Prop. 1 S

(2014–2015)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2015

Statsbudsjettet

Tilråding fra Finansdepartementet 26. september 2014, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedtrekk og prioriteringer i budsjettet for 2015

1.1 Hovedtrekk

Norge er et land med store muligheter. Vi har en åpen økonomi, en høyt utdannet befolkning og store naturressurser. På lang sikt er det særlig vekstevnen i fastlandsøkonomien som bestemmer velferdsutviklingen i Norge. Da er det en utfordring at mange står utenfor arbeidslivet og at veksten i produktiviteten er lavere enn før. Regjeringen vil derfor særlig prioritere tiltak som fremmer verdiskaping og økt produktivitet i norsk økonomi. Regjeringen vil bidra til å skape et robust og mangfoldig næringsliv. Regjeringen løser viktige oppgaver i dag, og ruster Norge for fremtiden.

For 2015 ventes en moderat vekst i fastlandsøkonomien på rundt 2 pst. Det er om lag på linje med fjoråret, men litt lavere enn gjennomsnittet de siste fire tiårene. Veksten i sysselsettingen holder seg oppe, og ledigheten er lav. Etter flere år med høy aktivitet i oljenæringen, ventes etterspørselen å gå markert ned til neste år. Omslaget i etterspørselen fra oljenæringen vil kreve omstillinger. Framover viser utsiktene en litt svakere vekst i norsk økonomi. Aldringen av befolkningen og en noe svakere utvikling i produktiviteten ventes å trekke veksten ned.

Den offentlige pengebruken skal tilpasses situasjonen i økonomien. Regjeringen foreslår å bruke 163,7 mrd. kroner av oljeinntektene i 2015. Dette innebærer en økt bruk av oljeinntekter som svarer til om lag ½ pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge. Det tilsvarer 3,0 pst. av Statens pensjonsfond utland ved inngangen til året, opp fra 2,8 pst. i 2014.

Regjeringen legger vekt på hvordan oljepengene brukes. Stortinget har understreket at økningen i bruken av petroleumsinntekter bør rettes inn mot tiltak som kan øke produktiviteten, og dermed vekstevnen, i økonomien. Satsing på infrastruktur, utdanning og forskning er viktig for å få en mer velfungerende økonomi. Brede skattelettelser kan stimulere til sparing og høyere arbeidstilbud.

Regjeringens tilleggsproposisjon for 2014 innebar en ny retning i budsjettpolitikken. Dette følges opp i Regjeringens budsjettforslag for 2015:

Landet bygges ved et kraftig løft for samferdsel.

Helseområdet styrkes betydelig.

Det foreslås en stor satsing på kunnskap for å gi muligheter for alle og bedre konkurransekraften.

Hverdagen trygges og beredskapen styrkes gjennom forslag om økte midler til justissektoren.

Kommunene gis mulighet til å tilby flere og bedre tjenester.

Regjeringen vil forvalte skattebetalernes penger med respekt og motarbeide sløsing med offentlige midler. Regjeringen innfører derfor en reform for avbyråkratisering og effektivisering i 2015 som skal gi insentiver til mer effektiv drift. Kravet om mindre byråkrati og mer igjen for pengene vil frigjøre ressurser til prioriterte formål.

1.2 Hovedprioriteringer i 2015

Samferdsel

Regjeringen vil forbedre og fornye landets transportinfrastruktur. Dette er en sentral del av Regjeringens arbeid for økt verdiskaping, og vil redusere transportkostnadene, styrke konkurranseevnen for næringslivet og legge til rette for et velfungerende bo- og arbeidsmarked over hele landet.

Regjeringen vil øke bevilgningene til utbygging av veg og kollektivtransport ut over den økonomiske rammen i Nasjonal Transportplan 2014-2023 og redusere bompengeandelen i nye vegprosjekter. Regjeringen legger opp til gradvis å trappe opp bevilgningene til transportinfrastruktur. Budsjettforslaget legger opp til bedre forvaltning av eksisterende infrastruktur gjennom mer ressurser til drift og vedlikehold. Vedlikeholdsetterslepet på veg reduseres for første gang på flere tiår. Samtidig foreslås det en betydelig vekst i investeringer på veg, jernbane og kystområdet.

Regjeringens budsjettforslag innebærer en betydelig økning av bevilgningene til samferdselsformål. Regjeringen foreslår å bevilge 54,6 mrd. kroner (eksklusive lånetransaksjoner) på Samferdselsdepartementets budsjett. Dette er en økning på om lag 5 mrd. kroner, eller 10 pst., fra 2014. Regjeringen foreslår i tillegg 40 mrd. kroner i kapitalinnskudd til infrastrukturfondet. Sammen med tidligere innskudd vil fondet med dette være på til sammen 70 mrd. kroner. Fondet bidrar til forutsigbar finansiering av samferdselsinfrastruktur.

Regjeringen mener samtidig at samferdselspolitikk handler om mer enn bevilgninger. Regjeringen arbeider med en gjennomgripende reform av samferdselssektoren. Det overordnede målet er økt effektivitet og større samfunnsøkonomisk lønnsomhet samlet sett i transportsektoren, med en finansiering innenfor de rammene handlingsregelen setter. I reformarbeidet legges det vekt på helhetlige løsninger for transportsektoren. Det må legges til rette for økt konkurranse i flere deler av sektoren, og det må stilles krav til økt produktivitet og effektivitet. Regjeringen legger opp til å etablere et utbyggingsselskap for veg i løpet av 2015. Utbyggingsselskapet skal bygge ut mer helhetlig enn i dag, og dermed gi mer effektiv ressursbruk. De mest samfunnsøkonomisk lønnsomme prosjektene skal få større vekt. Regjeringen har identifisert tre vegprosjekter som skal vurderes gjennomført med bruk av offentlig-privat samarbeid (OPS) som strategi for gjennomføring. Innkrevingen av bompenger bør bli mer kostnadseffektiv. Målet er at mer av pengene som blir betalt i bompenger, skal gå til selve prosjektene og mindre til å betale for finansiering av lån. Regjeringen vil også reformere jernbanesektoren, slik at den får en bedre styringsstruktur, en mer forretningsmessig organisasjonsform, bedre kunderetting og tydeligere mål.

