhandlingssted
Statsministerens kontor |
| Statsministerens kontor | Statsministerens kontor
| Regjeringsadvokaten | Regjeringsadvokaten
Riksrevisjonen: |
| Riksrevisjonen | Riksrevisjonen
Sivilombudet: |
| Sivilombudet | Sivilombudet
Stortingets ombudsnemnd for forsvaret: |
| Stortingets ombudsnemnd for forsvaret | Stortingets ombudsnemd for forsvaret
Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåknings- og sikkerhetstjeneste (EOS-utvalget):
| Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåknings- og sikkerhetstjeneste (EOS-utvalget) | Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåknings- og sikkerhetstjeneste (EOS-utvalget)
Norges institusjon for menneskerettigheter: |
| Norges institusjon for menneskerettigheter | Norges institusjon for menneskerettigheter
Arbeids- og inkluderingsdepartementet: |
| Arbeids- og inkluderingsdepartementet | Arbeids- og inkluderingsdepartementet
| Arbeidstilsynet | Direktoratet for arbeidstilsynet
| Arbeids- og velferdsetaten (NAV) | Arbeids- og velferdsdirektoratet
| Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi) | Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi)
| Maritim Pensjonskasse | Maritim Pensjonskasse
| Statens arbeidsmiljøinstitutt | Statens arbeidsmiljøinstitutt
| Statens pensjonskasse | Statens pensjonskasse
| Trygderetten | Trygderetten
| Øvrige | Arbeids- og inkluderingsdepartementet
| Arbeidsretten |
| Riksmekleren |
Barne- og familiedepartementet: |
| Barne- og familiedepartementet | Barne- og familiedepartementet
| Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir) | Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet
| Barneombudet | Barneombudet
| Forbrukertilsynet | Forbrukertilsynet
| Forbrukerrådet | Forbrukerrådet
| Forvaltningsorganet for opplysningsvesenets fond | Forvaltningsorganet for opplysningsvesenets fond
| Barneverns- og helsenemnda | Sentralenheten
Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet: |
| Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet | Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet
| Datatilsynet | Datatilsynet
| Departementenes digitaliseringsorganisasjon (DIO) | Departementenes digitaliseringsorganisasjon (DIO)
| Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon (DSS) | Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon (DSS)
| Digitaliseringsdirektoratet | Digitaliseringsdirektoratet
| Nasjonal kommunikasjonsmyndighet (Nkom) | Nasjonal kommunikasjonsmyndighet (Nkom)
| Statsbygg | Statsbygg
| Statsforvalteren i Agder | Statsforvalteren i Agder
| Statsforvalteren i Innlandet | Statsforvalteren i Innlandet
| Statsforvalteren i Møre og Romsdal | Statsforvalteren i Møre og Romsdal
| Statsforvalteren i Nordland | Statsforvalteren i Nordland
| Statsforvalteren i Østfold, Buskerud, Oslo og Akershus | Statsforvalteren i Østfold, Buskerud, Oslo og Akershus
| Statsforvalteren i Rogaland | Statsforvalteren i Rogaland
| Statsforvalteren i Troms og Finnmark | Statsforvalteren i Troms og Finnmark
| Statsforvalteren i Trøndelag | Statsforvalteren i Trøndelag
| Statsforvalteren i Vestfold og Telemark | Statsforvalteren i Vestfold og Telemark
| Statsforvalteren i Vestland | Statsforvalteren i Vestland
| Statsforvalterens fellestjenester | Statsforvalterens fellestjenester
Energidepartementet: |
| Energidepartementet | Energidepartementet
| Havindustritilsynet | Havindustritilsynet
| Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) | Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE)
| Sokkeldirektoratet | Sokkeldirektoratet
Finansdepartementet: |
| Finansdepartementet | Finansdepartementet
| Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ) | Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ)
| Finanstilsynet | Finanstilsynet
| Skatteetaten | Skattedirektoratet
| Statistisk sentralbyrå | Statistisk sentralbyrå
| Tolletaten | Tolletaten
Forsvarsdepartementet: |
| Forsvarsdepartementet | Forsvarsdepartementet
| Forsvaret | Forsvarsstaben
| Forsvarets forskningsinstitutt | Forsvarets forskningsinstitutt
| Forsvarsbygg | Forsvarsbygg
| Forsvarshistorisk museum (FhM) | Forsvarshistorisk museum (FhM)
| Forsvarsmateriell (FMA) | Forsvarsmateriell (FMA)
| Internasjonale operasjoner (lpl.05.128) | Forsvarsstaben
| Øvrige | Forsvarsdepartementet
| Statens graderte plattformtjenester (SGP) | Statens graderte plattformtjenester (SGP)
Helse- og omsorgsdepartementet: |
| Helse- og omsorgsdepartementet | Helse- og omsorgsdepartementet
| Direktoratet for medisinske produkter (DMP) | Direktoratet for medisinske produkter (DMP)
| Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet | Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet
| Folkehelseinstituttet | Folkehelseinstituttet
| Helsedirektoratet | Helsedirektoratet
| Helfo | Helfo
| Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten | Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten
| Norsk pasientskadeerstatning | Norsk pasientskadeerstatning
| Statens helsetilsyn | Statens helsetilsyn
| Øvrige | Helse- og omsorgsdepartementet
| Bioteknologirådet |
| Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten (UKOM) |
Justis- og beredskapsdepartementet: |
| Justis- og beredskapsdepartementet | Justis- og beredskapsdepartementet
| Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) | Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB)
| Domstolene | Domstoladministrasjonen
| Høyesterett | Høyesterett
| Konfliktrådene | Sekretariatet for konfliktrådene
| Kontoret for voldsoffererstatning | Kontoret for voldsoffererstatning
| Kriminalomsorgen | Kriminalomsorgsdirektoratet
| Nasjonal sikkerhetsmyndighet | Nasjonal sikkerhetsmyndighet
| Politietaten | Politidirektoratet
| Politiets sikkerhetstjeneste | Politiets sikkerhetstjeneste
| Politihøgskolen | Politihøgskolen
| Riksadvokatembetet | Riksadvokatembetet
| Sivil klareringsmyndighet | Sivil klareringsmyndighet
| Spesialenheten for politisaker | Spesialenheten for politisaker
| Statens sivilrettsforvaltning | Statens sivilrettsforvaltning
| Utlendingsdirektoratet | Utlendingsdirektoratet
| Utlendingsnemnda | Utlendingsnemnda
| Øvrige | Justis- og beredskapsdepartementet
| Generaladvokatembetet |
| Hovedredningssentralen |
| Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker |
| Sysselmesteren på Svalbard |
| Tilsynsrådet for advokatvirksomhet Advokattilsynet |
Klima- og miljødepartementet: |
| Klima- og miljødepartementet | Klima- og miljødepartementet
| Artsdatabanken | Artsdatabanken
| Meteorologisk institutt | Meteorologisk institutt
| Miljødirektoratet | Miljødirektoratet
| Norsk Polarinstitutt | Norsk Polarinstitutt
| Riksantikvaren | Riksantikvaren
| Øvrige | Klima- og miljødepartementet
| Norsk Kulturminnefond |
Kommunal- og distriktsdepartementet: |
| Kommunal- og distriktsdepartementet | Kommunal- og distriktsdepartementet
| Direktoratet for byggkvalitet | Direktoratet for byggkvalitet
| Distriktssenteret – kompetansesenter for distriktsutvikling | Distriktssenteret – kompetansesenter for distriktsutvikling
| Husbanken | Husbanken
| Husleietvistutvalget | Husleietvistutvalget
| Kartverket | Kartverket
| Sametinget | Sametinget
| Valgdirektoratet | Valgdirektoratet
| Øvrige | Kommunal- og distriktsdepartementet
| Internasjonalt reindriftssenter |
Kultur- og likestillingsdepartementet: |
| Kultur- og likestillingsdepartementet | Kultur- og likestillingsdepartementet
| Arkivverket | Arkivverket
| Kulturdirektoratet | Kulturdirektoratet
| Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO) | Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO)
| Lotteri- og stiftelsestilsynet | Lotteri- og stiftelsestilsynet
| Medietilsynet | Medietilsynet
| Nasjonalbiblioteket | Nasjonalbiblioteket
| Nidaros Domkirkes Restaureringsarbeider (NDR) | Nidaros Domkirkes Restaureringsarbeider (NDR)
| Norsk filminstitutt | Norsk filminstitutt
| Kulturtanken – Den kulturelle skolesekken | Kulturtanken – Den kulturelle skolesekken
| Riksteatret | Riksteatret
| Språkrådet | Språkrådet
| Øvrige | Kultur- og likestillingsdepartementet
| Diskrimineringsnemnda |
| KORO – Kunst i offentlige rom |
Kunnskapsdepartementet: |
| Kunnskapsdepartementet | Kunnskapsdepartementet
| Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo | Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo
| Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse | Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse
| Høgskolen i Molde – Vitenskapelig høgskole i logistikk | Høgskolen i Molde – Vitenskapelig høgskole i logistikk
| Høgskolen i Volda | Høgskolen i Volda
| Høgskolen i Østfold | Høgskolen i Østfold
| Høgskulen på Vestlandet | Høgskulen på Vestlandet
| Sikt – Kunnskapssektorens tjenesteleverandør | Sikt – Kunnskapssektorens tjenesteleverandør
| Kunsthøgskolen i Oslo | Kunsthøgskolen i Oslo
| NOKUT – Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen | NOKUT – Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen
| Nord universitet | Nord universitet
| Norges Handelshøgskole | Norges Handelshøgskole
| Norges Idrettshøgskole | Norges Idrettshøgskole
| Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU) | Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU)
| Norges Musikkhøgskole | Norges Musikkhøgskole
| Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) | Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU)
| Norsk utenrikspolitisk institutt (NUPI) | Norsk utenrikspolitisk institutt (NUPI)
| OsloMet – storbyuniversitetet | OsloMet – storbyuniversitetet
| Samisk høgskole | Samisk høgskole
| Samisk videregående skole og reindriftsskole | Utdanningsdirektoratet
| Samisk videregående skole (Karasjok) | Utdanningsdirektoratet
| Statens lånekasse for utdanning | Statens lånekasse for utdanning
| Statped | Statped
| Sørsamisk kunnskapspark | Utdanningsdirektoratet
| Universitetet i Agder | Universitetet i Agder
| Universitetet i Bergen | Universitetet i Bergen
| Universitetet i Innlandet Høgskolen i Innlandet | Universitetet i Innlandet Høgskolen i Innlandet
| Universitetet i Oslo | Universitetet i Oslo
| Universitetet i Stavanger | Universitetet i Stavanger
| Universitetet i Sørøst-Norge | Universitetet i Sørøst-Norge
| Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet | Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet
| Utdanningsdirektoratet | Utdanningsdirektoratet
| Øvrige | Kunnskapsdepartementet
| 22. juli-senteret |
| De nasjonale forskningsetiske komiteer (FEK) |
| Norges grønne fagskole – Vea |
| Sekretariatet for foreldreutvalgene for barnehagen og grunnopplæringen (FUB/FUG) |
Landbruks- og matdepartementet: |
| Landbruks- og matdepartementet | Landbruks- og matdepartementet
| Landbruksdirektoratet | Landbruksdirektoratet
| Mattilsynet | Mattilsynet Hovedkontor i Oslo
| Norsk institutt for bioøkonomi (NIBIO) | Norsk institutt for bioøkonomi (NIBIO)
| Veterinærinstituttet | Veterinærinstituttet
Nærings- og fiskeridepartementet: |
| Nærings- og fiskeridepartementet | Nærings- og fiskeridepartementet
| Brønnøysundregistrene | Brønnøysundregistrene
| Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard | Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard
| Eksportfinansiering Norge | Eksportfinansiering Norge
| Fiskeridirektoratet m/ytre etater | Fiskeridirektoratet
| Havforskningsinstituttet m/avd. | Havforskningsinstituttet
| Justervesenet | Justervesenet
| Konkurransetilsynet | Konkurransetilsynet
| Kystverket | Kystverket
| Norsk akkreditering | Norsk akkreditering
| Norges geologiske undersøkelse | Norges geologiske undersøkelse
| Norsk nukleær dekommisjonering (NND) | Norsk nukleær dekommisjonering (NND)
| Norsk Romsenter | Norsk Romsenter
| Patentstyret | Patentstyret
| Sjøfartsdirektoratet | Sjøfartsdirektoratet
| Øvrige | Nærings- og fiskeridepartementet
| Dagligvaretilsynet |
| Klagenemnda for industrielle rettigheter |
| Klagenemndssekretariatet |
| Sekretariatet for Regelrådet |
Samferdselsdepartementet: |
| Samferdselsdepartementet | Samferdselsdepartementet
| Jernbanedirektoratet | Jernbanedirektoratet
| Luftfartstilsynet | Luftfartstilsynet
| Statens havarikommisjon | Statens havarikommisjon
| Statens vegvesen | Vegdirektoratet
| Statens jernbanetilsyn | Statens jernbanetilsyn
| Øvrige | Samferdselsdepartementet
| Vegtilsynet |
Utenriksdepartementet: |
| Utenriksdepartementet | Utenriksdepartementet
| Direktoratet for eksportkontroll og sanksjoner (DEKSA) | Direktoratet for eksportkontroll og sanksjoner (DEKSA)
| NORAD | NORAD
| Norec | Norec

Vedlegg 3: Intensjonserklæring om omstilling under trygghet

Regjeringen ønsker at staten skal være en attraktiv arbeidsplass som evner å rekruttere, beholde og utvikle kompetente arbeidstakere. Satsing på kunnskap og kompetanse vil gi bedre kvalitet i de offentlige tjenestene og bedre utviklingsmuligheter for de ansatte. Kontinuerlig kompetanseutvikling for ledere og medarbeidere er derfor av avgjørende betydning.

Gode offentlige tjenester forutsetter medbestemmelse for ansatte og deres tillitsvalgte, høy produktivitet og trivsel blant arbeidstakerne. Arbeid til alle i et trygt og inkluderende arbeidsliv er nøkkelen til mer rettferdig fordeling og frihet for den enkelte. Regjeringen vil videreutvikle og forsterke trepartssamarbeidet.

Trygghet i omstilling handler om et godt og forpliktende samarbeid mellom arbeidsgiverne og arbeidstakernes organisasjoner i den enkelte virksomhet, og mellom partene sentralt. Regjeringen mener at reell medbestemmelse i samsvar med Hovedavtalen er det som skaper de mest vellykkede prosessene og de beste resultatene.

Det er viktig for Regjeringen å sikre at flest mulig kan ta del i arbeidslivet, og å forhindre at ansatte skyves ut på passive trygdeordninger i forbindelse med omstilling. Det er etablert gode virkemidler som stimulerer til fortsatt arbeid. Disse skal benyttes aktivt. Ordninger som bidrar til at arbeidstakerne blir stående utenfor arbeidslivet, skal unngås. Omstillingsarbeidet i staten skal ivareta forutsetningene som ligger i avtalen om inkluderende arbeidsliv.

Statlige virksomheter i Norge fungerer gjennomgående godt, men samtidig er det fortsatt mange uløste samfunnsoppgaver. Omstillinger i staten er et kontinuerlig arbeid. Det er et mål at statlige virksomheter skal imøtekomme innbyggernes behov. I slike endringsprosesser vil det være behov for en endret eller ny kompetanse, nye organisasjonsformer, endret prioritering av arbeidsoppgaver, større mobilitet og fleksibilitet.

Omstillingene skal skje så smidig og effektivt som mulig. Prosessene skal foregå innenfor retningslinjene som er fastsatt i «Personalpolitikk ved omstillingsprosesser» i samsvar med hovedtariffavtalens punkt 5.4, Hovedavtalen og Særavtale om virkemidler ved omstillinger i staten.

Vedlegg 4: Pensjonsgivende variable tillegg
iverksatt 01.08.1993

(gjeldende fra 01.05.2018)

I Variable tillegg som er pensjonsgivende

1. Hovedregel

Forutsigbare tillegg, avtalt i tariffavtale, for arbeid som forekommer regelmessig gjennom året og som er vederlag for arbeid i ordinær stilling er pensjonsgivende.

2. Unntak

Tillegg som ikke skal regnes med i pensjonsgrunnlaget:

Tillegg som er kompensasjon for merarbeid utover ordinær stilling, samt overtid.

Tillegg som partene lokalt eller sentralt, av spesielt angitte grunner, har avtalt eller klart forutsatt ikke skal være pensjonsgivende.

Nye eller vesentlig endrede vakt-/turnustillegg og andre variable tillegg som gis lokalt til den enkelte arbeidstaker mindre enn 2 år før pensjoneringstidspunktet dersom det ikke er en konsekvens av sentrale avtaler eller er begrunnet i arbeidsmessige forhold.

Tillegg som betales i henhold til bonus-/produktivitetsavtaler eller lignende og som utbetales som et kronebeløp begrunnet i økonomisk resultat.

II Beregning av pensjonsgivende tillegg

Det fastsettes et normert pensjonsgrunnlag.

Størrelsen av det pensjonsgivende tillegg fastsettes forskuddsvis ved hvert årsskifte på grunnlag av forrige års gjennomsnittlige verdi av de variable tillegg. Arbeidsgiver meddeler grunnlaget til den enkelte.

For nye arbeidstakere fastsetter arbeidsgiveren nivået for det normerte pensjonsgivende tillegg ut fra forventet omfang av de variable tillegg.

III Beregning av pensjonsgrunnlaget

Dersom summen av de samlede variable tillegg utgjør et kronebeløp mindre enn
kr 6 400 tas de ikke med i pensjonsgrunnlaget.

Pensjonsgrunnlaget for de samlede variable tilleggene kan ikke settes høyere enn kr 66 000.

Vedlegg 5: Pensjonsgivende variable tillegg for opptjening i ny offentlig tjenestepensjonsordning, gjeldende fra 1. januar 2020

I Variable tillegg som er pensjonsgivende

1. Hovedregel

Forutsigbare tillegg, avtalt i tariffavtale, for arbeid som forekommer regelmessig gjennom året og som er vederlag for arbeid i ordinær stilling er pensjonsgivende.

2. Unntak

Tillegg som ikke skal regnes med i pensjonsgrunnlaget:

Tillegg som er kompensasjon for merarbeid utover ordinær stilling, samt overtid.

Tillegg som partene lokalt eller sentralt, av spesielt angitte grunner, har avtalt eller klart forutsatt ikke skal være pensjonsgivende.

Nye eller vesentlig endrede vakt-/turnustillegg og andre variable tillegg som gis lokalt til den enkelte arbeidstaker mindre enn 2 år før pensjoneringstidspunktet dersom det ikke er en konsekvens av sentrale avtaler eller er begrunnet i arbeidsmessige forhold.

Tillegg som betales i henhold til bonus-/produktivitetsavtaler eller lignende og som utbetales som et kronebeløp begrunnet i økonomisk resultat.

II Beregning av pensjonsgivende tillegg

Det fastsettes et normert pensjonsgrunnlag.

Størrelsen av det pensjonsgivende tillegg fastsettes forskuddsvis ved hvert årsskifte på grunnlag av forrige års gjennomsnittlige verdi av de variable tillegg. Arbeidsgiver meddeler grunnlaget til den enkelte.