Helse

Regjeringens mål er at alle skal ha tilgang til likeverdige helsetjenester av god kvalitet. Gjennom økte bevilgninger, klare prioriteringer og nye løsninger viser Regjeringen at den prioriterer helse- og omsorgssektoren.

Forskning og analyser viser at det er gode resultater på en rekke områder i norsk helsetjeneste. Kompetente ansatte bidrar til god kvalitet. Samtidig trengs forbedringer. Bedre organisering, effektivitet og kommunikasjon må til for at økte ressurser også skal gi bedre resultater. Gjennom plan- og reformarbeid gjennomgår nå Regjeringen store deler av sektoren. Regjeringen starter i 2015 innføringen av fritt behandlingsvalg. Reformen skal redusere ventetidene, øke valgfriheten for pasientene og bidra til at de offentlige sykehusene blir mer effektive. Regjeringen vil også legge fram viktige dokumenter for Stortinget, som nasjonal helse- og sykehusplan, melding om primærhelsetjenesten, opptrappingsplan på rusfeltet, ny folkehelsemelding og melding om legemiddelpolitikken.

Regjeringen vil ikke at pasienter skal måtte vente unødvendig og uten medisinsk begrunnelse. I budsjettet for 2015 foreslås det derfor økte bevilgninger til mer pasientbehandling i sykehusene. Budsjettforslaget gir rom for en vekst i aktiviteten på om lag 2,15 pst. inkludert fritt behandlingsvalg. Sammenlignet med tidligere år er dette en høy vekst. Veksten omfatter behandling innen somatikk, psykisk helsevern, rus og rehabilitering. I tillegg foreslår Regjeringen å gi investeringslån til sykehusutbygging i Tønsberg og videre utbygging av nytt barne- og ungdomssenter ved Haukeland universitetssjukehus.

Regjeringen vil bedre tilbudet til personer med rusproblemer og personer med psykiske lidelser. Bevilgningene øker i spesialisthelsetjenesten, og helseregionene er instruert om å prioritere tverrfaglig spesialisert rusbehandling og psykisk helsevern. Mange av tilbudene til personer med rus- og psykiske problemer gis i kommunene. Regjeringen legger til rette for bedre kommunale tjenester gjennom økningen i kommunenes frie inntekter. I budsjettet for 2015 er 200 mill. kroner av veksten i kommunenes frie inntekter begrunnet i en satsing på rus og psykisk helse. Like mye er begrunnet i en satsing på helsestasjons- og skolehelsetjenesten.

Det legges samtidig til rette for bedre omsorgstjenester. Omsorgstjenesten skal bidra til at hver enkelt får mulighet til å leve et aktivt og godt liv. Det legges til rette for at eldre kan bo lenger hjemme og leve aktive og selvstendige liv med tilpassede tjenester. Omsorgstjenestene er i hovedsak kommunenes ansvar, og Regjeringens forslag til vekst i frie inntekter gir rom for økt velferd for brukerne av disse tjenestene. I tillegg legger Regjeringen til rette for utbygging av flere heldøgns omsorgsplasser og flere plasser til dagaktivitetstilbud for demente. Regjeringen foreslår at brukere med stort behov får en rettighet til brukerstyrt personlig assistanse. Regjeringen vil ta initiativ til en forsøksordning med statlig finansiering av omsorgstjenesten.

Kunnskap

Regjeringen har høye ambisjoner for Norge som kunnskapsnasjon. Høy kvalitet i alle ledd fra barnehage og skole til høyere utdanning og forskning skal gi kompetente arbeidstagere og gode forutsetninger for verdiskaping og velferd.

På barnehageområdet ønsker Regjeringen å bedre kvaliteten gjennom å utdanne flere pedagoger og gi mer etter- og videreutdanning til de ansatte. Regjeringen ønsker også redusert ventetid for barnehageplass for barn født 1. september eller senere og foreslår derfor økt bevilgning til mer fleksibelt barnehageopptak. Regjeringen foreslår å bedre den sosiale profilen på foreldrebetalingen i barnehager. Maksimalprisen øker med 100 kroner i måneden reelt, men det innføres et nasjonalt minstekrav til redusert foreldrebetaling for familier med lav inntekt.

Nøkkelen til å løfte kunnskapsnivået til elevene i norsk skole er å satse på kompetansen til lærerne. Regjeringen foreslår en ytterligere økt satsing på videreutdanning for lærere. Det prioriteres midler til 1 500 nye studieplasser til videreutdanning. Totalt vil det være 5 050 plasser til videreutdanning for lærere i 2015 innenfor strategien. Dette er 3 200 flere plasser enn budsjettforslaget for 2014 fra regjeringen Stoltenberg II ga rom for. For å bidra til et bedre skolemiljø for elevene og lærerne foreslår Regjeringen å øke investeringsrammen i rentekompensasjonsordningen for skole- og svømmeanlegg med 3 mrd. kroner. Regjeringen vil stimulere til at kommunene tar et ansvar for å forbedre ferdigheter og kunnskaper i realfag gjennom en ordning med realfagskommuner.

Som en del av Langtidsplanen for forskning og høyere utdanning 2015-2024 foreslås det midler til å utvikle flere verdensledende fagmiljøer blant våre høyere utdannings- og forskningsinstitusjoner. Deltakelsen i EUs forsknings- og innovasjonsprogram er viktig i den sammenheng, og Regjeringen foreslår økt bevilgning til ulike stimuleringstiltak for å øke deltakelsen i Horisont 2020. Det foreslås også midler til nye rekrutteringsstillinger innenfor helse- og sosialfag, lærerutdanning og ingeniørutdanning.

Regjeringen ønsker en mer formålstjenlig struktur i universitets- og høgskolesektoren, med solide fagmiljøer, utdanninger av høy kvalitet og en sektor som bruker ressursene mer effektivt. Det foreslås å øke bevilgningen for å stimulere til samarbeid, arbeidsdeling, konsentrasjon og sammenslåing.

Regjeringen er opptatt av at offentlige støtteordninger skal være målrettede. Regjeringen foreslår derfor endringer i vilkårene for rett til grunnstipend og bostipend til videregående opplæring. Endringene i grunnstipendet er beregnet å gi en betydelig innsparing ved at antall mottakere går ned. Samtidig økes grunnstipendet noe for de som fortsatt vil være støtteberettigede. Dette innebærer en spissing av ordningen mot de som forutsettes å ha størst behov.

Gode studentvelferdstilbud er viktig for å kunne ta høyere utdanning. Regjeringen foreslår derfor igjen å øke kjøpekraften til studentene ved å styrke basisstøtten. Regjeringen ønsker også at det skal bygges flere studentboliger. Budsjettforslaget legger til rette for bygging av om lag 1 500 nye studentboliger i 2015.

Justis og beredskap

Regjeringen vil ha et tryggere samfunn. God og effektiv saksflyt i straffesakskjeden bidrar til økt trygghet for den enkelte i hverdagen. Det legges til rette for å oppbemanne politiet med inntil 350 nye stillinger slik at antallet nye og ledige stillinger i politiet øker tilsvarende antallet studenter som består Politihøgskolen. Dette vil blant annet bidra til et mer operativt og synlig nærpoliti med kapasitet til å forebygge, etterforske og påtale kriminelle handlinger. Regjeringens forslag innebærer at det ansettes flere påtalejurister, bemanningen i den høyere påtalemyndigheten økes og det etableres flere stillinger i domstolene. Samlet bidrar tiltakene til større kapasitet og balanse i hele straffesakskjeden.

Effektiv saksflyt i straffesakskjeden forutsetter også at soningskapasiteten utvides. Regjeringen vil etablere nye lukkede fengselsplasser i Kongsvinger, Hustad, Bergen og Bodø. Regjeringen vil også inngå et samarbeid med Nederland om midlertidig leie av fengselskapasitet. For å bedre barn og unges forhold under frihetsberøvelse foreslår Regjeringen å etablere en ny ungdomsenhet på Østlandet.

I Politianalysen er det anbefalt å reformere politiet for å få mer politikraft ut av ressursene. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til politiet med 150 mill. kroner til reformarbeidet.

En god straffeprosess bidrar til kvalitet, effektivitet og rettssikkerhet i strafferettspleien. Regjeringen vil ha en ny straffeprosesslov bedre tilpasset vår tid og har nedsatt et lovutvalg.

Asylinstituttet er ment å gi beskyttelse til mennesker som er truet og skal derfor ikke misbrukes. Budsjettforslaget legger til rette for å øke antallet tvangsreturer og assisterte returer slik at til sammen 10 100 personer sendes ut. Politiets utlendingsinternat på Trandum foreslås utvidet med ny modul, og et nytt utreisesenter på Oslo lufthavn settes i drift. Samlet vil disse tiltakene bidra til flere og raskere returer av personer uten lovlig opphold i Norge.

Landet må gjøres bedre i stand til å håndtere framtidige kriser. Responstiden for helikopterberedskapen på Rygge og Bardufoss foreslås redusert, slik at helikoptrene raskere kan bistå politiet når det er behov for det. Trusselbildet mot Norge er skjerpet. Som en konsekvens av dette foreslår Regjeringen å øke kapasiteten i PST og livvakttjenesten gjennom bedre IKT-systemer, økt bemanning og større spaningskapasitet. Videre vil planlegging og prosjektering av nytt beredskapssenter for politiets nasjonale ressurser fortsette i 2015.

Det foreslås 1,9 mrd. kroner til utbyggingen av Nødnett og 0,5 mrd. kroner til anskaffelsen av nye redningshelikoptre. Nødnett vil bli utbygget i hele landet i 2015, og nye redningshelikoptre vil være på plass i 2020. Tiltakene bidrar til bedre beredskap i hele landet.

Det er nødvendig å sikre departementslokalene bedre. Det foreslås blant annet å etablere en sikker teknisk infrastruktur i regjeringskvartalet.

Kommunene

En robust og forutsigbar kommuneøkonomi er viktig for at kommunene skal kunne ivareta sine oppgaver. Regjeringens forslag til kommuneopplegg for 2015 legger til rette for at kommunene og fylkeskommunene kan tilby flere og bedre tjenester. Opplegget gir rom for økt velferd for pleietrengende, et mer tilgjengelig barnehagetilbud og mer kunnskap i skolen. Regjeringen mener samtidig at det er rom for mer effektiv ressursbruk i sektoren. Dersom kommunene og fylkeskommunene klarer å effektivisere, vil tjenestetilbudet kunne styrkes ut over det som følger av inntektsveksten.

Regjeringens forslag til kommuneopplegg for 2015 innebærer en realvekst i samlede inntekter på 6,2 mrd. kroner regnet fra anslått inntektsnivå i 2014 i Revidert nasjonalbudsjett 2014. Veksten er 1,2 mrd. kroner høyere enn øvre grense i det varslede vekstintervallet på 4½ til 5 mrd. kroner i Kommuneproposisjonen 2015. Av den samlede inntektsveksten er 4,4 mrd. kroner frie inntekter.

Veksten i frie inntekter må ses i sammenheng med kommunesektorens merutgifter til befolkningsutviklingen. Det anslås at den delen av disse utgiftene som må dekkes av frie inntekter, utgjør 2,1 mrd. kroner.

Innenfor veksten i frie inntekter er enkelte formål særskilt ivaretatt. Av veksten for kommunene begrunnes 200 mill. kroner med en styrking av helsestasjons- og skolehelsetjenesten, 200 mill. kroner med kommunale tjenester innenfor rus og psykisk helse og 100 mill. kroner med et mer fleksibelt barnehageopptak. Av veksten i fylkeskommunenes frie inntekter begrunnes 200 mill. kroner med opprusting og fornying av fylkesvegene og 125 mill. kroner med tapskompensasjon i forbindelse med omleggingen av inntektssystemet. Veksten i frie inntekter er høyere enn det som er nødvendig for å dekke disse formålene, og anslåtte demografi- og pensjonskostnader.

I tillegg til veksten i frie inntekter legger Regjeringen til rette for flere og bedre tjenester innenfor en rekke kommunale ansvarsområder. Innenfor de kommunale helse- og omsorgstjenestene foreslår Regjeringen bl.a. 300 mill. kroner til brukerstyrt personlig assistanse og at det kan gis tilsagn om 2 500 plasser innenfor investeringstilskuddet til sykehjemsplasser og omsorgsboliger.

Regjeringen foreslår 112 mill. kroner til innføring av et nasjonalt minstekrav til redusert foreldrebetaling i barnehagen for familier med lav inntekt.

Innen skolesektoren foreslår Regjeringen en investeringsramme på 3 mrd. kroner innenfor rentekompensasjonsordningen for skole- og svømmeanlegg.