For nye arbeidstakere fastsetter arbeidsgiveren nivået for det normerte pensjonsgivende tillegg ut fra forventet omfang av de variable tillegg.

Fotnoter

1)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Utgangspunktet er at ansatte skal følge tariffavtalen som gjelder for den organisasjonen de var medlem av fra virkningstidspunkt og i hele tariffperioden, jf. også tjtvl. § 13 annet ledd. Dette gjelder også dersom de i løpet av perioden melder seg ut eller bytter organisasjon. Organisasjonen som vedkommende var medlem av påvirkningstidspunktet, har dermed også ansvar for å fremme eventuelle lønnskrav i de lokale forhandlingene. Uorganiserte skal følge den hovedtariffavtalen som dekker flest årsverk i den enkelte virksomhet, jf. Stortingets behandling av lønnsproposisjonen. Uorganiserte som melder seg inn i fagforening, skal følge tariffavtalen som gjelder for fagforeningen på innmeldingstidspunktet. Arbeidstakeren skal beholde den lønnen vedkommende har, og verken gå opp eller ned i lønn. Avtalt lønn må tilpasses gjeldende lønnssystemer. Ansatte som er medlemmer av flere arbeidstakerorganisasjoner på tvers av avtaleområdene, må selv velge hvilken organisasjon de skal tilhøre, og gi beskjed om dette både til arbeidsgiver og til de organisasjonene de er medlemmer av. Valget binder for hele tariffperioden.

2)
Fotnote til hovedtariffavtalene:Det kan delegeres til nivå/enhet som er driftsenhet under forhandlingsstedet etter hovedavtalen § 4 nr. 3: «Med driftsenhet menes geografisk spredte og/eller administrativt selvstendige enheter/distriktskontorer, fylkesvise administrasjoner mv. innen virksomheten.»

3)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Partene lokalt skal forsøke å komme fram til en omforent lokal lønnspolitikk om hvordan lønnssystemene skal brukes, og hvilke lønnsmessige tiltak som er hensiktsmessige for å oppnå virksomhetens mål. Uenighet kan ikke tvisteløses. Ved bruk av arbeidstitler i virksomheten, bør dette være fastsatt i den lokale lønnspolitikken. Arbeidstitler brukes i tillegg til stillingskoder i lønnsplanheftet.

4)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten):b. Er en presisering av at alle arbeidstakere som mottar lønn skal være omfattet av lønnsforhandlingene og vurderes lønnsmessig – også de som har permisjon med lønn. c. Bestemmelsen ivaretar endringer i likestillings- og diskrimineringsloven med virkning fra 01.01.2020.d. Bestemmelsen er gitt for å sikre at arbeidstakere som tilfeldigvis har en kortvarig permisjon ved virkningstidspunktet ikke faller utenfor forhandlingene. Bestemmelsene a-d innebærer ikke at en arbeidstaker må få lønnsøkning, men skal sikre at alle ansatte får en saklig vurdering.

5)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Det er ikke tilstrekkelig grunnlag for å bruke bestemmelsen at en arbeidstaker har fått nye oppgaver. Det skjer for de fleste arbeidstakere. Det avgjørende er at arbeidstakeren får oppgaver som ligger kvalitativt på et høyere nivå enn tidligere.

6)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Henvisningen til likestillings- og diskrimineringslovens § 6 er kommet inn i bestemmelsene etter lønnsoppgjøret 2020 som en tydeliggjøring kravet for å hensynta diskrimineringsgrunnlagene i likestillingsloven.

7)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Samtidig utveksling av krav kom inn i HTA i 2020. Endringen innebærer at dersom en av partene krever det skal også krav fra arbeidsgiver utveksles samtidig med arbeidstaker. Et slikt dokument vil være et internt dokument som ikke skal offentliggjøres. Ved samtidig utveksling av første krav/tilbud vil ikke arbeidsgivers tilbud kunne gjenspeile krav fra organisasjonene, jf. nr. 4.

8)
Departementets kommentar: Innplassering på lønnsplanen skjer på grunnlag av de til enhver tid gjeldende godskrivingsregler, jf. § 4 og § 5 og kommentarene til disse bestemmelsene. For øvrig vises til HTA § 2 og eventuelle merknader under den enkelte stillingskode i lønnsplanheftet.

9)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Det framgår av den enkelte lønnsplan om stillingen er knyttet til en lønnsstige.

10)
Departementets kommentar: Lønnsstigene er merket med enten lang eller kort for stillingskoder på stige. Unntaket er stillingskodene 1017 Stipendiat og 1476 Spesialistkandidat. Stillingsansienniteten regnes fra det tidspunktet vedkommende ansettes i stillingen. Det årlige ansiennitetstillegget skal alltid beregnes av den enkeltes avtalte lønn på tidspunktet for ansiennitetsopprykk, det vil si inklusive eventuelle tillegg i den avtalte lønnen som vedkommende måtte ha fått mellom to ansiennitetsopprykk.

11)
Departementets kommentar: Med militærtjeneste forstås tjeneste i medhold av vernepliktsloven og heimevernloven.

12)
Departementets kommentar: Omsorgsarbeid i hjemmet har i utgangspunktet bare blitt godskrevet i de tilfeller vedkommende har nyttet hele sin arbeidsdag til omsorgsarbeid. DFD har bestemt at omsorgsarbeid på deltid i hjemmet godskrives etter de samme regler som gjelder for godskriving av tidligere deltidstjeneste. Med omsorgsarbeid menes omsorg for barn eller pleie av eldre eller syke i hjemmet. I samråd med hovedsammenslutningene gir DFD følgende utfyllende bestemmelser:Når det gjelder medregning av omsorgsarbeid for barn i hjemmet settes grensen ved myndighetsalderen: 18 år. Omsorgsarbeid må som hovedregel gjelde vedkommende arbeidstakers husstand. Når det imidlertid gjelder en arbeidstaker som har bodd nær sine gamle foreldre og har hatt nødvendig daglig tilsyn og omsorg for disse, kan slikt omsorgsarbeid også medregnes i tjenesteansienniteten. Omsorgsarbeid godskrives med inntil 3 år. Søknad/legitimasjon. Arbeidstakeren må selv fremme skriftlig anmodning om å få medregnet omsorgstjeneste. Når det gjelder omsorg for barn i hjemmet, kan det kreves fremvist fødselsattest. Når det gjelder omsorg for gamle foreldre eller syke, kan det kreves fremvist attest fra lege eller NAV.

13)
Departementets kommentar: Det fremgår av den enkelte lønnsplan hvilke stillinger som omfattes av de spesielle godskrivingsreglene.

14)
Departementets kommentar: Som «høyere akademisk utdanning» regnes en av de eksamener eller grader som er nevnt nedenfor fra norske universiteter og høgskoler. Cand. jur., Cand. med., Cand. med. vet., Cand. odont., Cand. paed., Cand. paed. spec., Cand. psychol., Cand. polit., Cand. oecon., Cand. sociol., Cand. theol., Cand. pharm., Cand. philol., Cand.merc., Cand. scient., Cand. real., Cand. agric., Cand. ed., Cand. san., Cand. socion, Cand. mag., Hovedfagskandidat, Mag. art, Mastergrad, Idrettskandidat, Sivilarkitekt, Sivilingeniør, Siviløkonom, Kandidat i arbeidshelse, Kandidat i helseadministrasjon, Kandidat i sykepleievitenskap, Kandidat i folkehelsevitenskap, Maritim kandidat, Fiskerikandidat. 

15)
Departementets kommentar: Ved ansettelse godskrives bachelorgrad som er godkjent av NOKUT eller undervisningsinstitusjon som selv har akkrediteringsmyndighet. Når det gjelder formuleringen «eller tilsvarende» i samme bestemmelse, menes utdanning som tidligere var to-årig og som er utvidet til tre år (etter videregående), for eksempel politi-, ingeniør-, og sykepleierutdanning. For øvrig gir krigsskole bachelorgrad. Godskriving av yrkespraksis Tidligere yrkespraksis godskrives i tjenesteansienniteten etter de regler som er fastsatt i § 5, og i lønnsplanene. Det fremgår av § 5 nr. 1 at tjenesteansiennitet bare kan godskrives i den utstrekning det ikke medfører at vedkommende får dato for tjenesteansiennitet fastsatt til før fylte 18 år. Permisjoner medregnes etter reglene i § 6. Offentlig og privat utenlandsk yrkespraksis godskrives etter de samme regler som gjelder for innenlandsk yrkespraksis på den enkelte lønnsplan. Når en lærling etter avlagt fagprøve går over til fagarbeiderstilling, medregnes læretiden i bedriften før 18 år i tjenesteansienniteten. Godskriving av deltidstjeneste Tidligere deltidstjeneste under 14 timer godskrives ikke, deltidstjeneste fra og med 14 og til og med 26 timer godskrives med en halvpart, og deltidstjeneste på 27 timer eller mer godskrives fullt ut. Innplassering på lønnsplan DFD presiserer at innplassering på lønnsplan ved tiltredelse i en stilling, uansett tjenesteforholdets varighet, skal skje på grunnlag av de regler som gjelder for den enkelte lønnsplan. Permisjoner som kan regnes med i tjenesteansienniteten Reglene om medregning av permisjoner i tjenesteansienniteten er gitt i § 6. Spørsmålet om utbetaling av lønn under permisjoner er delvis fastsatt i fellesbestemmelsene. Slike regler er ellers gitt ved særskilte tariffavtaler, ved praksis, eller eventuelt på annen måte. Permisjoner uten lønn pga. sykdom i familien o.l. medregnes med inntil 3 måneder i tjenesteansienniteten. Tidsrom hvor en arbeidstaker har hatt uførepensjon og tjent opp pensjonsansiennitet i Statens pensjonskasse, godskrives i tjenesteansienniteten ved gjeninntreden. Tjenesteansiennitet for vernepliktig befal. Ansettelse i sivil statsstilling Utført militærtjeneste som tannlege, lege, psykolog, prest, ingeniør o.l. medregnes i tjenesteansienniteten dersom vedkommende under militærtjenesten er gitt befals grad og lønnet etter regulativets lønnstrinn. ArbeidsmarkedstiltakDeltakelse i arbeidsmarkedstiltak i regi av, eller i samarbeid med NAV, godskrives bare i tjenesteansienniteten når ansettelsen har vært for et bestemt tidsrom eller for et bestemt arbeid, og det har foreligget et arbeidsgiver-/arbeidstakerforhold. Den tid som har vært brukt til opplæring kan ikke godskrives.

16)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Ledere bør i samtalen orientere den ansatte om enhetens og virksomhetens mål og utfordringer. Videre bør leder orientere om hva som forventes av medarbeideren og hva som er virksomhetens lønnspolitikk. Den ansatte kan i samtalen gi uttrykk for sine forventninger i denne sammenheng.Samtalen er ikke forhandlinger om lønn. Innføring av slike samtaler endrer ikke den eksisterende forhandlingsordning som er nedfelt i hovedtariffavtalen, men vil bidra til at partene lokalt kan forhandle ut fra mer kunnskap om den enkelte ansatte. Arbeidsgiver avgjør når slike samtaler skal avholdes.

17)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Ved gjeninntreden etter permisjon vil den ansatte ha krav på å få justert opp avtalt lønn minst tilsvarende antall år i permisjon etter den aktuelle lønnsstigen.

18)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Netto arbeidstid er 37,5 timer per uke (dvs. arbeidstid uten spisepause).

19)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Forskjøvet arbeidstid etter § 7 nr. 2 skal ikke være en permanent ordning. Det skal også være helt spesielle og tidsavgrensede forhold som påvirker driften. Behovet for å fastsette forskjøvet arbeidstid utover kl. 0700 og kl. 1700 skal drøftes med de tillitsvalgte. Arbeidsplan om bl.a. forskjøvet arbeidstid skal også drøftes med de tillitsvalgte, jf. HA § 12 nr. 1 h) og HTA § 7 nr. 9. Arbeidstidsordningene i arbeidsplanen skal ligge innenfor arbeidstidsrammene i arbeidsmiljøloven og de aktuelle bestemmelser i HTA. Utvidelse av rammene i arbeidstidsbestemmelsene i arbeidsmiljøloven krever derimot avtale med de tillitsvalgte lokalt, jf. f.eks. fra 9 t til 10 t i løpet av en 24 t periode, jf aml. § 10-5 annet ledd. Fravik fra arbeidsmiljølovens arbeidstidsbestemmelser utover dette (aml kap. 10), krever godkjenning fra KDD og hovedsammenslutningene, jf. HTA § 7 nr. 8 og aml. § 10-12 fjerde ledd. Renholdsbetjenter har rett til kompensasjon etter § 15 nr. 3 og 4. Dette gjelder imidlertid ikke når arbeidstiden blir fastsatt helt eller delvis utenfor den alminnelige arbeidstid (mandag-fredag kl. 0700 – kl. 1700) etter arbeidstakernes eget ønske. Representanter for FAD (nå DFD), Statsbygg og LO Stat har tidligere drøftet bestemmelsene om arbeidstid for renholdsbetjenter. Partene er enige om at § 7 skal forstås slik: a) Dersom arbeidstakerne ønsker det skal bestemmelsen i § 7 nr. 1, om at arbeidstiden i den utstrekning det er mulig legges mellom kl. 0700 og kl. 1700, gjelde. b) I den utstrekning arbeidstiden etter krav fra administrasjonen blir lagt mellom kl. 1700 og kl. 0700 og/eller på lørdager og søndager, utbetales godtgjørelse etter fellesbestemmelsene § 15, jf. også § 16. c) Dersom arbeidstakerne krever det, skal arbeidstiden kunne legges til tidspunkter mellom kl. 1700 og kl. 0700. I så fall kommer bestemmelsene om ekstra godtgjørelse for arbeid i dette tidsrom (jf. fellesbestemmelsene § 15) ikke til anvendelse. d) Partene er enige om at det i den grad det er mulig skal det tas hensyn til den enkelte renholdsbetjents ønske om tidspunkt for rengjøring. En forutsetning for dette er at rengjøringsarbeidet utføres på en tilfredsstillende måte. Departementet har for renholdsbetjenter henstilt til de enkelte administrasjoner å finne fram til fleksible ordninger som tilgodeser den enkelte arbeidstaker så langt råd er.

20)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Reglene om tidsberegning er utformet i stedet for å fastsette ukentlig kortere arbeidstid for de forskjellige former for skiftarbeid. Tidsberegningen tar utgangspunkt i 37,5 timer pr. uke. Man unngår derved tvist om hvilke skift- og turnusordninger som er sammenlignbare med skiftordningene i arbeidslivet for øvrig. Bestemmelsen om tidsberegning gjelder bare arbeidstakere med en arbeidstid på 37,5 timer pr. uke. Den effektive arbeidstid vil derfor avhenge av omfanget av nattarbeidet og/eller søn-/helgedagsarbeidet. Arbeidstidsordningene omfatter effektiv arbeidstid på 35,5 klokketimer pr. uke med spisepause i tillegg. Når det gjelder arbeid som hovedsakelig drives om natten, er det ikke et vilkår for å komme inn under bestemmelsen at arbeidstiden i sin helhet ligger innenfor nevnte tidsrom. Anslagsvis 3/4 av arbeidstiden må være nattarbeid (natt er mellom kl. 2100 – kl. 0600) for å komme inn under bestemmelsen. Kravet til regelmessig søn- og helgedagsarbeid skal forstås slik at søn- og helgedagsarbeid må være en del av den vanlige arbeidstidsordningen. Mer sporadisk bruk av søn- og helgedagsarbeid medfører ikke at bestemmelsen kommer til anvendelse selv om det kan opptre en viss regelmessighet. Med søndagsarbeid menes i denne forbindelse arbeid innenfor tidsrommet lørdag kl. 1800 – søndag kl. 2200. I forbindelse med arbeid minst hver tredje søndag stilles ikke noe krav om at arbeidet også skal utføres på helge- eller høytidsdager. Bestemmelsen gjelder ikke ved forskjellige former for beredskapstjeneste, ventetjeneste o.l.

21)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Det gis ikke kompensasjon for de første 60 min, når den forskjøvede arbeidstid går utover alminnelig arbeidstid.

22)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Bestemmelsen gjelder situasjoner med f.eks. stort arbeidspress og kan iverksettes uavhengig av aml. § 10-3 om minst 14 dagers forhåndsvarsel. Den totale kompensasjonen ved forskjøvet arbeidstid følger av § 7 nr. 6.

23)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Bestemmelsen er tilsvarende aml. § 10-5 om gjennomsnittsberegning av arbeidstiden. Det skal settes opp planer for hvor lang arbeidstid vedkommende skal ha i en periode, men tidspunkt for uttak av «mertiden» kan arbeidstakeren avtale med arbeidsgiver på det tidspunkt denne «mertiden» ønskes tatt ut. Man er således ikke bundet til å sette opp tidspunktet for uttak av «mertiden» i arbeidsplanen på forhånd.

24)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Bestemmelsen gjelder ikke for reiser utenlands. Se særavtale for reiser utenlands for statens regning § 11. Bestemmelsen gjelder bare reiser som er pålagt.

25)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): For beregnet reisetid på frilørdager, søn- og helgedager mv., så skal tillegget på 50% ikke utbetales dersom den beregnede reisetid tas ut som fritimer. Partene lokalt kan ikke avtale en annen kompensasjon for reisetid enn det som fremgår av § 8 nr. 1 og 2.

26)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten):Utbetaling av lønn/lønningslisteAml. § 14-15 og HTA § 9 fastsetter regler for utbetaling av den lønn som tjenestemennene skal ha. For enkelte stillinger utenfor hovedtariffavtalen og for overenskomstlønnet personell er det sluttet tariffavtaler om utbetalingstid mv. I tillegg til bestemmelsene i lov og tariffavtale kan utbetalingsmåten mv. også være regulert ved avtale med den enkelte statsansatte. Arbeidstakere skal ha sin lønn disponibel på lønningsdagen. Etter felles forståelse mellom de sentrale parter skal utbetalt lønn for statlige virksomheter senest være disponibel på arbeidstakernes konto kl. 00.00 på lønningsdag. Faller lønningsdag på lørdag, søndag, helgedag eller offisiell fridag, blir den faktiske lønningsdag siste virkedag før slike dager. Dette innebærer at betalingsdag i banken vil være siste virkedag før faktisk lønningsdag. HTA har ikke bestemmelser om hvordan lønnen skal spesifiseres mv. Dette følger imidlertid av aml. § 14-15, hvor det er tatt inn bestemmelser som sikrer lønnsmottakeren rett til å få sin lønn spesifisert. De lønningslister som i dag brukes i staten med lønnsslipp, dekker kravene som er satt i arbeidsmiljøloven. I enkelte etater er det fastsatt ved reglement, instruks eller lignende at feilutbetaling skal meldes straks. Den ansatte plikter å kontrollere at det mottatte beløp stemmer med det beløp som står oppført på lønningsliste/lønnslipp, og skal gi melding om eventuelle feil selv om det ikke er pålagt ved reglement, instruks eller lignende. Lønn ved tiltredelse/opphør av stillingsforhold Statsansatt har krav på stillingens lønn fra tiltredelsesdagen, ikke fra ansettelsesdagen. Dersom en nyansatt tiltrer den første virkedag (arbeidsdag) i en måned og de første dagene i måneden faller på en frilørdag, søndag, helgedag e.l., skal lønn likevel utbetales for hele måneden. Det samme gjelder når en ansatt fratrer den siste virkedag i en måned. Se nærmere om fastsetting av lønn ved tiltredelsen for statsansatt i SPH pkt. 2.1.5.3. Embetsmenn – lønn ved tiltredelse Embetsmenn har krav på embetets lønn fra den dag utnevnelsen trer i kraft, om ikke annet er uttrykkelig bestemt i utnevnelsesresolusjonen eller i administrativt vedtak truffet med hjemmel i denne. For tjenestemenn som ansettes i stilling ved beskikkelse i statsråd gjelder de samme regler som for embetsmenn. Ved overgang til annet embete skal vedkommende ha lønn i det nye embete fra den dag utnevnelsen i det nye embetet trer i kraft, dersom det ved utnevnelsen ikke er fastsatt et senere tidspunkt for overgangen til det nye embetet. Foreldelse av lønnskrav Den vanlige foreldelsesfrist for krav på lønn er 3 år fra den dag fordringen er forfalt. Se pkt. 4.7 om regler for frafallelse av foreldelsesinnsigelse. Renter ved forsinket utbetaling av lønnDet er gjennom praksis bygget på at lov av 17. desember 1976 nr. 100 om renter ved forsinket betaling kommer til anvendelse når det gjelder lønnskrav mot det offentlige. Se også nærmere Departementets kommentarer i pkt. 4.7.