Innenfor fylkeskommunenes ansvarsområder foreslår Regjeringen 272 mill. kroner til bedret sikkerhet i tuneller. I tillegg foreslår Regjeringen en investeringsramme på 3 mrd. kroner innenfor rentekompensasjonsordningen for fylkesveger.

Regjeringen er opptatt av langsiktig bærekraft og økonomisk robusthet i kommunesektoren. Rammene for kommunereformen ble lagt gjennom Stortingets behandling av Kommuneproposisjonen 2015. Regjeringens mål for reformen er gode og likeverdige tjenester, helhetlig og samordnet samfunnsutvikling, bærekraftige og økonomisk robuste kommuner og et styrket lokaldemokrati. For 2015 foreslår Regjeringen midler til prosessveiledere i hvert enkelt fylke som skal bidra til god koordinering og tilrettelegging av de regionale prosessene.

2 Nærmere om budsjettforslaget

2.1 Hovedtall i statsbudsjettet

Det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet måles ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. I beregningen av underskuddet korrigeres det bl.a. for virkningene av økonomiske svingninger på skatter, avgifter, renter og ledighetstrygd. Endringen i dette underskuddet er et enkelt mål på budsjettets virkning på økonomien. Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2015 innebærer et strukturelt, oljekorrigert budsjettunderskudd på 163,7 mrd. kroner. Bruken av oljeinntekter anslås 58,1 mrd. kroner lavere enn banen for forventet fondsavkastning (4-prosentbanen). Den betydelige avstanden må ses i sammenheng med sterk vekst i fondskapitalen. Målt som andel av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2015 utgjør underskuddet 3,0 pst.

Fra 2014 til 2015 ligger bruken av oljepenger an til å øke med 17,3 mrd. kroner. Det øker etterspørselen etter varer og tjenester med om lag ½ pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge. Det er samme etterspørselsvirkning som Regjeringen la opp til for 2014 i tilleggsproposisjonen i fjor høst.

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet og Statens pensjonsfond

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet tilsvarer den faktiske overføringen av oljeinntekter til statsbudsjettet, som sørger for at statsbudsjettet går i balanse. I 2015 anslås dette underskuddet til 174,2 mrd. kroner. Forskjellen mellom det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet og det oljekorrigerte budsjettunderskuddet er nærmere forklart i Nasjonalbudsjettet 2015.

Det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond anslås til 308,0 mrd. kroner i 2015. Overskuddet består av en netto avsetning i Statens pensjonsfond utland (statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten fratrukket overføringen til statsbudsjettet for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet) og renteinntekter og utbytte i Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge.

Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond ved utgangen av 2015 anslås til 6 206,1 mrd. kroner. Av dette er 6 014,5 mrd. kroner i Statens pensjonsfond utland, mens 190,7 mrd. kroner er i Statens pensjonsfond Norge. Utenlandsdelen av fondet anslås dermed å øke med 470,4 mrd. kroner, fra en anslått kapital på 5 545,0 mrd. kroner ved utgangen av 2014.

Hovedtall i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond utenom lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

1.

Statsbudsjettets stilling

A

Statsbudsjettets inntekter i alt

1 293,0

1 328,9

2,8

A.1

Inntekter fra petroleumsvirksomhet

344,1

342,0

-0,6

A.2

Inntekter utenom petroleumsvirksomhet

948,9

987,0

4,0

B

Statsbudsjettets utgifter i alt

1 116,4

1 199,2

7,4

B.1

Utgifter til petroleumsvirksomhet

30,0

38,0

26,7

B.2

Utgifter utenom petroleumsvirksomhet

1 086,4

1 161,2

6,9

Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2)

-137,5

-174,2

26,7

+

Overført fra Statens pensjonsfond utland

137,5

174,2

26,7

=

Statsbudsjettets overskudd før lånetransaksjoner

0

0

-

2.

Statens pensjonsfond

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland

314,1

304,0

-3,2

-

Overført til statsbudsjettet

137,5

174,2

26,7

+

Renteinntekter og utbytte i Statens pensjonsfond

147,9

178,3

20,6

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

324,5

308,0

-5,1

3.

Statsbudsjettet og Statens pensjonsfond samlet

Overskudd

324,5

308,0

-5,1

Kilde: Finansdepartementet

2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Tabell 2.2 viser statsbudsjettets større inntekter og utgifter når petroleumsvirksomheten og lånetransaksjoner holdes utenom.

Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

Statsbudsjettets inntekter (utenom petroleum)

948,9

987,0

4,0

Sum skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

893,0

919,8

3,0

Skatt på formue og inntekt

249,3

259,2

4,0

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

287,8

301,7

4,8

Merverdiavgift

251,0

256,2

2,1

Avgifter på tobakk og alkohol

19,5

19,8

1,3

Avgift på bil, bensin mv.

50,7

47,7

-5,9

Elektrisitetsavgift

7,9

8,4

5,7

Tollinntekter

3,1

3,2

3,4

Andre avgifter

23,7

23,6

-0,3

Inntekter av statens forretningsdrift

1,9

2,1

12,1

Renter og aksjeutbytte

27,9

31,6

13,4

Andre inntekter

26,1

33,4

28,0

Statsbudsjettets utgifter (utenom petroleum)

1 086,4

1 161,2

6,9

Sum folketrygden

384,2

418,6

9,0

Alderspensjon

176,0

190,2

8,1

Sykepenger

38,2

39,6

3,7

Øvrige sosiale formål

113,2

127,6

12,8

Helsetjenester

26,6

29,0

9,1

Foreldrepenger

18,6

19,0

2,3

Arbeidsliv

11,7

13,2

12,8

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

151,0

152,7

1,2

Regionale helseforetak

118,6

131,7

11,1

Transport og kommunikasjon

49,1

54,1

10,1

Forsvaret

43,1

43,8

1,8

Høyere utdanning og fagskoler

30,7

32,3

5,3

Offisiell utviklingshjelp*

30,6

31,4

2,6

Barnetrygd og kontantstøtte

16,5

17,0

3,0

Politi og påtalemyndighet

14,8

15,3

3,5

Jordbruksavtalen

14,4

14,3

-0,8

Renter på statsgjeld

10,7

12,9

20,0

Andre utgifter

222,7

237,0

6,4

Oljekorrigert overskudd

-137,5

-174,2

26,7

* Den ODA-godkjente offisielle utviklingshjelpen inkluderer i tillegg midler til NORFUND (grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland) og utgifter til merverdiavgift til bistandsformål (som budsjetteres under Finansdepartementet).

2.2.1 Inntekter

De største inntektene kommer fra skatter og avgifter fra Fastlands-Norge. Anslagene for skatter og avgifter for 2015 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2014, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene for skatter og avgifter basert på forutsetningene om vekst i bl.a. sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2015. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg.

Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 919,8 mrd. kroner i 2015. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Fra 2015 skal uføretrygd skattlegges som lønn. Dagens uføre får omregnet uførepensjonen slik at verdien av ytelsen etter skatt er om lag uendret. Reformen innebærer at påløpte skatteinntekter til det offentlige øker om lag like mye som uførepensjonene. Reformen bidrar til å heve veksten i anslåtte skatteinntekter i statsbudsjettet i 2015 og til å øke den nominelle veksten i statsbudsjettets utgifter.

Regjeringens forslag til budsjett innebærer nye bokførte skatte- og avgiftslettelser på 6,9 mrd. kroner i 2015. I tillegg kommer helårsvirkningen av skatte- og avgiftslettelsene i 2014 på om lag 3,1 mrd. kroner bokført. Påløpt utgjør skatte- og avgiftslettelsene fra 2014 til 2015 i underkant av 8,3 mrd. kroner. Skatte- og avgiftsopplegget for 2015 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2014-2015) Skatter, avgifter og toll 2015.

Inntekter utenom skatter og avgifter består i hovedsak av utbytteinntekter, renteinntekter og salgs- og leieinntekter. Det vises til nærmere omtale i kapittel 3.

Boks V5.2 Veksten i statsbudsjettets utgifter

Utviklingen i statsbudsjettets utgifter fra et år til et annet kan beskrives ved den underliggende utgiftsveksten. Denne veksten anslås til 25,4 mrd. 2015-kroner, som svarer til 2,3 pst. Dette er om lag på linje med gjennomsnittet for de årene der handlingsregelen har virket. I løpende kroner er veksten anslått til 5,3 pst., mens statsbudsjettets prisvekst er anslått til 2,9 pst.

Ved beregningen av den underliggende utgiftsveksten holdes utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter utenom. I tillegg korrigeres det for enkelte regnskapsmessige forhold og ekstraordinære endringer.

Deler av utgiftene til flyktninger i Norge er godkjent som offisiell utviklingshjelp (ODA), og utgiftsføres over Utenriksdepartementets budsjett. Ansvaret for tiltakene ligger imidlertid hos andre departementer (Justis- og beredskapsdepartementet, Kunnskapsdepartementet og Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet). Utgiftene føres derfor også under disse departementenes kapitler. Samtidig inntektsføres en tilsvarende overføring fra Utenriksdepartementet. Det korrigeres for denne dobbeltføringen av utgifter i både 2014 og 2015 ved beregningen av den underliggende utgiftsveksten.

Fra 2015 skal uføretrygd skattlegges som lønn. Dagens uføre får omregnet uførepensjonen slik at verdien av ytelsen etter skatt er om lag uendret. Reformen innebærer at påløpte skatteinntekter til det offentlige øker om lag like mye som uførepensjonene. Reformen bidrar til å heve veksten i anslåtte skatteinntekter i statsbudsjettet i 2015 og til å øke den nominelle veksten i statsbudsjettets utgifter. Det er i beregningen av den underliggende utgiftsveksten korrigert for denne utgiftsøkningen.

2.2.2 Utgifter

De største utgiftene gjelder folketrygdens ytelser som til sammen anslås til 418,6 mrd. kroner i 2015. Overføringene til de regionale helseforetakene, rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner og blant annet investeringer i transport og kommunikasjon, er andre større utgifter på statsbudsjettet. Andre utgifter består blant annet av driftsutgifter i departementene og store etater som NAV, Forsvaret og politi og påtalemyndighet, statlige byggeprosjekter, overføringer til universitets- og høyskolesektoren og ulike tilskudd til private.

Utgiftene på statsbudsjettet omtales nærmere under hvert departement i avsnitt 2.4. Folketrygdens utgifter omtales nærmere i avsnitt 2.5.

2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Staten lånefinansierer ikke utgifter til drift, investeringer eller overføringer til private og kommuner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, hvor disse utgiftene inngår, finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner.

Statens lånetransaksjoner omfatter blant annet utlån til husholdninger og næringsliv, salg og kjøp av aksjer og innskudd i foretak og fond. Investeringer i selskaper regnes som lånetransaksjoner dersom forventet avkastning minst tilsvarer avkastningen på alternative plasseringer. Lånetransaksjoner inngår ikke i det oljekorrigerte budsjettunderskuddet.

Blant større lånetransaksjoner i budsjettforslaget for 2015 er avdrag på statsgjeld, utlån og tilbakebetalinger i statsbankene og innskudd av kapital i infrastrukturfondet og klimafondet.

Forskjellen mellom nye utlån mv. og tilbakebetalinger gir staten et finansieringsbehov som anslås til 132,7 mrd. kroner i 2015. Av dette utgjør avdrag på statsgjeld 61,4 mrd. kroner. Bevilgningen til statslånemidler er en saldering av statsbudsjettets inntekter og utgifter medregnet lånetransaksjoner.

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som framgår av tabell 2.3. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for framtidige tilskudd, for eksempel infrastrukturfondet.

Det vises også til omtale av lånetransaksjoner og finansieringsbehov i kapittel 3.

Tabell 2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

Utlån, aksjetegning mv.

150,6

174,5

15,9

-

Tilbakebetalinger

87,8

103,2

17,5

-

Statsbudsjettets overskudd

0

0

-

=

Netto finansieringsbehov

62,8

71,3

13,5

+

Gjeldsavdrag

0

61,4

-

=

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

62,8

132,7

111,3

Kilde:  Finansdepartementet

2.4 Oversikt over utgifter under de ulike departementene

2.4.1 Innledning

I denne delen omtales hovedtrekkene i utgiftene per departement. Tabellene viser utgiftene etter programområde og programkategori i Saldert budsjett 2014 og forslaget for 2015. Tallene for de to årene er ikke fullt ut sammenlignbare. For eksempel vil overføring av oppgaver mellom departementene, og tilsvarende overføring av bevilgninger, framstå som en endring i bevilgningsrammene, uten at det er en reell omprioritering mellom formål. Videre foreslås det å innføre en ordning med nettoføring av merverdiavgiften i ordinære statlige forvaltningsorgan fra 2015. Det medfører at utgifter til merverdiavgift trekkes ut av departementenes rammer og posteres under Finansdepartementet, jf. nærmere omtale i avsnitt 7.2.