27)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten):Trekk i lønnAml. § 14-15 regulerer arbeidsgivers adgang til å gjennomføre trekk i lønn, se bl.a. note nedenfor om for meget utbetalt lønn og Departementets kommentarer til aml. § 14-15. Trekk i lønn og feriepenger kan ikke gjøres unntatt når dette er hjemlet i lov, for reglementerte innskudd i pensjons- eller sykekasser, når det er avtalt i tariffavtale, se SPH pkt. 9.12 om trekk i lønn for medlemskontingent og SPH pkt. 9.14 om trekk i lønn for OU-midler eller når arbeidstakeren er erstatningsrettslig ansvarlig overfor arbeidsgiver. Trekk i lønn kan også foretas når det pga. gjeldende rutiner for beregning og utbetaling av lønn ikke har vært praktisk mulig å ta hensyn til fravær pga. arbeidsnedleggelse e.l. For de tilfellene hvor grunnlaget for lønnstrekk ikke går inn under disse forholdene, kan lønnstrekk bare foretas når arbeidsgiveren på forhånd har inngått en skriftlig avtale med arbeidstakeren om lønnstrekk, jf. aml. § 14-15. Foruten arbeidsmiljølovens regler, kan trekk i lønn også gjennomføres på grunnlag av ulovfestete regler (condictio indebiti), jf. note 3 nedenfor. Før trekk i lønn kan gjennomføres, skal arbeidsgiver uansett rådføre seg med arbeidstakeren om grunnlaget for trekket og beløpets størrelse, jf. aml. § 14-15. Trekk i lønn ved kortvarige permisjoner uten lønn I forbindelse med kortvarige permisjoner uten lønn (under 1 mnd. varighet), trekkes det bare for det antall arbeidsdager som vedkommende skulle ha tjenestegjort. Se regjeringen.no for utregning av trekk for kortvarig permisjoner. Trekk i lønn ved arbeidsnedleggelseVed arbeidsnedleggelser – tariffstreiker og politiske demonstrasjonsstreiker/aksjoner – opphører arbeidsgivers plikt til å betale lønn, uansett om det dreier seg om en langvarig eller kortvarig arbeidsnedleggelse. Ved kortvarige lovlige demonstrasjonsaksjoner (politisk streik) skal det foretas trekk for fravær etter aktuell arbeidstid pr. uke. Se regjeringen.no for utregning av trekk for kortvarig fravær. Det foretas trekk for den tiden arbeidstakeren faktisk er fraværende fra arbeidet. Det er viktig at det treffes forberedelser i tide når det er varslet arbeidsnedleggelse, slik at det blir administrativt mulig å gjennomføre lønnstrekk for tapt arbeidstid uten for store utgifter.

28)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten):For mye utbetalt lønn Spørsmålet om tilbakebetalingsplikt av for mye utbetalt lønn må avgjøres i hvert enkelt tilfelle i samsvar med gjeldende rettsregler. Rettsgrunnlaget kan enten være aml. § 14-15 eller det ulovfestede prinsipp «condictio indebiti». De ulovfestede bestemmelsene vil i korte trekk dreie seg om en vurdering av om den ansatte har mottatt det for meget utbetalte i aktsom eller begrunnet god tro. Det vises til kommentarene til aml. § 14-15 om adgangen til å foreta trekk i lønn. Se også note 1 ovenfor om den ansattes plikt til å gi melding ved feil i utbetalt lønn. Det er ikke adgang til å foreta trekk i lønn eller feriepenger dersom den avdøde har fått utbetalt for mye lønn. Departementet viser ellers vedrørende dødsfall.Merknader fra Riksrevisjonen til utbetaling av lønn eller andre faste godtgjørelser Riksrevisjonen har gjort departementet oppmerksom på at det har vært en del problemer der det er blitt utbetalt for mye lønn eller andre faste godtgjørelser. Det vil ofte gå noen tid før spørsmålet er blitt avklart, og i mange tilfeller har den samme høye utbetaling fortsatt. Når det senere er reist spørsmål om tilbakebetaling av det for mye utbetalte, har dette dels vist seg vanskelig fordi enkelte arbeidstakere ikke har vært villige til å samarbeide, dels fordi den rettslige adgang til ensidig å kreve slike utbetalinger tilbakebetalt er begrenset, jf. aml. § 14-15. Et ensidig forbehold fra arbeidsgivers side vil som regel ikke være nok. Departementet ber om at følgende regler blir fulgt:1. Når administrasjonen er enig med Riksrevisjonen, korrigeres utbetalingen med en gang. Den berørte ansatte må trekkes med i vurderingsprosessen før regelen iverksettes. 2. Når administrasjonen ikke er enig med Riksrevisjonens merknad, må det tas forbehold om adgang til å kreve tilbakebetaling ved trekk i senere utbetalinger. Vedkommende mottaker avkreves skriftlig erklæring om at han er innforstått med ordningen. Vegrer vedkommende seg mot dette, skjer utbetaling i samsvar med merknaden inntil saken er endelig avgjort.

29)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Det må inngås særskilt avtale mellom vedkommende administrasjon og de respektive organisasjoners lokalavdelinger, dersom utbetaling av lønn skal skje en annen dato enn den 12. i måneden. I skoleverket skal julilønnen utbetales før skolen slutter om våren, og augustlønnen den vanlige utbetalingsdato i august.

30)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Jf. ferieloven § 11.

31)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten):Forskudd på lønnArbeidstakeren kan i særskilte tilfeller få inntil 2 måneders lønn utbetalt på forskudd. Avgjørelsen er tillagt arbeidsgiver. Arbeidstakerne må dokumentere grunnlaget for forskuddet. Det bør vises forsiktighet med å imøtekomme lønnsforskudd så lenge ansettelsesforholdet bare er på prøve.Eventuell tilståelse av lønnsforskudd må tilpasses det tidsrom som tilbakebetalingen gjennom trekk i lønn kan skje på.

32)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Rentefordelen ved kortsiktige mindre lån fra arbeidsgiver blir ikke regnet som skattepliktig inntekt. Vilkåret er at lånet da det ble gitt ikke var større enn 3/5G og at tilbakebetalingstiden er høyst et år. Hvis disse vilkår ikke er oppfylt, skal det tas med på lønns- og trekkoppgaven (kode 120 A).

33)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Med lønn menes brutto månedslønn uten fradrag av pensjonsinnskudd, skattetrekk eller andre trekk.

34)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Det må settes opp skriftlig avtale mellom arbeidsgiver og arbeidstaker om tilbakebetalingsordning. Lønnsforskuddet bør avdras med et likt beløp pr. måned, og tilbakebetalingstiden kan høyst være to år for forskudd på to månedslønner. Det må avtales at dersom arbeidstakeren slutter i statstjenesten skal det resterende forskuddsbeløp betales tilbake ved fratredelsen. Går arbeidstakeren over til annen stilling i staten, kan det imidlertid avtales med den nye arbeidsgiver at den resterende del av forskuddet kan føres over til trekk på det nye arbeidsstedet. Når en arbeidstaker begynner en permisjon som vedkommende har krav på, f.eks. omsorgspermisjon etter HTA § 20 nr. 7, kan det ikke avtales utsettelse av den maksimale tilbakebetalingstid for allerede utbetalt forskudd på lønn. Følgende 2 alternativer kan brukes ved tilståelse av slike permisjoner: 1. Det resterende forskuddsbeløpet tilbakebetales ved permisjonens begynnelse. 2. Det kan inngås avtale om den samme månedsvise tilbakebetaling også under permisjonstiden. Adgangen til å inngå frivillig gjeldsordning ved forskudd på lønn, skal følge økonomiregelverket. Lønnslån og lønnsforskudd vil inngå i virksomhetenes budsjett. Ved en eventuell ettergivelse skal denne normalt dekkes innenfor virksomhetens budsjett ved utgiftsføring og med motpost. Det er i tråd med tilsvarende prinsipp i R-107 av 21.12.2004 om behandling av uoppklarte differanser og feilføringer. Det skal føres en meget restriktiv holdning til ettergivelse overfor ansatte og dette bør skje gjennom gjeldsordningsloven. Får en arbeidstaker problemer med å betjene sin gjeld, har arbeidsgiver adgang til å inngå frivillig gjeldsordning med arbeidstakere som har fått forskudd på lønn etter fellesbestemmelsene § 9 nr. 5. Det er en forutsetning for avtale om frivillig gjeldsordning at arbeidstakeren har fått åpnet gjeldsforhandling med namsretten, se gjeldsordningsloven. Det er ikke adgang til å inngå en utenrettslig ordning. Situasjonen bør først og fremst søkes løst ved at det gis en utsettelse med tilbakebetaling ut over de fastsatte frister. Er dette ikke tilstrekkelig for å oppnå en ordning, kan man akseptere at eventuelt udekket skyldig beløp slettes ved gjeldsordningsperiodens utløp. Et forslag som medfører nedsettelse av skyldnerens gjeld, må innebære samme forholdsvise nedsettelse av samtlige fordringhaveres krav. Det vises for øvrig til økonomireglementet om å stille innkreving i bero og ettergivelse av krav. Skyldneres forslag blir bindende når det er godtatt av alle som berøres. Passivitet fra en fordingshavers side, vil her bli oppfattet som godkjenning. Tilbakebetaling skjer ved trekk i lønn. Det må avtales en ordning for det tilfelle at den ansatte slutter i statstjenesten. I disse tilfellene bør det avtales at restbeløpet tilbakebetales ved fratredelse. Fortsetter den ansatte i annen statlig stilling, må det i tilfelle avtales med den nye arbeidsgiver at restbeløpet skal føres over til trekk på det nye arbeidsstedet. Forannevnte skal ikke legges til grunn i andre forhold hvor staten er kreditor.

35)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten):Skattebestemmelser ved forskudd på lønn Arbeidsgiver bør gjøre arbeidstaker oppmerksom på at rentefordelen ved lønnsforskudd er skattepliktig dersom lønnsforskuddet overstiger 3/5 av grunnbeløpet i folketrygden, eller tilbakebetalingstiden er over ett år. Overstiger lønnsforskuddet 3/5 av grunnbeløpet er rentefordelen av hele lønnsforskuddet skattepliktig. Rentefordelen ved lønnsforskudd mindre enn 3/5 av grunnbeløpet er skattepliktig bare dersom tilbakebetalingstiden er over ett år.

36)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Statens pensjonskasse (SPK) utbetaler pensjoner bare for hele måneder, jf. lov om Statens pensjonskasse § 28 annet ledd. For å sikre arbeidstakeren lønn helt fram til pensjonen begynner å løpe, er det derfor fastsatt at lønn under sykdom/yrkesskade skal løpe til utgangen av vedkommende kalendermåned, slik at lønn og pensjon avløser hverandre. Dette skal gjøres selv om arbeidstakeren derved får utbetalt lønn under sykdom utover det tidsrom HTA § 18 gir hjemmel for. Dette gjelder imidlertid kun arbeidstakere som går direkte over fra lønn under sykdom/yrkesskade til pensjon. Arbeidstaker som ikke er sykmeldt, får lønn frem til den avtalte fratredelsesdatoen selv om pensjonen ikke begynner å løpe før den 1. i påfølgende måned. Når en ansatt går over både på delvis uførepensjon fra SPK og arbeidsavklaringspenger (AAP) fra folketrygden, utbetales lønnen ut hele sluttmåneden. HTA § 11 nr. 5 gjelder tilsvarende. Arbeidstakere som er medlemmer av SPK skal i god tid før lønnsopphør (minst 4 måneder) gjøres kjent med adgangen til å søke SPK om uførepensjon, se lov om Statens pensjonskasse §§ 27 til 31.

37)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Helsemessige årsaker viser til forhold som ikke kan defineres som «sykdom», men som likevel hindrer arbeidstakeren i å utføre de påkrevde arbeidsoppgaver på en tilstrekkelig måte. Tilstanden må kunne dokumenteres med legeattest. Ett eksempel på slik årsak kan være en pilot som på grunn av nedsatt syn ikke lenger kan føre helikopter/fly.

38)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Bestemmelsen kommer ikke til anvendelse så lenge arbeidstakeren er ansatt på prøve, jf. statsansatteloven § 15. Det kreves legeerklæring på at arbeidstakeren lider av en sykdom som gjør at vedkommende må gå over i annen stilling. Det er lønnen og eventuelle tillegg arbeidstakeren har på overgangstidspunktet, som beholdes. Senere normeringer/justeringer av den tidligere stilling skal det ikke tas hensyn til. For stillinger på lønnsstiger beholdes de til enhver tid gjeldende opprykksbestemmelser. Ved vikariering, fungering eller midlertidig tjenestegjøring i høyere stilling begrenses bibehold av stillingens lønn til det tidsrom tjenestegjøringen i den høyere stilling ville ha vart om arbeidstakeren ikke var blitt syk. Overgang til annet tariffområde: Det legges til grunn at retten til bibehold av lønn ved overgang til annen stilling på grunn av sykdom etter denne bestemmelse bare kommer til anvendelse i de tilfeller der arbeidstaker går over til annen stilling i samme virksomhet som omfattes av Hovedtariffavtalen i staten. Arbeidstakere som går over til det kommunale/fylkeskommunale tariffområdet har altså ikke krav på bibehold av lønn i henhold til denne bestemmelsen. Dette prinsippet ble fastslått i dom av Arbeidsretten av 23. november 1998.

39)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Arbeidstakeren beholder lønnen vedkommende har og eventuelle tillegg, samt den høyere stillingens automatiske opprykksregler. Justeringer av den høyere stillingen skal også ha virkning for vedkommende, så fremt justeringen ikke er begrunnet i at stillingens arbeids- og ansvarsområde er blitt endret. Spørsmålet om oppnormering av den høyere stillingen skal få virkning for vedkommende, avgjøres av fagdepartementet i det enkelte tilfelle. Dersom en arbeidstaker på grunn av yrkesskade må gå over i deltidsstilling kombinert med delvis uførepensjon, skal han ha en forholdsmessig del av lønnen i sin tidligere stilling etter forannevnte regler. Differansen mellom uførepensjon og stillingens lønn for den delen av stillingen som vedkommende på grunn av yrkesskaden ikke kan skjøtte, skal ikke utbetales. Reglene gjelder også når en arbeidstaker tas inn igjen etter uførepensjonering som følge av en yrkesskade.

40)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Arbeidstakeren skal under permisjoner med lønn som hovedregel være sikret samme lønn som man ville hatt om man hadde vært i arbeid. Se også note 3 og 4. Gravid arbeidstaker, som i samråd med lege er blitt overført til annet arbeid i etaten, jf. note 2 til § 19, skal beholde sin lønn etter bestemmelsene i paragrafen her. Omsorgspenger/ pleiepengerI de tilfellene fellesbestemmelsene ikke gir rett til utbetaling av lønn eller begrenset rett til utbetaling av lønn under permisjoner eller fravær, skal utbetalingen foretas direkte til arbeidstakeren fra folketrygden. Eventuelle spørsmål vedrørende folketrygdlovens regler rettes til NAV.

41)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten):Hva menes med lønn?Arbeidstakeren skal utbetales lønn, samt lønnsmessige tillegg etter oppsatt tjenesteplan – dvs. den tjenesteplanen vedkommende ville ha vært på dersom man var i tjeneste. Dette gjelder både faste og variable tillegg, så som skifttillegg, natt-, søn- og helgedagstillegg. Overtidsgodtgjørelse som utbetales pr. time utbetales ikke og heller ikke andre variable lønnsmessige tillegg som ikke går etter fast oppsatt tjenesteplan.

42)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Skjer det endringer i stillingens lønn under permisjonstiden som følge av ansiennitetsopprykk eller justeringer, utbetales den endrede lønnen fra samme tidspunkt. Blir arbeidstakeren ansatt i ny stilling, skal den nye stillingens lønn utbetales fra den dagen det er avtalt tiltredelse i den nye stillingen. Dersom det uttrykkelig fremgår av selve avtalebestemmelsene eller av Departementets kommentarer til disse, skal den nye stillingens lønn utbetales fra den dag arbeidstakeren ville kunne ha tiltrådt om vedkommende ikke hadde permisjon. Retten til lønn under permisjoner opphører ved arbeidsforholdets slutt.

43)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): En arbeidstaker som må ha sykepermisjon med lønn fra sin faste stilling, men som kan utføre annet arbeid, kan under sykeperioden pålegges å ta slikt arbeid og beholde den faste stillings lønn. Nærmere regler om dette kan avtales mellom partene. Det midlertidige arbeid arbeidstakeren pålegges, bør fortrinnsvis være i samme virksomhet. Adgangen til å pålegge arbeidstakere annet arbeid når de pga. sykdom eller yrkesskade ikke kan utføre sitt vanlige arbeid, er ikke begrenset til arbeid på samme sted. Hensynet til en praktisk gjennomføring vil likevel måtte sette en forholdsvis snever grense for hvor vedkommende kan pålegges å tjenestegjøre. Se også Intensjonsavtale om et mer inkluderende arbeidsliv.

44)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Dersom lov om folketrygd (folketrygdloven) gir høyere ytelser enn det som utbetales etter fellesbestemmelsene for samme forhold, må arbeidstakeren henvende seg til NAV for å få utbetalt differansen.

45)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Arbeidsgiveren skal ikke foreta trekk i lønnen når ytelsene etter folketrygdloven gjelder for forhold som ikke dekkes av fellesbestemmelsene. Engangserstatning og ménerstatning etter § 24 nr. 5, 7, 8 og 9 kommer i tillegg til yrkesskadeserstatning for varig mèn etter ftrl. § 13-17.

46)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Samtidig rett til lønn under sykdom/yrkesskade og sykepenger/uførepensjon etter lov om folketrygdDersom det er utbetalt både lønn under sykdom/ yrkesskade og pensjons- eller trygdeytelser slik at arbeidstaker har fått dobbel utbetaling, må arbeidsgiver kreve at arbeidstaker betaler tilbake for mye utbetalt lønn. Et eksempel hvor bestemmelsen har betydning, kan nevnes tilfeller som gjelder overgang fra sykelønn til uførepensjon fra SPK. Lønn under sykdom løper til utgangen av en kalendermåned, og avløses fra det tidspunkt av uførepensjon fra SPK. I ftrl. § 22-12 heter det derimot: «... uførepensjon og foreløpig uførestønad til en person som mottar sykepenger, utbetales fra og med den måneden sykepengeperioden utløper ... .». Departementet vil understreke viktigheten av at arbeidsgiver fremsetter refusjonskrav overfor NAV for det som er utbetalt i lønn utover sykepengeperioden. Dette for å unngå at arbeidstakeren får dobbeltkompensasjon i en måned – altså både uførepensjon fra folketrygden og lønn under sykdom fra arbeidsgiver. Etter ftrl. § 22-7 har trygdens organer rett til å informere mulig fordringshaver, uten hinder av taushetsplikten, dersom det er grunn til å anta at det foreligger et krav på refusjon i en persons ytelse etter folketrygdloven. Informasjonsretten inntrer først etter at det foreligger vedtak om at en ytelse er tilstått. Når fordringshaver er gjort kjent med at ytelse er innvilget, kan ytelsen holdes tilbake i inntil 3 uker etter at opplysningen er kommet fram til fordringshaver. Etter ftrl. § 22-8 siste ledd gjøres det fradrag i etterbetalingsbeløpet av uførepensjon for sykepenger som er utbetalt for samme tidsrom. Ftrl. § 22-3 bestemmer at arbeidsgiver som betaler full lønn under sykdom har rett til å kreve medlemmets sykepenger utbetalt til seg. Se kommentarene i note 13 vedrørende refusjon. NAV må underrettes dersom en sykemeldt arbeidstaker ikke lenger har rett til lønn under sykefravær og heller ikke får uførepensjon fra SPK. I tvilstilfelle kontaktes NAV. Vær oppmerksom på at når en statsinstitusjon får melding fra NAV om at en arbeidstaker er innvilget uførepensjon for samme tidsrom som det er utbetalt lønn, vil NAV i refusjonsbeløpet gjøre fradrag for sykepenger av folketrygden som er overført virksomheten. I slike tilfeller beregner NAV hva sykepengene for vedkommende ville ha utgjort for det aktuelle tidsrom og trekker disse fra i etterbetalingsbeløpet av uførepensjonen. I de tilfeller hvor folketrygdens sykepenger er større enn den innvilgede uførepensjon, vil refusjon av uførepensjon ikke være aktuelt. Man bør videre være oppmerksom på at Arbeids- og velferdsdirektoratet overfor NAV har presisert at disse ikke har noen selvstendig undersøkelsesplikt. Det forutsettes heller ikke at NAV har konkret kjennskap til arbeidsavtaler, tariffavtaler o.l. Det vil derfor være opp til den enkelte arbeidsgiver å sannsynliggjøre sin refusjonsrett overfor NAV. Dersom det er sannsynlig at arbeidstakeren vil bli innvilget uførepensjon eller arbeidsavklaringspenger fra folketrygden, bør vedkommende virksomhet – f.eks. samtidig med at det sender melding til SPK om lønnsopphør – sende en foreløpig underretning til NAV om tidsrom for utbetalt lønn under sykefravær. Dersom en arbeidstaker som er gift med en alders- eller uførepensjonist, blir tilstått uførepensjon etter folketrygdloven, skal det i refusjonskravet overfor NAV– eventuelt i det trekket som foretas i arbeidstakerens sykelønn – tas hensyn til at ektefellens grunnpensjon blir redusert til 75%, jf. ftrl. § 3-2.

47)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Refusjon av foreldrepenger Alle statlige virksomheter får direkte refusjon av foreldrepenger fra NAV. Refusjonsordningen er hjemlet i ftrl. § 22-3 «Utbetaling til arbeidsgiver». Det innebærer at statlige arbeidsgivere må fremsette refusjonskrav til NAV i hvert enkelt tilfelle hvor det utbetales lønn etter HTA § 19 under svangerskaps- eller adopsjonspermisjon. For at NAV skal kunne beregne det beløpet en statlig arbeidsgiver har krav på å få refundert, er det nødvendig at arbeidsgiveren gir NAV opplysninger om arbeidstakerens inntekt. I denne forbindelse er det utarbeidet skjema NAV 08-30.01: «Inntekts- og skatteopplysninger». Innsendelse av skjemaet gjøres digitalt via Altinn. Det er viktig å være oppmerksom på at NAV ikke refunderer foreldrepenger for lenger tid tilbake enn 3 måneder før den kalendermåned da kravet ble fremsatt, jf. ftrl. § 22-13 femte ledd. Refusjonen av foreldrepenger vil bli sendt arbeidsgiverne en gang pr. måned. Det kan være forskjell i det beløp som refunderes fra NAV og den lønnen som utbetales til arbeidstaker, jf. HTA § 19 jf. § 11, om full lønn i foreldreperioden. Refusjon av foreldrepengene begrenses til 6 G. Arbeidsgiver skal betale full lønn. Etter folketrygdloven § 23-2 femte ledd gjelder følgende: «Det skal ikke svares arbeidsgiveravgift av lønn og feriepenger så langt arbeidsgiveren får lønnen eller feriepengene refundert etter reglene i § 8-20 tredje ledd, § 8-21 tredje ledd eller § 22-3. Det skal heller ikke betales arbeidsgiveravgift av introduksjonsstønad etter introduksjonsloven.» Refusjonsbeløpet som kommer fra NAV, inneholder ikke tillegg for arbeidsgiveravgiften.

48)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten):Refusjon av syke-/omsorgspenger fra NAV Refusjonsordningen er hjemlet i ftrl. § 22-3. Det innebærer at statlige arbeidsgivere må fremsette refusjonskrav til NAV i hvert enkelt tilfelle hvor det utbetales lønn etter HTA §§ 18 og 20, jf. § 11, på samme måte som dagens ordning med refusjon av foreldrepenger. Staten må, ved utbetaling av syke-/omsorgspenger til arbeidstakere, følge de reglene som til enhver tid er fastsatt i Hovedtariffavtalen i staten. NAV vil imidlertid beregne refusjon av sykepenger mv. etter de til enhver tid gjeldende bestemmelser i folketrygdloven. Dersom arbeidstaker er sykmeldt utover arbeidsgiverperioden på 16 kalenderdager, har vedkommende krav på sykepenger fra NAV. Det er NAV i den sykmeldtes bokommune som avgjør om vedkommende har rett til sykepenger. Arbeidsgiver har krav på refusjon i de tilfeller, og for den tid den ansatte oppfyller kravene for å motta sykepenger fra NAV. Når NAV skal beregne sykepenger som arbeidsgivere har krav på å få refundert, må arbeidsgiver gi NAV opplysninger om arbeidstakerens inntekt på skjema NAV 08-30.01: «Inntekts- og skatteopplysninger». Skjemaet sendes NAV i arbeidstakerens bokommune snarest og senest innen 3 dager etter at arbeidsgiverperioden er over. Skjema NAV 08-30.01 er ikke å anse som et krav om sykepenger (i motsetning til hva som brukes ved fremsettelse av krav om foreldrepenger). For å få sykepenger fra trygden må arbeidsuførheten bekreftes av lege ved utstedelse av sykmeldingsattest NAV 08-07.04, jf. ftrl. § 8-7. For at NAV skal refundere sykepenger, må sykemeldingsskjemaet, del D eller digital søknad om sykepenger oversendes ferdig utfylt til NAV. Dersom NAV godkjenner kravet om refusjon av sykepenger, vil sykepengene bli utbetalt til arbeidsgiverens konto. I henhold til ftrl. § 22-13 tredje ledd, gis sykepenger, omsorgspenger mv. for opptil tre måneder før den måneden kravet ble satt fram, dersom vilkårene var oppfylt i denne perioden. Det er et vilkår for refusjon av sykepenger at arbeidstakeren har rett til sykepenger i henhold til folketrygdlovens regler. For å få rett til sykepenger etter folketrygdloven må vedkommende ha vært i arbeid i minst fire uker umiddelbart før vedkommende ble arbeidsufør. Tidsrom hvor det er mottatt nærmere bestemte trygdeytelser kan likestilles med forutgående arbeid, se ftrl. § 8-2. For å få rett til sykepenger etter HTA § 18 er det nok at arbeidstakeren har tiltrådt arbeidet, dvs. fysisk møtt opp på arbeidsstedet første dag. Dette innebærer at det i disse tilfellene ikke vil bli refundert sykepenger fra trygden de første fire uker fordi arbeidstakeren ikke ville hatt rett til sykepenger under sykdom etter folketrygdens bestemmelser. Arbeidsgivere får refundert sykepenger for fravær ut over arbeidsgiverperioden i inntil 49 uker og 3 dager. Når NAV beregner sykepenger, kan sykepengegrunnlaget pr. år ikke overstige 6G. Etter HTA § 11 er det ingen slik øvre grense. Arbeidstakere i staten utbetales full lønn under sykdom uten et slikt tak. Dette innebærer at det beløp som refunderes fra trygden, kan være lavere enn den lønn som faktisk er utbetalt til arbeidstakeren. Etter HTA § 11 utbetales den lønn arbeidstakeren til enhver tid har krav på i sitt ansettelsesforhold, mens NAV fastsetter sykepengegrunnlaget ut fra den aktuelle ukeinntekten i en nærmere bestemt periode før vedkommende ble arbeidsufør. Se nærmere om dette i ftrl. § 8-28 og § 8-29. Arbeidsgiver får også refundert feriepenger av sykepenger som trygden har utbetalt for de første 48 sykepengedagene i opptjeningsåret. Ved refusjon av sykepenger i arbeidsgiverperioden når arbeidstakeren lider av kronisk sykdom mv., yter trygden i tillegg feriepenger av refunderte sykepenger i arbeidsgiverperioden. ArbeidsgiverperiodeArbeidsgiveren skal betale sykepenger i et tidsrom på opptil 16 kalenderdager. I dette tidsrom plikter arbeidsgiveren bare å betale sykepenger uten rett til refusjon for dager arbeidstakeren ellers skulle ha utbetalt lønn for. Arbeidsgiverperioden regnes fra og med første hele fraværsdag som skyldes arbeidsuførhet, og som arbeidsgiveren plikter å betale sykepenger for. Dersom det er gått mindre enn 16 kalenderdager siden forrige sykefravær, skal et nytt sykefravær regnes med i samme arbeidsgiverperiode. Når arbeidsgiveren har utbetalt sykepenger i en full arbeidsgiverperiode, vil det ikke inntre noen ny arbeidsgiverperiode ved sykdom som inntreffer innen 16 dager etter at vedkommende arbeidstaker har gjenopptatt arbeidet. Arbeidstakere som lider av langvarig eller kronisk sykdom som medfører risiko for et særlig stort samlet sykefravær, kan bli unntatt fra bestemmelsen om at arbeidsgiveren skal dekke sykepengene i arbeidsgiverperioden. Reglene om dette framgår av ftrl. § 8-20. Det samme gjelder for arbeidstakere som har en sykdom som medfører risiko for gjentatte sykefravær i en begrenset periode, f.eks. i påvente av en operasjon. Arbeidstakeren eller arbeidsgiveren må selv søke om at trygden dekker utgiftene til sykepenger i arbeidsgiverperioden i slike tilfeller. Dersom NAV samtykker i at arbeidsgiveren blir unntatt fra arbeidsgiverperioden, skal det forskutteres sykepenger i de 16 første kalenderdagene. Arbeidsgiveren får deretter sykepengene refundert av NAV på vanlig måte. Dette vil gjelde for ethvert sykdomsfravær uansett diagnose. Selv om det er tvil om arbeidsgiveren i det enkelte tilfelle vil ha krav på refusjon anbefaler departementet at det fremmes et refusjonskrav, så vil NAV vurdere kravet.

49)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Plikten til stedfortredertjeneste er generell for alle arbeidstakere i samme virksomhet uansett årsaken til den egentlige stillingsinnehavers tjenestefrihet og uansett om tjenestefriheten er med eller uten lønn. Tjenestefriheten må være for et begrenset tidsrom. En arbeidstaker kan pålegges å overta en annens tjenesteplikter selv om vedkommende fortsatt må utføre arbeidet i sin faste stilling. Det er en prinsipiell regel i staten at formell ansettelsesprosedyre (kunngjøring, behandling i innstillings- eller tilsettingsråd) i alminnelighet bør følges også ved midlertidig ansettelse (vikariat, engasjement) som forutsettes å vare utover 6 måneder.

50)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Retten til stedfortredergodtgjørelse gjelder fra første dag såfremt vedkommende overtar hele arbeids- og ansvarsområdet til den høyere lønnede stillingen. Det samme gjelder der man kun overtar deler av stillingens lønns- og ansvarsområde, jf. § 12 nr. 3. Det utbetales ikke stedfortredergodtgjørelse dersom den det fungeres for er delvis borte fra sin stilling. Unntak gjelder imidlertid fravær grunnet avtalefestet pensjon. Hvis en arbeidstaker har permisjon med lønn, skal den som fungerer for vedkommende ikke ha lønnen til den man fungerer for i ferien. Det innebærer at den faste stillingen skal danne sammenligningsgrunnlaget ved beregning av ferielønnstillegget. Hvis stillingen man fungerer i er ledig, skal den som fungerer i stillingen ha lønnen til den man fungerer for i ferien. Da vil sammenligningsgrunnlaget for beregning av ferielønnstillegget også være den høyere stillingens lønn. Spørsmålet om i hvilken utstrekning 1. og 17. mai eksempelvis skal regnes som arbeidsdager i denne forbindelse vil variere fra virksomhet til virksomhet. Avgjørelser treffes av vedkommende virksomhet. Eksempler på beregning:a. Når en fungeringsperiode varer fra og med onsdag til og med neste fredag, skal det gis godtgjørelse for den mellomliggende lørdag/søndag og for lørdagen/søndagen etter siste fredag.b. Når fungeringsperioden varer fra og med mandag til og med fredag, regnes godtgjørelsen fra første arbeidsdag, dvs. fra mandag. Det gis godtgjørelse for lørdag/søndag som faller umiddelbart etter perioden. c. Når det i en fungeringsperiode på 5 arbeidsdager faller flere søn- eller helgedager på rad, skal det gis godtgjørelse for de av disse dagene som faller inne i og umiddelbart etter perioden. Blir fungeringen av kortere varighet enn to år, blir vedkommende vanligvis ikke innskottspliktig i Statens pensjonskasse for den høyere stillingen. Den ansatte skal derfor ved fungeringens opphør ha etterbetalt differansen mellom pensjonsinnskottene i den høyere og den lavere stillingen.Arbeidstaker som fungerer for stilling lønnet etter kontrakt (eks. lederlønnskontraktlønnet) har krav på fungeringsgodtgjørelse når vedkommende tilfredsstiller kravene som er satt for å få slik godtgjørelse i § 12. Fungeringsgodtgjøringen er differansen mellom lønnen til den som fungerer i stillingen og lønnen til stillingsinnehaver. Dersom arbeidstakeren ikke overtar stillingens hele arbeids- og ansvarsområde, kan det utbetales en delvis stedfortredergodtgjørelse. Dersom den som fungerer selv er lønnet på lederlønnskontrakt, gjelder særskilte regler. Se SPH pkt. 5.2.1.

51)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Differansen mellom eget lønnstrinn og det lønnstrinn som den man fungerer for skal utbetales. Klart definerte personlige tillegg skal i utgangspunktet ses bort fra.

52)
Departementets kommentar: Se kommentar til note 50.

53)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Det skal ikke utbetales stedfortredergodtgjørelse for kortere fungeringsperioder enn en uke (5 arbeidsdager i sammenheng). Når det i en fungeringsperiode på 5 arbeidsdager, som omfatter en eller flere søn- og/eller helligdager, skal det utbetales godtgjørelse for de av disse dagene som faller inne i og umiddelbart etter perioden.

54)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Fungeringstillegg kan utbetales etter de vanlige regler til deltidsansatte som har minst halv stilling (f.eks. arbeider vekselvis 2 og 3 dager pr. uke, eller halv dag alle arbeidsdager. Godtgjøring utbetales da etter 2 (3) fungeringsdager, eventuelt 5 (6) halve dager). Tillitsvalgte som blir pålagt å fungere, og som har permisjon enkelte dager for å utføre tillitsvalgtarbeid, skal etter HTA § 12 nr. 2 ha disse permisjonsdagene regnet som arbeidsdager. Dersom en arbeidstaker blir pålagt å overta arbeidsoppgavene til en arbeidstaker i en høyere stilling som tar ut avtalefestet pensjon (AFP) med 2 hele arbeidsdager (dvs. 40% reduksjon i forhold til full stilling) pr. uke, kan arbeidsgiver etter drøftinger med de tillitsvalgte bestemme at det utbetales stedfortredergodtgjørelse dersom tjenestegjøringen på 2 dager pr. uke har en sammenhengende varighet på 6 mnd. eller mer. Det forutsettes at de øvrige vilkårene for utbetaling av stedfortredergodtgjørelse er til stede.

55)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Det er arbeidsgivers plikt å sørge for at overtidsarbeid begrenses til det som er absolutt nødvendig og med minst mulige utgifter for staten og i overensstemmelse med forutsetningen i arbeidsmiljøloven. Det innebærer følgende: - overtidsarbeid skal bare utføres etter administrasjonens pålegg i det enkelte tilfelle- utgiftene skal holdes innenfor virksomhetens budsjettrammer og - arbeidstakere bør ikke pålegges overtidsarbeid som gir rett til forhøyet overtidsgodtgjørelse uten at det er strengt nødvendig. Nødvendig overtidsarbeid skal søkes fordelt på en slik måte at en unngår for stor belastning på den enkelte arbeidstaker, og skal bare pålegges i tilfelle av f.eks. uventet arbeidspress på grunn av mangel på arbeidskraft med spesiell kompetanse, sesongmessige svingninger o.l. Ved utløpet av hver oppgjørsperiode (normalt 1 gang i måneden) summeres all overtid etter 50% og 100%-satsene hver for seg. Avrunding av minutter til hele og halve timer foretas ved at 30 minutter eller mer forhøyes til nærmeste hele time hver for seg, mens 29 minutter eller mindre faller bort. Alle arbeidstakere som har plikt til å utføre overtidsarbeid mot særskilt godtgjørelse, skal være undergitt kontroll ved hjelp av kontrollur eller på annen måte. All overtid skal være pålagt og kontrollerbart. Før regninger anvises til utbetaling, skal de være kontrollert, etterregnet og attestert av en arbeidstaker som har nødvendig grunnlag for å kontrollere at regningen er riktig.