I tabellene oppgis Saldert budsjett 2014 som bevilgningsnivå i 2014. Tilleggsbevilgninger i første halvår 2014 er derfor ikke inkludert i tallene for 2014. I den grad tilleggsbevilgninger i første halvår 2014 er ført videre i neste års budsjett, vil tabellen vise en økt bevilgning fra 2014 til 2015. Det vil for eksempel gjelde virkningen av trygdeoppgjøret og lønnsoppgjøret i staten våren 2014, som ikke var fordelt til departementene i Saldert budsjett 2014. Helårsvirkningen av trygdeoppgjøret og lønnsoppgjøret i staten i 2014 er imidlertid innarbeidet i forslaget til budsjett for 2015.

2.4.2 Utenriksdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2014

Forslag 2015

Endring i pst.

Programområde 02 Utenriksforvaltning

02.00 Administrasjon av utenrikstjenesten

1 906,8

2 038,0

6,9

02.10 Utenriksformål

5 065,2

6 350,0

25,4

Sum før lånetransaksjoner

6 972,0

8 388,0

20,3

Lånetransaksjoner

0,4

0,4

0,0

Sum Utenriksforvaltning

6 972,3

8 388,3

20,3

Programområde 03 Internasjonal bistand

03.00 Administrasjon av utviklingshjelpen

1 559,3

1 549,8

-0,6

03.10 Bilateral bistand

3 839,4

3 656,4

-4,8

03.20 Globale ordninger

15 308,3

17 400,9

13,7

03.30 Multilateral bistand

7 016,3

5 797,6

-17,4

Sum før lånetransaksjoner

27 723,3

28 404,6

2,5

Lånetransaksjoner

922,5

1 110,0

20,3

Sum Internasjonal bistand

28 645,8

29 514,6

3,0

Sum Utenriksdepartementet

35 618,2

37 903,0

6,4

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Utenriksdepartementet:

utdanning for utvikling

humanitær bistand

næringsutvikling i utviklingsland

global helse

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til utdanning for utvikling med 550 mill. kroner, til 2,4 mrd. kroner. Støtte til utdanning av jenter og marginaliserte grupper vil prioriteres. I tråd med stortingsmeldingen om utdanning for utvikling skal satsingen blant annet bidra til en kvalitetsheving i undervisningen.

Behovet for humanitær bistand vil være betydelig i lang tid framover. For første gang på flere tiår opplever verden fire store humanitære kriser samtidig, i Sør-Sudan, Den sentralafrikanske republikk, Syria og Irak. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningene til humanitær bistand og nødhjelp med om lag 420 mill. kroner, til i overkant av 3,3 mrd. kroner.

Innsatsen til næringsutvikling i utviklingsland foreslås økt med 290 mill. kroner. Regjeringen foreslår å tilføre Norfund 1,5 mrd. kroner i kapital. Norfund vil i samarbeid med private partnere øke investeringene i blant annet fornybar energi, jordbruk og finansielle institusjoner i utviklingsland.

Bevilgningene til arbeid for bedret global helse foreslås økt med 150 mill. kroner, til 2,9 mrd. kroner. FN og Verdensbanken arbeider for en ny global finansieringsordning for kvinne- og barnehelse. Regjeringen foreslår at Norge skal bidra med 600 mill. kroner årlig fra 2015 til 2020.

I tillegg til ovennevnte satsinger bidrar økte utgifter til EØS-finansieringsordningene til vekst på Utenriksdepartementets budsjett.

For å gjøre utviklingspolitikken mer effektiv og målrettet arbeider Regjeringen med å konsentrere og effektivisere norsk bistand. Regjeringen viderefører samtidig den internasjonale bistanden på et høyt nivå, og foreslår samlede bevilgninger til bistand på om lag 32,6 mrd. kroner. Dette inkluderer klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet og utgifter til merverdiavgift til bistandsformål, som budsjetteres under Finansdepartementet.

2.4.3 Kunnskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2014

Forslag 2015

Endring i pst.

Programområde 07 Kunnskapsdepartementet

07.10 Administrasjon

264,8

268,6

1,4

07.20 Grunnopplæringen

8 838,6

9 435,5

6,8

07.30 Barnehager

374,1

443,5

18,5

07.50 Voksenopplæring m.m.

1 703,7

1 797,4

5,5

07.60 Høyere utdanning og fagskoleutdanning

30 726,9

32 349,0

5,3

07.70 Forskning

5 432,4

6 472,6

19,1

07.80 Utdanningsfinansiering

11 447,8

11 476,4

0,3

Sum før lånetransaksjoner

58 788,2

62 243,0

5,9

Lånetransaksjoner

21 797,9

23 583,1

8,2

Sum Kunnskapsdepartementet

80 586,2

85 826,1

6,5

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kunnskapsdepartementet:

verdensledende fagmiljøer innenfor forskning og utdanning

etter- og videreutdanning for lærere

økt kvalitet og tilgjengelighet i barnehagene

Regjeringen legger sammen med budsjettet fram en langtidsplan for forskning og høyere utdanning. Regjeringen har ambisjoner om å utvikle flere verdensledende fagmiljøer blant våre høyere utdannings- og forskningsinstitusjoner og foreslår derfor en bevilgning på 100 mill. kroner til formålet, blant annet for å få internasjonalt anerkjente forskere til Norge. Regjeringen foreslår en bevilgning på 115 mill. kroner for å øke norsk deltakelse i EUs rammeprogram for forskning og innovasjon. Bevilgningene til forskningsinfrastruktur foreslås økt med 100 mill. kroner i 2015. Bevilgningene til de åpne forskningsarenaene og fri prosjektstøtte foreslås økt med 60 mill. kroner. Som en del av langtidsplanen foreslås det også om lag 53 mill. kroner til nye rekrutteringsstillinger innenfor helse- og sosialfag, lærerutdanning og ingeniørutdanning.