56)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Med overtidsarbeid som direkte etterfølger nattarbeid, menes både de som har jobbet overtid om natten og for turnusansatte som blir pålagt overtid i direkte fortsettelse av sitt nattarbeid etter oppsatt turnus.

57)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Opparbeidet overtid kan avspaseres med tilsvarende antall timer etter avtale mellom arbeidstaker og arbeidsgiver. I tillegg til fritid utbetales et prosenttillegg som svarer til det overtidstillegg vedkommende arbeidstaker ville hatt krav på om overtidsarbeidet ble kompensert i penger. Ved avspasering av overtid som godtgjøres med 50% tillegg og 100% tillegg, utbetales overtidsgodtgjørelse med henholdsvis 1/3 av «50%-satsen» og 1/2 av «100%-satsen». Ordningen omfatter ikke plusstimer som er opparbeidet etter reglene om fleksibel arbeidstid. Med overtidsarbeid som direkte etterfølger nattarbeid, menes både de som har jobbet overtid om natten og for turnusansatte som blir pålagt overtid i direkte fortsettelse av sitt nattarbeid etter oppsatt turnus.

58)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Arbeidstakere i ledende stilling eller i særlig uavhengig stilling er ikke omfattet av arbeidsmiljølovens arbeidstidskapittel. Dette innebærer bl.a. at de ikke omfattes av begrensninger i overtid som loven gir andre arbeidstakere – og at de i utgangspunktet ikke har rett til overtidsbetaling. Hovedregelen er at ledere ikke har rett til overtidsgodtgjørelse. Når det skal avgjøres om en stilling er lederstilling eller særlig uavhengig stilling, må en se på stillingens reelle arbeidsinnhold. Det er ikke nok å se på stillingens lønnsplassering – selv om den ofte kan være retningsgivende for stillingens innhold. Godtgjørelse for overtidsarbeid for arbeidstakere i ledende stilling eller i særlig uavhengig stilling kan likevel utbetales når vedkommende i arbeidstiden følger dem de er satt til å lede, jf. bokstav a. De arbeidstakere det her er tenkt på er formenn, verksmestere og tilsvarende stillinger. Disse lederne bruker storparten av sin arbeidstid til å lede, fordele og kontrollere arbeidet for disse. En lederstilling av mer faglig og administrativ art enn en operativ lederstilling, kommer ikke inn under bokstav a. Ledere som kommer inn under unntakene for overtid etter bokstavene a, b og c, må være plassert slik at de har overordnede som kan pålegge og kontrollere deres overtidsarbeid. Dersom disse forutsetningene ikke er til stede, kan overtidsgodtgjørelse ikke utbetales. Det må avgjøres nærmere hvilke stillingsgrupper eller arbeidstakere i ledende stilling eller i særlig uavhengig stilling som faller inn under ovennevnte bestemmelser og som dermed kan få utbetalt overtidsgodtgjørelse. Dette besluttes administrativt etter å ha drøftet spørsmålet på forhånd med organisasjonene. Nærmeste overordnede må attestere at overtidsarbeidet har vært pålagt. Overtidsarbeidet må dokumenteres ved bruk av tidsregistrering. Begrensningen for overtidsgodtgjørelse for inntil 300 timer i kalenderåret gjelder bare arbeidstakere som faller inn under bokstav c. Arbeidstakere som ikke har vært ansatt hele kalenderåret, kan også få utbetalt overtidsgodtgjørelse for inntil 300 timer.

59)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Pålagt tjeneste på ukefridag/turnusfridag gjelder arbeidstakere i skift- og turnustjeneste. «Turnusfridag» omfatter også «blankdager», dvs. fridager som turnuspersonale gis i tillegg til § 14 nr. 1 og nr. 2 for at deres arbeidstid ikke skal overstige den maksimale arbeidstid pr. uke. Arbeidstaker og arbeidsgiver kan i hvert enkelt tilfelle avtale hvorvidt arbeidet skal avspaseres, jf. § 13 nr. 3.

60)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Det skal ikke utbetales forhøyet overtidsgodtgjørelse for tjeneste som går inn under dette punkt. Et dagsverk av normal arbeidsdags lengde er 7,5 timer.

61)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Tillegget gjelder bare for ordinært arbeid (ikke for overtidsarbeid). 45%-tillegget utbetales for alt ordinært arbeid i tidsrommet kl. 2000 – kl. 0600, selv om det ikke er skiftarbeid.

62)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Med «andre tillegg» som delvis kompenserer nattjeneste, forstås radiotillegg, værvarslingstillegg og lignende.

63)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Tillegget gjelder bare for ordinært arbeid (ikke for overtidsarbeid), selv om det ikke er skiftarbeid. Bestemmelsen har sin bakgrunn i ordningen med skifttillegg i det private næringsliv. Den har videre sammenheng med at den ordinære arbeidstid så vidt mulig ikke skal legges etter kl. 1700, jf. nr. 1. Tillegget skal utbetales i tillegg til helgedagskompensasjon etter § 16 nr. 1, når arbeid utføres i tiden mellom kl. 0600 og kl. 0700 og mellom kl. 1700 og kl. 2000 på en helge-/høytidsdag som ikke faller på en lørdag eller søndag.

64)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Tillegget utbetales både for ordinært arbeid og for overtidsarbeid. Tillegget skal også utbetales for det beregnede antall timer under hjemmevakt/beredskapstjeneste.

65)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Kompensasjon for tjeneste på helgedager skal som hovedregel gis i form av pengekompensasjon. Kompensasjon utbetales pr. klokketime og ikke etter beregnet tid. Uten hensyn til om tjenesten på disse dagene godtgjøres med penger eller fritid, skal det i tjenesteplanen føres opp det antall timer som er arbeidet med tillegg av 15 min for hver arbeidet time i tidsrommet kl. 2000 – kl. 0600 og med tillegg av 10 min i tidsrommet kl. 0600 – kl. 2000. For arbeid på slike dager har følgelig arbeidstakeren sin vanlige lønn (månedslønn) i likhet med arbeidstakere som har fri, og får i tillegg utbetalt timelønn tillagt 100%, som tilsvarer forhøyet overtidsgodtgjørelse etter § 13 nr. 2. Det er forutsatt at arbeidstakere som pålegges overtidsarbeid (utover ordinært arbeid) på slike dager, skal ha samme timebetaling som den som utbetales for vanlig arbeidstid på samme dag (også nattidskompensasjon etter § 15 nr. 1, tillegg etter § 15 nr. 3 og tidberegning etter § 7 nr. 3). 10 min pr. arbeidet time i tidsrommet kl. 0600 – kl. 2000 og 15 min pr. arbeidet time i tidsrommet kl. 2000 – kl. 0600 gis i form av fritid, når tjeneste på helge- og høytidsdager skal kompenseres i fritid. Forutsetningen er at tidberegningene ikke er innarbeidet i tjenestelistene på disse dagene. Ordningen gjelder bare ved ordinært arbeid etter oppsatt turnusplan.

66)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): I sentraladministrasjonen er arbeidstiden inntil videre til kl. 1200 jul- og nyttårsaften og mellom jul og nyttår begynner kontortiden kl. 1000 hvor tjenesteforholdene tillater det.

67)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Beredskapsvakt utenom arbeidsstedet er vakt som utføres utenom den alminnelige eller den ordinære arbeidstid. Det er kun den beregnede delen av beredskapsvakten som regnes som arbeidstid. Beredskapsvakten skal som hovedregel kompenseres med 1/5 av vaktens varighet, men denne «brøken» kan fravikes dersom beredskapsvakten har større eller mindre belastning. Kompensasjonen tas ut som avspasering, med mindre partene har avtalt at den skal utbetales. Se om utbetaling i punkt 4.

68)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Dette gjelder de lønnsmessige tilleggene etter § 15 nr. 3 og 4 og § 16 nr. 1 og 2 som utbetales for den beregnede tid uten hensyn til om det inntreffer aktivt arbeid eller ikke under beredskapsvakten. Unntak gjelder lørdags-/søndagstillegget som ved utrykning/aktivt arbeid for beregnet tid utbetales fullt ut med fradrag av verdien av tillegget for beregnet tid i samme tidsrom. Pengekompensasjonen i § 15 nr. 5, skal utbetales for hver løpende time under beredskapsvakten, dvs. ikke for beregnet tid. Nattidskompensasjonen i § 15 nr. 1 skal ikke beregnes verken under selve vakten eller ved utrykning/aktivt arbeid.

69)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): I noen tilfeller vil beredskapsvakten bestå i at vedkommende utfører det aktive arbeidet i eget hjem, f.eks. ved bruk av PC. Vedkommende behøver da nødvendigvis ikke fysisk rykke ut. I slike tilfeller kan det utbetales overtidsgodtgjørelse for det aktive arbeidet hjemme. Hva som innebærer aktivt arbeid som skal kompenseres særskilt og hvordan det aktive arbeidet skal dokumenteres avgjøres lokalt.

70)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Sykelønnsbestemmelsene i HTA er i stor utstrekning tilpasset reglene i lov om folketrygd (ftrl.) kap. 8. Lovens regler gjelder for arbeidstakere i staten hvis annet ikke er avtalt i HTA § 18, jf. § 11, eller fremgår av kommentarene til disse. Er vilkårene om tiltredelse og fast ukentlig arbeidstid oppfylt har arbeidstaker krav på lønn uavhengig av om virksomheten får refundert sykepenger fra NAV. Dersom folketrygdloven gir høyere ytelser enn det som utbetales etter HTA § 18, jf. § 11, må arbeidstakeren henvende seg til NAV for å få utbetalt differansen.

71)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Retten til lønn under sykdom gjelder både faste og midlertidige ansatte, herunder korttidsvikarer. En arbeidstaker som innkalles til tilfeldige vakter o.l., eller som selv bestemmer sin arbeidstid, kommer ikke inn under bestemmelsen. Dersom det for noen av disse er satt opp eller avtalt tjeneste vil arbeidstakeren imidlertid ha krav på lønn under sykdom for de vaktene som er avtalt. Arbeidstakere i det statlige tariffområdet som tar ut delvis pensjon, herunder avtalefestet pensjon, er omfattet av retten til lønn under sykdom for den del av stilling vedkommende fortsatt er ansatt i. For alderspensjonister som engasjeres på pensjonistavlønning gjelder særskilte regler, se SPH pkt. 2.7.4.

72)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Hva som menes med lønn fremgår av HTA § 11. Et alternativ til utbetaling av lønn under sykdom kan i noen tilfeller være tilskudd til arbeidsreiser. Vilkårene for tilskudd til arbeidsreiser følger av folketrygdloven § 8-14. Dette gjelder arbeidstakere som i forbindelse med skade i støtte- og bevegelsesorganene og som midlertidig helt eller delvis kan utføre sitt arbeide, men som på grunn av syketilfellet har vanskeligheter med å komme seg til arbeidsstedet. Legen må attestere på at den sykemeldte er forbigående ufør slik at vanlig reisemåte ikke kan nyttes, og at vedkommende ellers vil være sykemeldt. Reisetilskuddet begrenses til det beløp den trygdede ville fått utbetalt i sykelønn for samme tidsrom. Dager hvor det utbetales reisetilskudd skal ikke medregnes i det tidsrom arbeidstakeren har rett til lønn under sykdom etter § 18 første ledd.

73)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Det er et vilkår for utbetaling av lønn under sykdom at arbeidstakeren ikke bare er ansatt, men at vedkommende også fysisk har møtt frem på arbeidsstedet for å begynne i arbeidet. Arbeidstaker som er delvis sykmeldt ved tiltredelsen, har rett til full lønn under sykdom i henhold til den stillingsprosent som er avtalt ved ansettelse. Dette gjelder likevel bare så langt retten etter HTA § 18 nr. 1 ikke allerede er benyttet. En arbeidstaker som får ny stilling i staten under sykeperioden med lønn, skal ha den nye stillings lønn utbetalt fra det tidspunkt den nye stilling skulle ha vært tiltrådt. Dersom en arbeidstaker blir syk mens vedkommende har permisjon uten lønn fra sin stilling, har vedkommende ikke rett til lønn under sykdom. Unntaksvis kan vedkommendes arbeidsgiver innvilge arbeidstakeren hel eller delvis lønn for den del av permisjonen som vedkommende har vært syk. Det tidsrom arbeidstakeren har fått utbetalt sykepenger/lønn under sykdom under permisjonen, går til fradrag i det tidsrom vedkommende har rett til lønn etter denne paragrafen. I vurderingen av om det skal gis hel eller delvis lønn skal arbeidsgiver vurder formålet med permisjonen, lengde, sykdommens varighet og art mv. Hvis arbeidstaker f.eks. har fått permisjon for å utdanne seg videre for arbeid i statlig virksomhet, vil vedkommende kunne få lønn under lengre sykefravær. Arbeidstakeren får lønn under sykdom etter reglene her fra det tidspunktet permisjonen opphører og er å anse som gjeninntrådt fra det tidspunkt. Arbeidsgiver bør alltid sette dato for gjeninntreden. Det sikrer tydelighet.

74)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): En arbeidstaker har rett til full lønn under sykdom i inntil 49 uker og 5 kalenderdager, uavhengig av om fraværet er sammenhengende eller delt opp i perioder. Ved beregning av sykelønnsrettighetene legges spredte sykefraværsperioder i løpet av de siste tre årene sammen inntil grensen på 49 uker og 5 kalenderdager er nådd, jf. imidlertid nr. 1 annet ledd. Sykefraværsperioder hos andre statlige arbeidsgivere i relevant periode regnes også med. Arbeidsgiverperioden(e) holdes utenfor og inngår ikke ved opptellingen av de 49 ukene og 5 kalenderdagene, jf. nr. 1.

75)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Retten til lønn under sykdom utløper alltid når ansettelsesforholdet opphører. Retten til lønn under sykdom opphører etter 49 uker og 5 kalenderdager selv om arbeidstakeren bare er delvis sykmeldt. Arbeidstakeren må deretter henvises til NAV for eventuell søknad om ytelser fra trygden. Helt unntaksvis kan DFD etter søknad fra den enkelte virksomhet forlenge sykelønnsperioden. DFD har bare gjort unntak i de tilfeller hvor det er blitt påvist eller har vært overveiende sannsynlig at sykdommen har vært pådratt i tjenesten uten at det har foreligget forhold som kommer inn under begrepet tjenesteulykker eller hvor andre særlige forhold foreligger. Forlenget sykepermisjon med lønn har i slike tilfelle likevel ikke vært gitt med mer enn 3 måneder utover det som kan gis etter bestemmelsen her. Det må være overveiende sannsynlig at vedkommende innen denne perioden vil kunne gjenoppta arbeidet, og det må til søknaden vedlegges legeerklæring omkring denne sannsynlighet. Arbeidstakeren har rett til full lønn under sykdom i inntil 49 uker og 5 kalenderdager både under sykdom etter denne bestemmelse og etter § 24 nr. 3 ved yrkesskade. Dersom det ikke er direkte sammenheng mellom sykdommen og yrkesskaden, blir arbeidstakerens rettigheter under sykdom etter denne bestemmelse og rettighetene ved yrkesskade etter § 24 nr. 3 ikke samordnet.

76)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Når arbeidstakeren har vært helt arbeidsfør i hele stillingen i 6 måneder sammenhengende siden vedkommende sist fikk lønn under sykdom, har arbeidstakeren på ny rett til lønn under sykdom etter reglene i nr. 1 første ledd. Med helt arbeidsfør menes i utgangspunktet at arbeidet må ha vært gjenopptatt i samme grad som arbeidsavtalen tilsier. Om arbeidet er gjenopptatt i samme grad som arbeidsavtalen tilsier, må vurderes konkret. Det er ikke noe krav til at den skriftlige arbeidsavtalen formelt er blitt endret. Likestilt med fratreden er innvilgelse av uføretrygd fra folketrygden. Det er ikke til hinder for opptjening av ny sykelønnsrett at medlemmet mottar tjenestepensjon for den del av stillingen medlemmet har fratrådt. I disse 6 månedene medregnes permisjoner med lønn, eventuelt sykefravær med lønn innenfor arbeidsgiverperioden(e), og ferieavvikling. Eventuelt sykefravær utover arbeidsgiverperioden vil avbryte opptjeningen og ny 6-månedersperiode må opptjenes. Reglene for opptjening av ny rett til lønn under sykdom gjelder også arbeidstaker som gjenopptar arbeidet etter å ha hatt uførepensjon.

77)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Retten til lønn under sykdom opphører når ansettelsesforholdet i staten opphører, jf. HTA § 11 nr. 1 annet avsnitt. En arbeidstaker som har sagt opp sin stilling, eller som blir syk i oppsigelsestiden har dermed ikke krav på lønn under sykdom utover fratredelsesdagen. For tiden etter fratredelsen skal lønnen stanses fra statens side, mens sykepenger fortsatt vil bli utbetalt av NAV i henhold til folketrygdlovens regler. Dersom arbeidstakeren sier opp for å gå direkte over i stilling i annen statsetat, skal likevel ikke vedkommendes rett til lønn under sykdom opphøre ved overgangen. Arbeidstakeren skal i slike tilfelle utbetales lønn under sykdom fram til den fastsatte fratredelsesdag, og slik at den nye stillingens lønn begynner å løpe fra den dagen vedkommende skulle ha tiltrådt stillingen. Avansement eller ansettelse i høyere stilling innen samme etat/virksomhet får tilsvarende virkning på sykelønnen.

78)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Retten til lønn under sykdom for arbeidstakere i tidsbegrensede arbeidsforhold så som vikariater, fungeringer, engasjementer mv. gjelder bare så lenge ansettelsesforholdet i henhold til avtale med arbeidsgiver er forutsatt å vare. For arbeidstakere som har sagt opp sin stilling, vil retten opphøre ved utløpet av oppsigelsestiden. Etter denne tid må arbeidstakeren eventuelt sette frem krav overfor NAV.

79)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Bestemmelsen viser til ftrl. §§ 8-23 til 8-27 som regulerer adgangen til å benytte egenmelding ved sykdom. Retten til å levere egenmelding følger av folketrygdlovens regler, samt en eventuell virksomhetsspesifikk utvidet rett til egenmelding (jf. Intensjonsavtalen om et mer inkluderende arbeidsliv og ftrl. § 8-24). Det kan bl.a. nevnes:- For å få rett til å nytte egenmelding må arbeidstakeren ha arbeidet hos arbeidsgiveren i minst to måneder. Ved gjenansettelse innen to uker regnes tidligere arbeidsforhold med. Dersom et arbeidsforhold har vært avbrutt i mer enn to uker, kan egenmelding først benyttes etter at arbeidstakeren igjen har vært i arbeid i to måneder. Unntak fra denne regelen gjelder hvor avbruddet fra arbeidet skyldes bl.a. permisjoner knyttet til svangerskap og fødsel, jf. aml. § 12-1-12-5 og § 12-7, til adopsjon, jf. aml. § 12-5, og permisjoner i forbindelse med barns eller barnepassers sykdom, jf. aml. § 12-9. - Minimumskravet i folketrygdloven (jf. § 8-24) gir mulighet for arbeidstakere til å dokumentere et sykdomstilfelle med egenmelding opptil tre sykedager (kalenderdager), inntil fire ganger i løpet av siste 12 måneder. Den enkelte virksomhet kan ha utvidet retten til egenmelding. I ny IA-avtale oppfordrer organisasjonene virksomhetene til å videreføre ordningen med utvidet rett til egenmelding. KDD presiserer at alle arbeidsgivere har mulighet til å operere med utvidet egenmeldingsordning innenfor arbeidsgiverperioden (de første 16 kalenderdagene i et sykefravær), og at lovens bestemmelse kun er et minimumskrav (jf. PM-2018-28: Ny IA-avtale og anbefaling om utvidet egenmelding i staten). Arbeidsgiveren har plikt til å drøfte med de tillitsvalgte om det skal gis utvidet rett til å bruke egenmelding. Forøvrig gjelder de samme betingelser som for arbeidstakere som leverer egenmelding i henhold til folketrygdlovens regler. Ved nytt sykefravær i løpet av en arbeidsgiverperiode regnes tidligere fraværsdager uten legeerklæring med. Det er ikke adgang til å dokumentere sykefravær ved egenmelding igjen før arbeidet har vært gjenopptatt sammenhengende i 16 dager. - Sykefravær fra en arbeidsøkt som strekker seg over et døgnskille skal regnes som én egenmeldingsdag selv om vedkommende da vil ha hatt fravær over to kalenderdager, jf. ftrl. § 8-24. - Er den syke arbeidsufør både på dager umiddelbart før og umiddelbart etter arbeidsfrie dager, medregnes de arbeidsfrie dagene når antall kalenderdager beregnes. - Dersom en arbeidstaker i løpet av 12 måneder har hatt fire sykefravær eller flere uten å legge fram legeerklæring, kan arbeidsgiver bestemme at arbeidstakeren må dokumentere ethvert sykefravær med legeerklæring. Beslutningen om å ta fra en arbeidstaker helt eller delvis retten til å nytte egenmelding, skal tas opp til ny vurdering når det er gått 6 måneder. - Egenmelding nyttes fra og med første hele fraværsdag. - Dersom det er tvil om en delvis sykmeldt arbeidstaker skal tjenestegjøre hel eller del av hel arbeidsdag i den del av stillingen han ikke er sykmeldt fra, tas det kontakt med den legen som har sykmeldt vedkommende. For den del av stillingen arbeidstakeren er sykmeldt fra, kan vedkommende ikke tas inn igjen i tjenesten – helt eller delvis – uten at den legen som har sykmeldt vedkommende samtykker i det. Dette gjelder også evt. overtidsarbeid. - Arbeidstakere som mottar arbeidsavklaringspenger for deler av stillingen kan etter avtale arbeide i en større del av stillingen. NAV vil i ettertid foreta avkorting i arbeidsavklaringspengene.

80)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Dersom sykefravær ikke blir tilfredsstillende dokumentert kan retten til lønn under sykdom bortfalle. Før lønn under sykdom stoppes, skal arbeidsgiveren underrette arbeidstakeren om følgene av at fraværet er manglende dokumentert. Framlagt sykemelding er tilfredsstillende dokumentasjon. Dersom NAV ikke godkjenner sykemeldingen, vil spørsmålet om refusjon bli en sak mellom arbeidsgiver og NAV. Arbeidstaker skal likevel ha lønn.

81)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Ved forståelse av begrepet «legeerklæring» legges folketrygdlovens tolkning til grunn. I tvilstilfeller tas det kontakt med NAV.

82)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Arbeidsgiver har etter arbeidsmiljølovens bestemmelser et hovedansvar for å legge forholdene til rette for arbeidstakere som har problemer med arbeidet på grunn av sykdom eller yrkesskade. Folketrygdloven gir hjemmel for ulike typer bedriftsinterne tiltak for sykmeldte arbeidstakere. NAV kan gi veiledning i konkrete sykefraværstilfeller. Det vises til sykefraværsoppfølging under SPH pkt. 7.3 Avtalen om redusert sykefravær og frafall fra arbeidslivet (IA-avtalen).

83)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Forutsatt at vilkårene for svangerskaps-/foreldrepenger etter folketrygdlovens bestemmelser er oppfylt, jf. ftrl. §§ 14-4 og 14-9, har arbeidstakeren rett til permisjon med full eller forholdsmessig lønn i permisjonsperioden. Arbeidstaker har rett til svangerskapspermisjon med full eller forholdsmessig lønn fra det tidspunktet vedkommende må slutte i arbeidet, og fram til tre uker før fødselen. Arbeidstaker har rett til foreldrepermisjon med full eller forholdsmessig lønn i 49 uker (eventuelt 59 uker med 80% lønn). Foreldrepermisjonen forlenges med 5 uker (7 uker ved 80% lønn) for hvert barn som fødes utover ett ved samme fødsel. Valget av dekningsgrad gjelder hele permisjonstiden og gjelder for begge foreldrene, jf. ftrl. § 14-9. Ved tvil om en arbeidstaker fyller vilkårene for rett til lønnet permisjon i forbindelse med svangerskap eller fødsel, må det tas kontakt med NAV som arbeidstakeren tilhører. Etter folketrygdlovens bestemmelser, jf. ftrl. § 14-6, må arbeidstakeren ha vært yrkesaktiv med pensjonsgivende inntekt i minst seks av de siste ti månedene før stønadsperioden tar til. Den pensjonsgivende inntekten må på årsbasis svare til minst halvparten av grunnbeløpet. Se ftrl. § 14-6 om hva som likestilles med yrkesaktivitet. Evt. spørsmål rettes til NAV som arbeidstakeren tilhører. Uttak av foreldrepermisjonUtgangspunktet er at foreldrepermisjonen løper sammenhengende, med mindre det er innvilget utsettelse, se ftrl. § 14-10 siste ledd jf. § 14-11. Foreldrepermisjonen må avvikles innen 3 år etter at barnet er født eller adoptert. Hvis det er dager arbeidstaker ikke har brukt opp, vil arbeidstaker miste dem. Permisjonen regnes tidligst fra 12 uker før fødselen. Kvinnen må begynne foreldrepermisjonen seinest 3 uker før fødselen. Dette gjelder uavhengig av om hun har valgt 80% eller 100% lønn i permisjonstiden. Dersom hun helt eller delvis unnlater å benytte retten til foreldrepermisjon i de siste 3 ukene før fødselen, eller barnet fødes før forventet termin, forkortes foreldrepermisjonstiden tilsvarende. Dersom begge foreldre fyller vilkårene for rett til foreldrepenger, er 75 stønadsdager (15 uker) av stønadsperioden forbeholdt faren (fedrekvote) og 75 stønadsdager (15 uker) av stønadsperioden er forbeholdt moren (mødrekvote) jf ftrl § 14-12. De første 30 stønadsdagene (6 ukene) etter fødsel som er forbeholdt moren, inngår i mødrekvoten. Den resterende foreldrepermisjonsperioden står foreldrene fritt til å fordele seg imellom. Fedrekvoten faller bort i den utstrekning den ikke benyttes av faren. Tilsvarende faller mødrekvoten bort i den grad den ikke benyttes av moren. Unntak fra bestemmelsene om obligatorisk fedrekvote følger av ftrl. § 14-12 tredje ledd. Det er NAV som kan gjøre unntak fra fedrekvoten. Foreldre som mener å kunne dokumentere forhold som kvalifiseres til unntak i medhold av loven, må selv søke NAV om dispensasjon fra denne. Faren kan ta ut fedrekvoten uavhengig av de vanlige vilkårene for at far kan overta retten til foreldrepenger; nemlig at moren gjenopptar arbeidet, påbegynner eller gjenopptar studier på heltid eller er forhindret fra å ta seg av barnet fordi hun er innlagt i helseinstitusjon eller er så syk at hun er helt avhengig av hjelp fra faren til å ta seg av barnet. Tar faren ut fedrekvoten på et tidspunkt da moren ikke har gjenopptatt arbeidet, vil faren motta foreldrepenger, mens moren verken vil ha arbeidsinntekt eller krav på foreldrepenger. Det åpnes bare for at foreldrene kan være hjemme samtidig i 10 uker. Fedre har selvstendig opptjeningsrett ved fødsel dersom moren etter fødselen går ut i arbeid, tar utdanning eller er syk. Det vises til ftrl. § 14-6, jf. § 14-10. Dersom moren arbeider deltid etter fødselen, blir farens rett til lønn redusert tilsvarende reduksjonen i morens arbeidstid. Utgjør morens stillingsandel minst 75% av full arbeidstid, får likevel faren rett til lønn beregnet i forhold til sin egen stillingsandel. Dette gjelder ikke i fedrekvoten. Fordeling av foreldrepermisjon Se NAVs nettsider for nærmere informasjon om rettigheter ved svangerskap, fødsel, adopsjon:Foreldrepenger og svangerskapspenger (nav.no)Foreldrepenger (nav.no)Utsatt foreldrepermisjonEtter fødselen kan permisjonen utsettes dersom den som har rett til foreldrepenger eller barnet er innlagt i helseinstitusjon eller vedkommende er for syk til å ta seg av barnet. Se ftrl. § 14-11. Dersom barnet er innlagt i helseinstitusjon, forutsettes det at den ansatte gjenopptar arbeidet dersom det ikke er grunnlag for permisjon med lønn etter HTA § 20. Avvikling av lovbestemt ferie vil medføre utsettelse av foreldrepermisjon med lønn. Kun virkedagene, jf. ferieloven § 5 nr. 1, gir rett til utsettelse, dvs. at søndager og lovbestemte helge- og høytidsdager ikke gir rett til utsettelse. Når foreldrepermisjon med lønn kan utsettes, må permisjonen være avsluttet før barnet er fylt tre år. Dødfødsel/spebarnsdød Departementet har bestemt at ved dødfødsel i den 22. svangerskapsuke eller senere, eller dersom barnet dør i foreldrepermisjonstiden, gis moren permisjon med lønn i inntil 33 uker, eventuelt inntil 6 uker av den gjenværende permisjonstiden på 49 (59) uker dersom barnet dør etter den 22. uken av foreldrepermisjonen. Eventuell foreldrepermisjon med lønn som er avviklet før barnet dør, medregnes ved beregningen av inntil 33 ukers permisjon som kan gis med lønn. Likevel slik at arbeidstaker etter dødsdatoen har rett til inntil 6 uker av den gjenværende permisjonstiden på 49 (59) uker. Ved dødfødsel eller spebarnsdød er forutsetningen for redusert dekningsgrad ikke lenger tilstede (jf. kjennelse fra RTV av 93/02472). En omgjøring av valgt dekningsgrad bør derfor godtas, forutsatt at en omgjøring ikke skjer så sent i permisjonen at den vil medføre en større utbetaling enn man ellers ville hatt krav på. Dødfødsel før 22. svangerskapsuke regnes ikke som fødsel, men som abort. Fravær på grunn av abort blir regnet som vanlig sykefravær og reglene i HTA § 18, jf. HTA § 11, kommer til anvendelse. Gravid arbeidstaker med risikofylt arbeid Departementet har bestemt at gravid arbeidstaker med risikofylt arbeid og som i samråd med lege er blitt overført til annet arbeid i virksomheten, skal beholde sin lønn etter HTA § 11. Dersom graviditeten fører til at kvinnen midlertidig ikke kan utføre sitt vanlige arbeid, og arbeidet ikke kan tilrettelegges på en slik måte at det er mulig å omplassere arbeidstakeren, har hun en utvidet rett til permisjon med lønn utover den permisjonen hun har rett til etter HTA § 19 nr. 1. Bestemmelsen gjelder først når alle mulighetene for omplassering er uttømte, og/eller at det under enhver omstendighet vil medføre fare for arbeidstakeren eller fosteret å fortsette det ordinære arbeidet. Det må foreligge legeerklæring som bekrefter den risikoen det medfører å fortsette arbeidet under svangerskapet. Nærmere retningslinjer og forskrifter fås ved henvendelse til Arbeidstilsynet. Svangerskapskontroll Aml. gir gravid arbeidstaker rett til fri fra arbeid med lønn i forbindelse med svangerskapskontroll.

84)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Med arbeidstaker menes både faste og midlertidig ansatte. Retten til permisjon med lønn etter HTA § 19, jf. HTA § 11, opphører ved arbeidsforholdets slutt. For arbeidstakere i tidsbegrensede arbeidsforhold stopper lønnen fra det tidspunkt arbeidet skulle ha opphørt. Vedkommende må da henvises til NAV som vil utbetale eventuelle ytelser etter folketrygdloven.

85)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Er betingelsene for å få permisjon med lønn etter HTA § 19 ikke oppfylte, har arbeidstakeren rett til permisjon uten lønn, jf. aml. §§ 12-1 – 12-12.

86)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Forutsatt at vilkårene for foreldrepermisjon ved adopsjon etter folketrygdlovens bestemmelser er oppfylt, jf. ftrl. §§ 14-5 og 14-6, har arbeidstakeren rett til permisjon med full eller forholdsmessig lønn i inntil 46 uker (eventuelt 56 uker med 80 % lønn) ved adopsjon av barn under 15 år. Permisjonen forlenges med 5 uker (7 uker ved 80 % lønn) for hvert barn utover ett som adopteres samtidig. Vilkårene for rettigheter ved adopsjon følger de samme regler som for fødsel. Bestemmelsene gjelder ikke en arbeidstaker som tar imot fosterbarn, eller ved stebarnadopsjon. Dersom adoptivbarnet dør i permisjonstiden, gis adoptivforeldrene til sammen permisjon med lønn i inntil 6 uker av den gjenværende del av permisjonen, jf. ftrl. § 14-9.

87)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): I forbindelse med fødselen har faren rett til to ukers permisjon for å bistå moren. Hvis foreldrene ikke bor sammen, kan retten til permisjon utøves av en annen som bistår moren. Denne omsorgspermisjonen må tas ut i forbindelse med fødselen. Permisjonen må være avsluttet senest 14 dager etter at moren er kommet hjem fra sykehuset. Permisjonen skal fortrinnsvis tas fortløpende, men kan også deles slik at faren kan være til stede en eller flere dager i forbindelse med selve fødselen og så ta resten av permisjonen når barnet og moren kommer hjem fra sykehuset. Omsorgspermisjonen kommer i tillegg til de 10 ukene av foreldrepermisjonen som er forbeholdt faren etter HTA § 19 nr. 1. Adoptivforeldre har rett til 2 ukers permisjon med lønn i forbindelse med at omsorgen for barnet overtas etter reglene i aml. § 12-3. Dette gjelder ikke fosterforeldre, ved stebarnsadopsjon, eller hvis barnet er over 15 år.

88)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): En arbeidstaker som arbeider hel arbeidsdag har rett til å beholde lønnen under nødvendig tjenestefri for amming inntil to timer pr. dag frem til barnet fyller to år. En arbeidstaker som arbeider mellom 2/3 og hel arbeidsdag har rett til å beholde lønnen under nødvendig tjenestefri for amming inntil 1 time pr. dag frem til barnet fyller to år. Hvor mye tjenestefri den enkelte arbeidstaker har rett til må avgjøres konkret. Det er bare tiden som går med til amming og eventuell ekstra reisetid som kompenseres. Reisetid kompenseres derfor kun i de tilfeller den ansatte på grunn av amming, pådrar seg reisetid utover det ordinære. En arbeidstaker som arbeider mindre enn 2/3 arbeidsdag har rett til tjenestefri uten lønn for amming etter reglene i aml. § 12-8. Samme regler legges til grunn ved tjenestefri for amming når arbeidstakeren tar ut delvis permisjon.

89)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Det er fastsatt en øvre grense for barnets alder på to år i denne bestemmelsen, men dersom en arbeidstaker ønsker tjenestefri for å amme sitt barn utover 9 måneder etter fødselen, bør arbeidsgiveren be om bekreftelse fra lege eller helseinstitusjon på at arbeidstakeren fortsatt ammer sitt barn.

90)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): For nærmere definisjon av begrepet "omsorg" i § 20, viser vi til folketrygdloven kapittel 9 og arbeidsmiljøloven (aml) § 12-9.

91)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Retten til fri med lønn for å ha omsorg for syke barn under 12 år gjelder ut det kalenderåret barnet fyller 12 år.

92)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Denne bestemmelse skal knyttes til aml § 12-9 (2), som forstås slik at en arbeidstaker har rett til fri i 10 av sine arbeidsdager i forbindelse med barn og barnepassers sykdom. Dette gjelder uansett hvordan den enkeltes arbeidstid er ordnet. Det skal med andre ord ikke legges til grunn forholdsmessige vurderinger hva gjelder arbeidstid. - For arbeidstakere som arbeider hel dag enkelte dager i uken, avregnes det antall dager vedkommende faktisk har vært borte av vedkommendes arbeidsdager i perioden. - For arbeidstakere som arbeider en del av hver ukedag, er det avgjørende hvor mange dager vedkommende har vært borte fra arbeidet, uansett arbeidstidens lengde disse dagene. Dersom en arbeidstaker innehar 2 deltidsstillinger som hver for seg gir rett til permisjon, har arbeidstakeren likevel ikke krav på flere dager permisjon til sammen i de to stillinger pr. år enn det en arbeidstaker i hel stilling har. Arbeidsgiveren bør i forbindelse med spørsmål om permisjon for deltidsansatte be om å få opplyst hvorvidt arbeidstakeren har annen deltidsstilling og om den ansatte eventuelt har hatt permisjon fra den stillingen og i tilfelle hvor mange dager.Vi viser også til kommentarene om nyansettelse i note 4. Tjenestefri del av dag regnes i utgangspunktet som hel dag i relasjon til bestemmelsen. Dersom den ansatte ønsker å dele dagen mellom jobb og omsorg for syke barn, kan arbeidsgiver samtykke i mer fleksible løsninger ved at f.eks. fravær halv arbeidsdag eller mindre regnes som halv permisjonsdag. Det forutsettes at tjenesten tillater det og at det ikke skaper for store praktiske problemer for arbeidsgiver ved at det f.eks. må skaffes vikar så snart en ansatt ikke er på jobb. Den samlede permisjonstiden kan ikke overstige det antall arbeidsdager den ansatte har krav på etter bestemmelsen. Ordningen kan gjøres gjeldende både for heltids- og deltidsansatte. Dersom en arbeidstaker innehar to deltidsstillinger, har vedkommende ikke krav på flere dager permisjon enn det en arbeidstaker i full stilling har.

93)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): En arbeidstaker som skifter arbeidsgiver i løpet av kalenderåret, kan ikke kreve permisjon fra ny arbeidsgiver før arbeidstakeren har levert melding fra forrige arbeidsgiver om antall dager permisjon som allerede er tatt ut etter denne bestemmelsen. Det er en forutsetning at fraværet er nødvendig for å ha omsorg for barnet. Arbeidsgiveren kan kreve at en arbeidstaker med hjemmeværende ektefelle godtgjør at ektefellen er forhindret fra å ha omsorg for barnet, f.eks. på grunn av egen sykdom.