Velfungerende bygg og utstyr er viktig for å nå ambisjonen om flere fremragende forsknings- og undervisningsmiljø. Regjeringen foreslår 85 mill. kroner til oppgradering av bygg ved institusjoner som forvalter egen bygningsmasse. Det foreslås også 30 mill. kroner til utstyr i sykepleier- og ingeniørutdanningene ved universiteter og høyskoler. Kunnskapsdepartementet tar sikte på å legge frem en stortingsmelding om strukturen i universitets- og høgskolesektoren i 2015. Regjeringen foreslår bevilgninger på til sammen 75 mill. kroner for å stimulere til samarbeid, arbeidsdeling og konsentrasjon i sektoren.

Gode studentvelferdstilbud er viktig for å kunne ta høyere utdanning. Regjeringen legger i sitt budsjettforslag til rette for at det bygges om lag 1 500 nye studentboliger i 2015. Regjeringen foreslår at basisstøtten økes med 3,1 pst. for å øke kjøpekraften til studentene i undervisningsåret 2015–16. Rentepåslaget på lån i Lånekassen foreslås økt med 0,25 prosentpoeng med virkning fra 1. januar 2015, slik at påslaget fra denne datoen er på 1,25 prosentpoeng.

Regjeringen foreslår at universiteter og statlige høgskoler kan kreve studieavgift for studenter fra land utenfor EØS-området og Sveits fra og med høstsemesteret 2015. Budsjettrammene til de statlige institusjonene foreslås derfor redusert med 80,5 mill. kroner. Forslaget gjelder ikke for studenter med rett på utdanningsstøtte fra Lånekassen og utvekslingsstudenter på avtale.

Regjeringen gjennomfører et lærerløft for å gjøre skolen bedre. Regjeringen foreslår derfor å øke satsingen på videreutdanning for lærere ytterligere. Styrkingen innebærer en økning på 1 500 nye studieplasser til videreutdanning. Totalt vil det være om lag 5 000 plasser til videreutdanning for lærere i 2015. For å stimulere kommunene til å ta et helhetlig og strategisk ansvar for å forbedre realfagsundervisningen, foreslår Regjeringen at det innføres en ordning med realfagskommuner. Regjeringen ønsker også å bidra til at det kan gjennomføres nødvendig rehabilitering og investering i skoleanlegg. Investeringsrammen i rentekompensasjonsordningen for skole- og svømmeanlegg foreslås økt med 3 mrd. kroner.

For å gjøre offentlige støtteordninger mer målrettede foreslår Regjeringen endringer i vilkårene for rett til grunnstipend og bostipend til videregående opplæring. De omfattende endringene i grunnstipendet skal gi en innsparing på 356 mill. kroner. Samtidig foreslår Regjeringen 84 mill. kroner for å øke stipendsatsene.

Kvaliteten på barnehagetilbudet er avhengig av at personalet har god kompetanse. Regjeringen vil derfor øke bevilgningene til kompetanseheving med om lag 60 mill. kroner. Samlet foreslås det bevilgninger på 275 mill. kroner til tiltak for å fremme kvaliteten i barnehagene.

Regjeringen ønsker økt fleksibilitet i barnehageopptaket og foreslår 100 mill. kroner til kommunene for mer fleksible opptaksordninger. Tiltaket legger til rette for redusert ventetid for barnehageplass. Maksimalprisen for foreldrebetaling i barnehager foreslås økt med 100 kroner reelt per måned, til 2 580 kroner fra 1. januar 2015. Regjeringen ønsker også en bedre sosial profil på foreldrebetalingen og foreslår at familier med svak økonomi skjermes. Et forslag til en slik ordning sendes på høring høsten 2014, slik at den kan tre i kraft 1. august 2015. Forslaget vil bidra til at flere får mulighet til å benytte tilbud om barnehageplass.

Voksne bør gis bedre muligheter til å skaffe seg nødvendige grunnleggende ferdigheter og kompetanse som arbeidslivet etterspør. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til Program for basiskompetanse i arbeidslivet (BKA) og å etablere Basiskompetanse i frivilligheten (BKF).

I tillegg til satsingene bidrar økt kontingent til EUs rammeprogram for forskning og innovasjon til sterk vekst i Kunnskapsdepartementets budsjett.

2.4.4 Kulturdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2014

Forslag

2015

Endring i pst.

Programområde 08 Kulturformål

08.10 Administrasjon

136,9

137,9

0,7

08.15 Samfunns- og frivillighetsformål

1 898,0

2 001,8

5,5

08.20 Kulturformål

7 145,1

7 222,4

1,1

08.30 Medieformål

1 209,8

1 169,0

-3,4

08.40 Den norske kirke

1 853,5

1 974,2

6,5

Sum Kulturdepartementet

12 243,2

12 505,3

2,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kulturdepartementet:

ny tippenøkkel

kulturformål; herunder visuell kunst, talentutvikling, gaveforsterkning og folkebibliotekene

Regjeringen gjennomfører omleggingen til ny tippenøkkel og vil fremme en proposisjon om endring av pengespilloven med forslag om at spilleoverskuddet fordeles med 64 pst. til idrettsformål, 18 pst. til kulturformål og 18 pst. til samfunnsnyttige og humanitære organisasjoner. Forslaget innebærer at staten ikke lenger mottar en andel av overskuddet fra Norsk Tipping. Det anslås å gi økte tildelinger utenfor statsbudsjettet til idrettsformål med 332 mill. kroner og til kulturformål med 122 mill. kroner. I forhold til 2014 er dette en økning på hhv. 17,9 pst. og 24,6 pst. Flere ordninger som i hovedsak er søknadsbaserte egner seg for spillemiddelfinansiering, vil nå finansieres direkte gjennom disse.

Innenfor kulturformål prioriteres en ny tilskuddsordning for talentutvikling med en foreslått bevilgning på 30 mill. kroner. Det foreslås også å øke bevilgningen til gaveforsterkningsordningen med 20 mill. kroner for å stimulere til økt privat finansiering av kunst og kultur og en bevilgningsøkning på om lag 17 mill. kroner til visuell kunst. Videre foreslås enkelte bevilgningsøkninger til orkestre, teatre, programmerende scener, region- og distriktsoperaer, museer, forskning og utredning, samt en styrket satsing på folkebibliotekene.