94)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Retten til permisjon med lønn grunnet sykt barn gjelder også når den som har det daglige tilsynet med barnet er syk eller når barn må være hjemme fra barnehage/daginstitusjon som er stengt på grunn av sykdom. Videre vil det også være rett til permisjon med lønn når den som har det daglige tilsynet er forhindret fra å ha tilsyn med barnet fordi vedkommende følger et annet barn til utredning eller innleggelse i helseinstitusjonen. Hvis barnet på grunn av sykdom trenger oppfølging i form av legebesøk mv. selv om barnet ikke er sykt eller pleietrengende den aktuelle dagen, så vil arbeidstaker ha rett til permisjon med full lønn. Retten til permisjon med full lønn gjelder også fosterforeldre.

95)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Etter ftrl. §§ 9-5 og 9-6 og aml. § 12-9 kan foreldre med delt samværsrett for små barn (under 12 år) etter avtale fordele retten til omsorgspenger forholdsmessig på hver av foreldrene basert på faktisk avtalt samværsrett, selv om den ene av foreldrene er alene om den daglige omsorgen for barnet. Ordningen vil bli praktisert ved at foreldrene avgir skriftlig erklæring til NAV om omsorgsfordelingen i henhold til samværsavtalen. NAV skal deretter utstede en erklæring til arbeidsgiver om fordeling av retten til omsorgspenger. Denne erklæring vil dermed også være avgjørende for den ansattes rett til omsorgspermisjon med lønn fra arbeidsgiver etter § 20.

96)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Med begrepet «tilsvarende forhold» menes sykdomsforhold hos den som er avskåret fra å ha tilsynet med barnet, og ikke andre forhold som f.eks. at vedkommende i lengre perioder oppholder seg utenom hjemmet på grunn av arbeidsforholdet.

97)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Retten til fri med lønn gjelder ut det kalenderåret barnet fyller 18 år.

98)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Som kronisk syke eller funksjonshemmede regnes barn med sykdom eller funksjonshemming som medfører en markert økning av risikoen for at foreldrene får fravær fra arbeidet for å ta seg av barnet når det er sykt, jf. tilsvarende bestemmelse i ftrl. § 9-6. For å få utvidet rett til permisjon med lønn etter fellesbestemmelsenes § 11 på dette grunnlaget, må saken forelegges NAV til forhåndsgodkjenning. Retten til permisjon med full lønn etter utvidet antall permisjonsdager gjelder uansett om det konkrete fraværet skyldes omsorgen for kronisk sykt eller funksjonshemmet barn eller for andre barn under 12 år.

99)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Retten til fri med lønn for å ta omsorg etter bestemmelsen her gjelder ut det kalenderåret barnet fyller 18 år.

100)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Retten til fri gjelder bare dersom den ansatte av hensyn til barnet må oppholde seg ved helseinstitusjon mens barnet er innlagt, eller er borte fra arbeidet i forbindelse med pleie av barnet i hjemmet i terminalfasen eller i andre kritiske perioder for barnet. Arbeidsgiveren kan kreve at nødvendigheten av at den ansatte oppholder seg ved helseinstitusjonen eller pleier barnet i hjemmet er godtgjort ved erklæring fra den institusjon/sykehusavdeling som har ansvaret for barnets behandling.

101)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Bestemmelsen er slik å forstå at arbeidstaker har rett til inntil 3 år permisjon med hel eller delvis lønn for det enkelte barn under 18 år. Rettigheten er den samme enten permisjonen er sammenhengende eller delt opp i perioder, slik at spredte permisjonsperioder legges sammen inntil 3-årsgrensen er nådd. Retten til permisjon med lønn opphører etter 3 år selv om arbeidstakeren har hatt delvis permisjon for å ta seg av barnet, f.eks. arbeidet 50 % og hatt 50 % permisjon med lønn. Når arbeidstakeren har hatt permisjon i 3 år for det enkelte barn, er rettighetene etter nr. 3 oppbrukt. Arbeidstaker opparbeider ikke nye rettigheter etter denne bestemmelse og må henvende seg til NAV. Etter folketrygdlovens bestemmelser kan det gis bedre rettigheter enn etter denne bestemmelsen. Arbeidstaker må selv henvende seg til NAV dersom ytelsene fra folketrygden overstiger det vedkommende har krav på fra statlig arbeidsgiver.

102)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Retten til tjenestefri med lønn ved deltakelse på kurs eller annen opplæring ved godkjent helseinstitusjon gjelder innenfor rammene av nr. 3. Dersom en ansatt har mottatt lønn under permisjon i 3 år for vedkommende barn, må arbeidstakeren henvises til NAV for eventuell ytterligere stønad.

103)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Ved fravær utover 3 kalenderdager, må sykdommen dokumenteres med legeerklæring eller bekreftelse fra lege/helseinstitusjon på at barnet er syk. Sykefravær fra en arbeidsøkt som strekker seg over et døgnskille, skal regnes som én egenmeldingsdag.

104)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Foreldrene har til sammen rett til inntil 3 års omsorgspermisjon uten lønn i tillegg til den retten til tjenestefri med lønn som de har etter § 19 nr. 1 og 2. Det forutsettes at arbeidstakeren har opptjent rett til tjenestefri med lønn, jf. folketrygdlovens bestemmelser om rett til foreldrepenger, før vedkommende kan kreve omsorgspermisjon uten lønn. Det er en forutsetning at den fritid som gis skal nyttes til omsorg for barnet. Dersom arbeidstakeren tar annet arbeid hvor det samtidig er mulig å ha omsorg for barnet, f.eks. ved at vedkommende starter familiebarnehage e.l., vil det være forenlig med retten til permisjon etter denne bestemmelse. Eventuell permisjon etter aml. § 12-5 (2) medregnes i permisjonstiden etter denne bestemmelsen. Retten til 3 års permisjon uten lønn kan benyttes samtidig av foreldrene. Arbeidsgiveren kan ved nyansettelse kreve at arbeidstakeren fremlegger bekreftelse fra tidligere arbeidsgivere på hvor mange år vedkommende har hatt permisjon uten lønn etter denne bestemmelsen. Ferie i tilknytning til permisjon med lønn etter § 19 nr. 1 og 2 medregnes ikke i den rett foreldrene har til omsorgspermisjon etter denne bestemmelsen. Dette gjelder også avvikling av ferie som ligger mellom lønnet permisjon etter § 19 nr. 1 og 2 og ulønnet permisjon etter § 20 nr. 7, men ikke ferieavvikling i direkte forbindelse med annen omsorgspermisjon uten lønn. Arbeidstakere i virksomheter som har faste ferier, eller som stanser driften i deler av året, har ikke krav på å gjeninntre for den delen av året hvor driften er stanset. Dette innebærer bl.a. at ulønnet omsorgspermisjon ikke kan avbrytes i den delen av året hvor driften er stanset. En arbeidstaker som ønsker å ta ut permisjon etter denne bestemmelsen må melde fra så snart som mulig til sin arbeidsgiver. Slik melding må foreligge senest 4 uker før permisjonen begynner. Arbeidsgiveren bør imidlertid godta kortere frist ved plutselige og uventede hendinger som arbeidstakeren ikke kunne ha forutsett.

105)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Jf. aml. § 12-5 (2).

106)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Permisjonene kan tas ut i forbindelse med foreldrepermisjon og/eller i tidsrommet inntil barnet fyller 12 år.

107)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Det fremgår av bestemmelsen at en arbeidstaker ikke har rettskrav på å ta ut permisjonen sin som deltid eller for kortere tidsrom enn 6 måneder. Departementet vil likevel tilrå at arbeidstakerne får ta ut permisjon som deltid og/eller for kortere tidsrom enn 6 måneder, når hensynet til tjenesten gjør dette forsvarlig. Permisjonstiden er begrenset til 3 år også når arbeidstakeren blir gitt anledning til å ta ut permisjonen som deltid. Også deltidsansattes permisjonstid er begrenset til 3 år.

108)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Arbeidstakers rett til omsorgspermisjon i 2 uker med lønn, jf. § 19 nr. 3, kommer i tillegg til retten til omsorgspermisjon uten lønn etter bestemmelsen her.

109)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Som nærstående regnes ektefelle/samboer, barn, barnebarn, foreldre, besteforeldre. Denne angivelsen er ikke uttømmende, men det er kun personer med nær familietilknytning til den syke som kan regnes som nærstående. I lønnen som utbetales, gjøres det fradrag for pleiepenger fra NAV dersom disse er innvilget for samme tilfelle. Arbeidstaker må fremlegge nødvendig dokumentasjon. Dersom flere arbeidstakere skal dele på pleien, har de 60 dager hver.

110)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Foruten kommentarene i notene nedenfor vises det også til SPH pkt. 17.4.4.

111)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Ferieavvikling med lønn og sykepermisjon med lønn anses som tjeneste ved opptjening av retten til tjenestefri med lønn. Arbeidstaker som er fast ansatt i lavere lønnet stilling, men som er midlertidig ansatt i høyere lønnet stilling, skal ha utbetalt den høyere stillings lønn så lenge han ville hatt denne om han ikke var inne til militærtjeneste mv. Får arbeidstakeren ny stilling mens han avtjener militærtjeneste mv., skal den nye stillings lønn utbetales fra den dagen arbeidstakeren ville ha tiltrådt om han ikke var inne til slik tjeneste. En arbeidstaker som blir syk under militærtjeneste mv. beholder sin rett til lønn under tjenesten så lenge han ikke blir dimittert. Hvis han ved dimittering fortsatt er syk, vil han få lønn under sykdom etter reglene i § 18. Retten til lønn under militærtjeneste mv. opphører ved arbeidsforholdets slutt. For arbeidstakere i tidsbegrensede arbeidsforhold stopper lønnen fra det tidspunktet arbeidet skulle ha opphørt.

112)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Det er kun under førstegangstjenesten arbeidstaker uten forsørgelsesbyrde skal utbetales 1/3 av den sivile lønnen. Ved tjeneste som ikke anses som førstegangstjeneste, skal også arbeidstaker uten forsørgelsesbyrde utbetales full sivil lønn. En arbeidstaker som forsørger en annen person i overveiende grad skal regnes som forsørger. Dersom det i et ekteskap/samboerforhold er barn som ikke forsørger seg selv, regnes begge som forsørgere av barna. Forsørgerforholdet må vurderes løpende, og det kan bli aktuelt med endringer i løpet av militærtjenesten. Det skal gjøres trekk i den sivile lønnen når innkallingspapirene lyder på tjeneste i mer enn en uke (7 kalenderdager). Ektefelletillegg og barnetillegg inngår i begrepet «forsørgertillegg». For deltidsansatte foretas det forholdsmessig fradrag i den sivile lønnen for de tillegg som er nevnt i dette punkt.

113)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Bestemmelsen omfatter også HV-befal. Den sivile lønn og den militære grads/stillings hovedregulativlønn skal samordnes når innkallingspapirene lyder på tjeneste i mer enn en uke (7 kalenderdager). Det skal ikke trekkes for noen av de tillegg befalet får utbetalt i forbindelse med militærtjenesten.

114)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Vilkåret for å søke slik permisjon er at det foreligger viktige velferds- og omsorgsgrunner. Partene lokalt kan i egen personalpolitikk eventuelt livsfasepolitikk, omtale bruk av velferdspermisjon, for å sikre forutsigbarhet og likebehandling i virksomheten. Velferdspermisjon med lønn innvilges etter vurdering i det enkelte tilfelle. Ved avgjørelsen må det tas hensyn både til de anførte permisjonsgrunner (f.eks. tilvenning til barnehage, skolestart, dødsfall, begravelse o.a.) og arbeidstakerens individuelle situasjon og behov (f.eks. familiesituasjon, omsorgsbyrde, helsetilstand og arbeidssituasjon o.a.).Ordningen omfatter til sammen 12 arbeidsdager i løpet av et kalenderår. Dagene kan tas ut som hele dager eller deler av dager, dersom arbeidstakeren selv ønsker det og tjenesten tillater det. Dersom en arbeidstaker i virksomheten innehar deltidsstillinger som hver for seg gir rett til permisjon, har vedkommende likevel ikke krav på flere dager permisjon til sammen enn det en arbeidstaker i hel stilling har.

115)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Ved dødsfall utbetales lønn til og med den måneden arbeidstakeren dør, jf HTA § 9 nr. 7. Når arbeidstaker som omfattes av gruppelivsordningen dør, skal arbeidsgiver sende melding til Statens pensjonskasse (SPK). SPK utbetaler ytelsen. Uansett beløpets størrelse skal for mye utbetalt lønn utover dødsdato ikke belastes oppgjøret fra SPK. I de tilfeller umyndige er erstatningsberettiget, skal utbetaling til disse skje etter reglene i vergemålsloven. Statens pensjonskasse publiserer årlig beregnet premie for gruppeliv på Min virksomhet på www.spk.no. Ansatte i staten fordelsbeskattes for gruppelivsordningen, og arbeidsgiver rapporterer premien på a-melding som naturalytelse – skattepliktig del av visse typer forsikringspremie slik at beløpet fremkommer på den enkeltes skattemelding. Deltidsansatte fordelsbeskattes med full premie. For deltidsansatte med flere stillingsforhold i staten, må de enkelte arbeidsgivere innbyrdes bli enige om hvem som skal føre opp premien på lønnsoppgaven, slik at arbeidstakeren ikke blir fordelsbeskattet med mer enn full premie. For ansatte som har tjenestegjort bare en del av året, skal premien reduseres forholdsmessig. Premien skal avkortes etter antall påbegynte måneder delt på 12. Premien for lærlinger er 50 % av full premie. Det skal ikke beregnes feriegodtgjøring av ytelser ved dødsfall.

116)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Dersom det er utbetalt erstatning etter lov om yrkesskadeforsikring ved dødsfall, skal det ikke foretas utbetaling etter denne bestemmelsen, dersom loven gir høyere erstatning.

117)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Bestemmelsen omfatter også deltidsansatte arbeidstakere og arbeidstakere med flere stillingsforhold i staten, jf. imidlertid § 23 nr. 7. Arbeidstakere som er gått over på uførepensjon er i utgangspunktet ikke omfattet av hovedtariffavtalen. KDD har i Riksmeklingsmannens møtebok i tariffrevisjonen 2000 gitt tilsagn om at når en arbeidstaker dør innen 2 år etter overgang til 100 % uførepensjon fra SPK, skal de etterlatte ved dødsfall etter 1. mai 2000 utbetales ytelser etter bestemmelsene her. Til etterlatte etter tjenestemenn som hadde ventelønn, utbetales et forholdsmessig beløp regnet etter samme prosent som ventelønnsbeløpet utgjør av stillingens lønn. Det innebærer at dersom arbeidstakeren hadde 66 % ventelønn (full ventelønn), skal de etterlatte utbetales et beløp svarende til 66 % av engangsbeløpet. Til etterlatte etter pensjonister på pensjonistlønn og etterlatte etter «bistillingsinnehavere» skal det ikke utbetales ytelser etter bestemmelsene her. Etterlatte skal i disse tilfellene av arbeidsgiver utbetales lønn i 1 1/2 måned regnet fra dødsfallet. Beregningsgrunnlaget for pensjonister er ordinær lønn ved overgang til pensjoniststatus. I disse tilfeller vises det til skatteloven § 5-40 nr. 1, hvor etterlønn som overstiger 1 1/2 ganger folketrygdens grunnbeløp, regnes som inntekt. Lærlinger er delvis omfattet av gruppelivsordningen, jf. særavtale for lærlinger pkt. 13. Rimelige og nødvendige utgifter til advokatbistand kan helt eller delvis dekkes av Statens pensjonskasse også ved utbetaling av yrkesskadeserstatning etter hovedtariffavtalen i staten.

118)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Den som er etterlatt på dødstidspunktet, har rett til erstatning etter denne ordningen. Det vises for øvrig til arveloven § 72 dersom det ikke er mulig å fastslå dødsrekkefølgen. Den etterlatte er ugjenkallelig begunstiget jf. fellesbestemmelsene § 2 nr. 8 og 9. Dersom den begunstigede etterlatte er siktet for å ha medvirket til eller har forvoldt dødsfallet, vil Statens pensjonskasse avvente utbetaling av engangsytelsen i henhold til bestemmelsen her i påvente av endelig straffedom. Blir den begunstigede dømt for å ha begått straffbare handlinger mot den forsikrede, kan retten til engangsytelse falle helt bort, jf. tilsvarende bestemmelse i forsikringsavtaleloven § 15-9. Beslutningen om dette må treffes av domstolen, eventuelt skifteretten.

119)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Med definisjonen ektefelle legges til grunn den samme definisjon som yrkesskadeforsikringsloven har av ektefelle, jf. § 6-1 annet ledd i forskrift 21.12.1990 om standardisert erstatning etter lov om yrkesskadeforsikring. Dette innebærer at en person ikke lenger anses som ektefelle når det på dødsfallstidspunktet er avsagt dom for, eller gitt bevilling til separasjon eller skilsmisse. Dette gjelder selv om avgjørelsen ikke er rettskraftig eller endelig. Hvem som regnes som samboere er definert i fellesbestemmelsene § 2 nr. 9. Definisjonen har sitt utspring i tilsvarende bestemmelse i § 6-1 i forskrift 21.12.1990 om standardisert erstatning etter lov om yrkesskadeforsikring. I utgangspunktet er kravet at man skal ha levet sammen i ekteskapslignende forhold i mer enn 2 år. Kravet om registrering av felles bolig i Folkeregisteret er ment å være en sikringsbestemmelse for å kunne bekrefte et samboerforhold. I de tilfellene slik registrering foreligger vil det ubetinget kunne utbetales erstatning. Spørsmål vedrørende selve tolkningen av forskriften rettes til Justisdepartementets lovavdeling.

120)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): En person anses å ha vært vesentlig forsørget av avdøde dersom avdøde hadde fradrag i ligningen for forsørgelse av vedkommende.

121)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Ved vurdering av utbetaling av ytelser ved dødsfall etter § 23 legges følgende til grunn i de tilfeller arbeidstakeren har permisjon fra sin stilling på dødstidspunktet: a. Til etterlatte etter arbeidstaker som dør under permisjon som arbeidstakeren har krav på med hel eller delvis lønn etter HTA §§ 18, 19, 20, 21, 22 eller 24, eller som er gitt tjenestefri med lønn etter Hovedavtalen § 39, utbetales ytelse ved dødsfall etter reglene i § 23 nr. 2. b. Til etterlatte etter arbeidstaker som dør under omsorgspermisjon uten lønn som arbeidstakeren har krav på etter § 20 nr. 7, og som ikke har hatt ordinært lønnet arbeid i permisjonstiden, utbetales ytelse ved dødsfall etter vanlige regler, jf. § 23 nr. 4. c. Til etterlatte etter arbeidstaker som dør innen 1 år etter påbegynt permisjon med eller uten lønn som arbeidstakeren ikke har krav på etter fellesbestemmelsene, eller dør innen 1 år etter at vedkommende er gitt tjenestefri uten lønn etter Hovedavtalen, utbetales ytelse ved dødsfall etter reglene i § 23 nr. 3. Dette gjelder også i de tilfeller slik permisjon gis umiddelbart etter at arbeidstakeren har hatt permisjon av den art som er nevnt under bokstav a ovenfor.

122)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): En arbeidstaker som i permisjonstiden starter egen virksomhet regnes for å ha ordinært lønnet arbeid. Dette gjelder selv om virksomheten eventuelt skulle gå med underskudd, eller vedkommende ikke tar ut lønn i virksomheten.

123)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Foruten kommentarene nedenfor, vises det til Yrkesskadeforsikringsloven og PM-2003-13. Statens pensjonskasse saksbehandler alle tilfeller av yrkesskader i staten. Den enkelte arbeidsgiver skal ikke selv utbetale utgifter/erstatning som følge av yrkesskade/-sykdom for ansatte i staten. Arbeidsgiver skal nytte et eget skjema ved melding av yrkesskaden til Statens pensjonskasse. Engangserstatningen anses som en ytelse som de etterlatte tilkommer og kan få utbetalt direkte til seg uavhengig av boets stilling eller selve booppgjøret. Når det gjelder spørsmål om tredjemanns ansvar for arbeidsulykker, refusjonskrav mot skadevolder mv. vises til kommentarene til § 11. Forsinkelsesrente, se siste note til bestemmelsen her.Ved yrkesskade eller yrkessykdom som fører til medisinsk behandling, sykemelding i mer enn tre dager og/eller som kan gi rett til ytelser etter folketrygdloven, skal arbeidsgiver sende melding til NAV, Arbeids- og velferdsdirektoratets blankett IA 13-07.05. Meldingen skal sendes inn snarest mulig og senest innen tre dager. Se ellers aml kapittel 5 om registrering og melding av arbeidsulykker.Godkjent bruk av statens tjenestebiler i forbindelse med arbeidet anses som «i tjeneste». Arbeidstaker som har tjenestefri med lønn etter hovedavtalen i staten § 38, anses for å være i tjeneste. Tvil om det foreligger en yrkesskade/yrkessykdom, skal som utgangspunkt avgjøres etter samme retningslinjer som blir fulgt av Arbeids- og velferdsdirektoratet når det oppstår tilsvarende spørsmål etter lov om folketrygd kap. 13 «Yrkesskadedekning». Avgjørende for vurderingen er imidlertid en samlet vurdering av alle rettskilder som er relevante for den enkelte sak. Statens pensjonskasse kan muntlig eller skriftlig forelegge slike spørsmål direkte for Arbeids- og velferdsdirektoratet, slik at en eventuell utbetaling til de etterlatte kan skje snarest mulig etter ulykken. Dersom saken fortsatt er tvilsom, skal den forelegges for DFD. Likestillet med yrkesskade er i denne forbindelse skade påført ved overfall som er en direkte følge av tjenesten. Av § 24 nr. 1 følger det indirekte at særreglene for militærpersoner mv. i ftrl. § 13-8 ikke får anvendelse. Dette medfører at man ved vurderingen av om det foreligger tjenesteulykke (yrkesskade) i relasjon til § 24 som hovedregel skal legge de samme kriterier til grunn for militært personell som for sivile arbeidstakere.

124)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Bestemmelsen om tjenestereise supplerer bestemmelsene i særavtale om dekning av utgifter til reise og kost innenlands som i § 12 har egen bestemmelse om forsikring på tjenestereiser. Særavtalen erstatter bestemmelsene i § 24 i de tilfellene hvor § 24 ikke kommer til anvendelse eller for utgifter som ikke kan hjemles i § 24, som f.eks. erstatning for skade og tap av reisegods mv., jf. særavtalen § 12 nr. 1.

125)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): § 24 nr. 2 gir arbeidstakeren rett til å få dekket utgiftene ved sykebehandling og helbredelse, samt andre utgifter forårsaket av yrkesskaden i den utstrekning utgiftene ikke dekkes av det offentlige. Bestemmelsen hjemler ikke rett til erstatning for tort og svie. Andre utgifter skal ikke dekke utgifter ved arbeid i hjemmet, men skal først og fremst dekke utgifter som er av en mer personlig karakter til hjelp, pleie og tilsyn med den skadelidte. Avgrensningen vil i utgangspunktet følge den samme avgrensning som gjelder for yrkesskadeforsikringsloven med forskrifter. Det er en forutsetning at utgiftene ikke dekkes av annen offentlig eller privat ordning, f.eks. trygd, forsikring, kommunale hjelpetiltak mv. Avgrensningen av begrepet «andre utgifter» er presisert av Arbeidsretten, jf. Arbeidsrettens dom 24. april 2001. Etterlatte etter arbeidstakere som dør på tjenestereiser, får i tillegg dekket utgiftene til transport av kisten tilbake til hjemstedet.

126)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Arbeidstakeren har rett til full lønn i inntil 49 uker og 5 kalenderdager ved yrkesskade og under sykdom etter § 18 nr. 1. Dersom det ikke er direkte sammenheng mellom yrkesskaden og sykdommen, skal arbeidstakerens rettigheter ved yrkesskade etter denne bestemmelse og under sykdom etter § 18 nr. 1 ikke samordnes.

127)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Bestemmelsen svarer til § 18 nr. 3 og det vises til kommentarene til den bestemmelsen.

128)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): De etterlatte er ugjenkallelig begunstiget i den rekkefølge bestemmelsen angir. Hvor det ikke finnes etterlatte utbetales ingen erstatning etter denne bestemmelsen. I slike tilfeller vil boet kunne gis utbetaling i henhold til § 23 nr. 5.

129)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Engangserstatning ved dødsfall som skyldes yrkesskade er 15 ganger folketrygdens grunnbeløp (G). I tillegg vil § 23 om gruppelivsordning kunne gi rett til ytterligere erstatning, se HTA § 24 nr. 11.

130)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): HTA § 24 nr. 6 fastsetter hvem som er erstatningsberettigede etterlatte ved dødsfall som skyldes yrkesskade. I de tilfeller umyndige er erstatningsberettiget, skal utbetaling til disse skje etter reglene i vergemålsloven.

131)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Med definisjonen ektefelle legges til grunn den samme definisjon som yrkesskadeforsikringsloven har av ektefelle, jf. forskrift om standardisert erstatning etter lov om yrkesskadeforsikring § 6-1 annet ledd. Dette innebærer at en person ikke lenger anses som ektefelle når det på dødsfallstidspunktet er avsagt dom for, eller er gitt bevilling til separasjon eller skilsmisse. Dette gjelder selv om avgjørelsen ikke er rettskraftig eller endelig.

132)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Når det gjelder spørsmål om hvem som regnes som registrerte partnere, vises det til § 2 nr. 8.

133)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Hvem som regnes som samboere er definert i § 2 nr. 9. Definisjonen har sitt utspring i tilsvarende bestemmelse i forskrift 21.12.1990 om standardisert erstatning etter lov om yrkesskadeforsikring § 6-1. I utgangspunktet er kravet at man skal ha levet sammen i ekteskapslignende forhold i mer enn 2 år. Kravet om registrering av felles bolig i folkeregisteret er ment å være en sikringsbestemmelse for å kunne bekrefte et samboerforhold. I de tilfellene slik registrering foreligger vil det ubetinget kunne utbetales erstatning. Spørsmål vedrørende selve tolkningen av forskriften rettes til Justisdepartementets lovavdeling.

134)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): En person anses å ha vært vesentlig forsørget av avdøde dersom avdøde hadde fradrag i ligningen for forsørgelse av vedkommende.

135)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Når Arbeids- og velferdsdirektoratet, eller de som er delegert myndighet, ikke fastsetter den ervervsmessige uførhetsgraden, fastsettes den i hvert enkelt tilfelle på grunnlag av lege/spesialisterklæring.

136)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Med «varig medisinsk invaliditet» menes yrkesskade som kommer inn under ftrl. § 13-17 «Ménerstatning ved yrkesskade». Medisinsk invaliditet fastsettes i henhold til forskrift om ménerstatning ved yrkesskade gitt av Helse- og sosialdepartementet den 21.04.97. Nærmere opplysninger om dette kan fås ved henvendelse til NAV. Når den medisinske invaliditetsgraden ikke er angitt eksakt, men angitt til f.eks. 20-30%, skal erstatningssummen beregnes ut fra det høyeste angitte prosentpoeng.

137)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Ved vurdering av ytelser ved yrkesskade, skal en legge til grunn det regelverk (tariffavtale eller lov) som gjelder på det tidspunktet yrkesskaden/-sykdommen blir konstatert.

138)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Den samlede utbetaling til etterlatte etter § 23 (Ytelser ved dødsfall – Gruppelivsordning) og § 24 (Ytelser ved yrkesskade) kan ikke overstige 18G. Erstatning som utbetales etter nr. 5, 7, 8 og 9 skal ikke avkortes mot yrkesskadeserstatningen som utbetales etter ftrl. § 13-17 «Ménerstatning ved yrkesskade». Har skadevolder eller skadevolders forsikringsselskap allerede utbetalt erstatning for skaden før det er foretatt erstatningsutbetaling etter Hovedtariffavtalen, avkortes erstatningen.

139)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Spørsmål vedrørende lov om yrkesskadeforsikring med forskrifter rettes til Statens pensjonskasse eller Justisdepartementets lovavdeling.Beregning av forsinkelsesrente ved yrkesskadeserstatning.Beregning av erstatning etter lov av 16. juni 1989 nr. 65 om yrkesskadeforsikring skjer etter regler gitt i forskrift om standardisert erstatning etter lov om yrkesskadeforsikring. Der hvor forskriftene har regler for beregning av forsinkelsesrente skal disse anvendes, jf. forskriftenes §§ 2-1 annet ledd, 2-3, annet ledd og 6-2 siste ledd. Forskriften inneholder ikke regler for beregning av forsinkelsesrente når det gjelder ménerstatning og erstatning for tap i fremtidig inntekt. Rentespørsmålet må dermed løses etter reglene i forsinkelsesrenteloven (lov 17.12.1976 nr. 100). Krav om eventuell forsinkelsesrente fremmes overfor SPK. Vilkår for forfall: Forsinkelsesrenteloven § 2 regulerer fra hvilket tidspunkt forsinkelsesrenten begynner å løpe. Regelen om skriftlig påkrav får her anvendelse. Etter lovens § 2 annet punktum skal renten løpe fra én måned etter at fordringshaveren har sendt skyldneren skriftlig påkrav med oppfordring til å betale. Bestemmelsen må imidlertid forstås slik at forutsetningen for at renten skal begynne å løpe, er at kravet i tillegg er forfalt. Hovedregelen er at kravet anses forfalt til betaling på det tidspunkt skaden er oppstått. Krav på ménerstatning etter HTA § 24 nr. 8, anses forfalt når det foreligger tilstrekkelig grunnlag for å fastslå at skadelidte har fått varig medisinsk invaliditet på minst 15%. Kreves det ménerstatning på 2G eller høyere, kan dette tilleggskrav ikke anses forfalt før det foreligger tilstrekkelig grunnlag for å fastslå den nødvendige medisinske invaliditet for dette. I tillegg er det et vilkår for forfall at skadelidte overfor staten har fremlagt det materialet som er nødvendig for å kunne fastslå at det foreligger varig medisinsk invaliditet på minst 15% eller eventuelt høyere. Endelig må staten ha fått noe tid på seg til å vurdere dette materialet. På den annen side kan det ikke være noe vilkår for forfall at NAV har fastsatt at det foreligger en varig skade med en viss uførhetsgrad. Kravet må normalt være begrunnet og dokumentert så langt som mulig og det må i utgangspunktet kreves et bestemt beløp. I forhold til ménerstatning etter lovens § 8 nr. 6 tredje ledd, må det imidlertid være tilstrekkelig at det fremlegges dokumentasjon på at det foreligger varig medisinsk invaliditet på minst 15% eller eventuelt høyere. Dersom dokumentasjon på den medisinske invaliditet fremlegges, følger det av fellesbestemmelsene hvilket erstatningsbeløp skadelidte har krav på. Det kan da ikke være nødvendig at det nøyaktige beløp angis. Videre kan det heller ikke i forhold til betingelsen om påkrav kreves at NAV har fastsatt at det foreligger en varig skade med en viss uførhetsgrad. Dersom skadelidte overfor arbeidsgiver fremlegger tilstrekkelig dokumentasjon for at det foreligger varig medisinsk invaliditet på minst 15 %, må det både i forhold til kravet om forfall og kravet om påkrav, tas utgangspunkt i det tidspunktet dette gjøres. Fra dette tidspunkt – med tillegg for nødvendig tid for arbeidsgiver til å vurdere dokumentasjonen – har skadelidte krav på renter av en ménerstatning på minst 1G. Såfremt skadelidte senere får aksept for at vedkommende har en medisinsk invaliditet som gir ham et krav på ménerstatning på f.eks. 2G, vil vedkommende ha krav på renter for forskjellen på erstatningen på 1G og 2G fra det tidspunkt det ble fremlagt tilstrekkelig dokumentasjon på at vedkommende hadde en så høy grad av medisinsk invaliditet. Dersom dokumentasjon bare blir fremlagt overfor NAV, vil forsinkelsesrenten ikke begynne å løpe før NAV fastslår at skadelidte har tilstrekkelig medisinsk invaliditet. Konklusjonen kan imidlertid bli en annen dersom f.eks. Statens pensjonskasse direkte eller indirekte gir uttrykk for at det ikke er nødvendig med nærmere dokumentasjon fordi Statens pensjonskasse uansett vil følge NAVs avgjørelse og at Statens pensjonskasse derfor ikke selv vil vurdere dokumentasjonen.

140)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Det året man fratrer stillingen, må seniordagene tas ut forholdsmessig. For eksempel dersom man fratrer i juli, kan man ta ut halvparten av de avtalte antall seniordager. Dersom man arbeider ut hele året, kan man ta ut seniordagene når det passer og etter avtale med arbeidsgiver.

141)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten):Rett til avtalefestet feriefritid: HTA pkt. 6 nr. 1 medfører at arbeidstaker kan kreve å få feriefritid etter avtalen, uavhengig av opptjening av feriepenger. Rett til feriepenger under avvikling av avtalefestet feriefritid: Når det gjelder rett til feriepenger/lønn under avvikling av de avtalefestede feriedagene, avhenger dette på vanlig måte av at feriepenger er opptjent. For å ha rett til feriepenger for alle de avtalefestede feriedagene, kreves full opptjening i opptjeningsåret forut for ferieåret. Dersom arbeidstakeren har delvis opptjening, tilkommer vedkommende bare en forholdsmessig andel feriepenger. Vi minner ellers om regelen i ferieloven § 5 nr. 5 som fastsetter at en arbeidstaker uten full opptjening kan motsette seg avvikling av feriefritid og tilleggsfritid i den utstrekning rett til feriepenger for ferieperioden ikke er opptjent, med mindre virksomheten innstiller driften helt eller delvis. Denne regelen må gis tilsvarende anvendelse for den avtalefestede ferien, slik at arbeidstakere uten full opptjening kan velge ikke å avvikle feriefritid som nevnt. Avtalefestet ferie er ikke «restferie» etter ferieloven § 7 nr. 2. Denne lovbestemmelsen kan derfor ikke benyttes for å kreve avvikling av avtalefestet ferie. Tidspunktet for avvikling av den avtalefestede ferien reguleres av ferieloven § 6 nr. 1 første ledd, § 6 nr. 2 første ledd og § 6 nr. 3. Arbeidstaker kan kreve at den avtalefestede delen av ferien gis samlet innenfor ferieåret og slik at én ukes sammenhengende ferie oppnås. Dette kan oppnås ved at arbeidstakeren benytter deler av sin vanlige restferie sammen med den avtalefestede ferien. Det vises for øvrig til at de sentrale parter oppfordrer lokale arbeidsgivere og tillitsvalgte til å plassere den avtalefestede ferien slik at kravet til effektiv tjenesteproduksjon og et godt servicetilbud til publikum blir ivaretatt, f.eks. ved at avtalefestet ferie tas i forbindelse med Kristi Himmelfartsdag, påske-, jule- og nyttårshelgen. Feriepengegrunnlaget etter innføring av avtalefestet ferie: Bestemmelsene om avtalefestet ferie skal i hovedsak følge ferielovens system. Dette medfører at feriepenger som utbetales i ferieåret, i sin helhet ikke skal inngå i feriepengegrunnlaget for neste ferieår. Det skal således heller ikke beregnes feriepenger av den tariffavtalte delen av feriepengene, jf. bestemmelsen i ferieloven § 10 nr. 1 annet ledd bokstav a for de lovfestede feriepengene.

142)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Virkedagsbegrepet: På samme måte som ferieloven, benytter avtalen begrepet virkedager. Virkedagsbegrepet er regulert i ferieloven § 5 nr. 1 og omfatter alle dager som ikke er søndager eller lovbestemte helge- eller høytidsdager. Virkedager i ferien som etter arbeidstidsordningen likevel ville vært fridager for vedkommende arbeidstaker (lørdager, «blankdager» osv.), regnes som feriefritid og går til fradrag i antall feriedager.

143)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Prosentsatsen for feriepenger etter innføring av avtalefestet ferie: Ferieåret følger etter ferieloven § 4 kalenderåret. Opptjeningsåret for feriepenger er det forutgående kalenderår. HTA pkt. 6 nr. 3 fastsetter at feriepengene skal utgjøre 12 % av feriepengegrunnlaget. For arbeidstakere over 60 år, med rett til ekstraferie på 6 virkedager etter ferieloven § 5 nr. 2, skal prosentsatsen forhøyes med 2,3 prosentpoeng, jf. ferieloven § 10 nr. 3 første og annet ledd.

144)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Overføring av avtalefestet feriefritid til neste ferieår: HTA pkt. 6 nr. 4 åpner for at avtalefestet ferie kan overføres til neste ferieår. Denne overføringsadgangen kommer i tillegg til den lovfestede overføringsadgang etter ferieloven § 7 nr. 3 første ledd. Overføringen krever skriftlig avtale mellom arbeidsgiver og arbeidstaker. Se for øvrig ferielovens hovedregel om at feriefritiden skal avvikles i løpet av ferieåret, jf. ferieloven §§ 1 og 5 nr. 1 og 2. I tillegg gjelder ferieloven § 7 nr. 3 annet ledd. Den avtalefestede ferien skal ellers behandles likt med lovfestet ferie, med hensyn til overføring av feriedager til det påfølgende ferieår og eventuell utbetaling av feriepenger (lønn).

145)
Departementets kommentar (likelydende i alle HTA i staten): Spesielt for skiftarbeidere: HTA pkt. 6 nr. 5 bestemmer at for skiftarbeidere tilpasses den avtalefestede ferien lokalt, slik at dette utgjør 4 arbeidede skift. For definisjon av skiftarbeid vises til aml. §§ 10-1 og 10-4. Ordningen gjelder ikke arbeidstakere som arbeider i turnusordninger. Spesielt om avtaler vedrørende gjennomsnittsberegning av arbeidstid: For arbeidstakere med avtale om gjennomsnittsberegning av arbeidstiden etter aml. § 10-5, medfører ordningen med avtalefestet ferie i staten en reduksjon på inntil 7,5 timer pr. feriedag. Det forutsettes at lokale arbeidsavtaler revideres i samsvar med dette.