Regjeringen foreslår også å fjerne innmeldingsavgiften til frivillighetsregisteret fra 2015, slik at det blir gratis for de frivillige organisasjonene å melde seg inn.

2.4.5 Justis- og beredskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2014

Forslag 2015

Endring i pst.

Programområde 06 Justissektoren

06.10 Administrasjon

404,3

400,3

-1,0

06.20 Rettsvesen

2 381,8

2 498,7

4,9

06.30 Kriminalomsorg

4 069,2

4 167,2

2,4

06.40 Politi og påtalemyndighet

14 766,0

15 280,4

3,5

06.50 Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

3 919,5

4 050,7

3,3

06.60 Andre virksomheter

1 410,2

1 511,5

7,2

06.70 Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

1 695,0

1 563,2

-7,8

06.80 Svalbardbudsjettet

322,8

283,6

-12,1

06.90 Beskyttelse og innvandring

4 332,2

3 517,0

-18,8

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

33 301,0

33 272,5

-0,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Justis- og beredskapsdepartementet:

styrket straffesakskjede

styrket beredskap

økt fengselskapasitet

flere og raskere returer

Regjeringen vil forbedre straffesakskjeden gjennom å øke bemanningen og utnytte ressursene bedre. Regjeringen legger til rette for at nyutdannede fra Politihøgskolen skal kunne tilbys jobb i politiet og foreslår å øke bevilgningene med 165 mill. kroner. Videre foreslår Regjeringen økte bevilgninger til flere påtalejurister i politiet, nye stillinger i den høyere påtalemyndighet og flere dommere. Regjeringen vil reformere politiet, og foreslår 150 mill. kroner til dette arbeidet.

Regjeringen vil styrke beredskapen. Bevilgningen til PST foreslås økt med til sammen 68 mill. kroner til IKT-tiltak, økt spanings- og innhentingskapasitet og økt bemanning for å møte et skjerpet trusselbilde. Bevilgningsøkningen vil også legge til rette for flere livvakter og nytt utstyr hos livvakttjenesten. For å redusere reaksjonstiden ved helikopterbasene på Rygge og Bardufoss foreslår Regjeringen en bevilgning på 33 mill. kroner på Forsvarsdepartementets budsjett. I tillegg foreslås det å benytte 30 mill. kroner under Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett til planlegging og prosjektering av et nytt beredskapssenter for de nasjonale beredskapsressursene.

Regjeringen vil øke fengselskapasiteteten og foreslår å etablere 41 nye plasser. I budsjettforslaget er det også tatt høyde for mulig samarbeid med Nederland om midlertidig leie av fengselskapasitet. I tillegg foreslås 50 mill. kroner til vedlikehold av fengselseiendommene og økte bevilgninger til sikkerhets- og ombyggingstiltak ved Ila fengsel og forvaringsanstalt. For å bedre forholdene for barn og unge under frihetsberøvelse etableres en ny ungdomsenhet på Østlandet.

Det er et mål med flere og raskere returer av personer uten lovlig opphold. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til returtiltak med om lag 120 mill. kroner, blant annet til nytt utreisesenter på Oslo lufthavn Gardermoen. Måltallet for tvangsreturer økes fra 7 100 i 2014 til 7 800 i 2015. Politiets utlendingsinternat på Trandum foreslås utvidet med en ny modul med 90 plasser.

Regjeringen foreslår å videreføre tilleggskvoten på 500 flyktninger fra Syria og prioritere 500 flyktninger fra Syria innenfor den ordinære kvoten for overføringsflyktninger.

Ut over en teknisk reduksjon av Justis- og beredskapsdepartementets budsjett på om lag 850 mill. kroner som følge av innføringen av nøytral merverdiavgift i staten skyldes nedgangen i de samlede bevilgningene i hovedsak at prognosen for antall asylankomster går ned.

2.4.6 Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2014

Forslag 2015

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.10 Det kongelige hus

201,1

227,8

13,3

Sum Konstitusjonelle institusjoner

201,1

227,8

13,3

Programområde 13 Kommunal, bolig og modernisering

13.00 Administrasjon og fellestjenester mv.

1 828,7

1 847,9

1,0

13.25 Fylkesmannsembetene

1 666,8

1 672,3

0,3

13.30 Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

3 041,2

4 033,2

32,6

13.40 Forvaltningsutvikling og IKT-politikk

406,8

400,3

-1,6

13.45 Personvern

40,1

39,2

-2,3

13.50 Distrikts- og regionalpolitikk

2 248,0

2 017,8

-10,2

13.60 Samiske formål

298,8

307,2

2,8

13.67 Nasjonale minoriteter

20,3

22,7

12,0

13.70 Rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

157 859,2

160 626,0

1,8

13.80 Bolig, bomiljø og bygg

4 783,0

4 775,5

-0,2

13.90 Planlegging, byutvikling og geodata

902,2

817,5

-9,4

Sum før lånetransaksjoner

173 095,1

176 559,4

2,0

Lånetransaksjoner

19 913,0

19 216,0

-3,5

Sum Kommunal, bolig og modernisering

193 008,1

195 775,4

1,4

Sum Kommunal- og moderniseringdepartementet

193 209,3

196 003,2

1,4

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kommunal- og moderniseringsdepartementet:

levende lokaldemokrati

fornye, forenkle og forbedre offentlige tjenester

egnede boliger for alle

For å bidra til et levende lokaldemokrati og styrke det kommunale velferdstilbudet er det viktig at kommunene har gode og forutsigbare økonomiske rammer. Det økonomiske opplegget for kommunesektoren i 2015 legger til rette for fortsatt vekst og kvalitetsforbedring i tjenestetilbudet i kommuner og fylkeskommuner. Regjeringen legger opp til en realvekst i kommunesektorens samlede inntekter på 6,2 mrd. kroner. Av veksten er 4,4 mrd. kroner frie inntekter. Veksten er regnet fra anslått inntektsnivå i 2014 i Revidert nasjonalbudsjett 2014. Veksten i frie inntekter omfatter blant annet midler til satsinger på rus og psykisk helse, helsestasjon- og skolehelsetjeneste, mer fleksibelt barnehageopptak og opprusting av fylkesvegnettet.

Ut over realveksten i frie inntekter foreslår Regjeringen økt rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner til særskilte tiltak som brukerstyrt personlig assistanse, nasjonalt minstekrav til redusert foreldrebetaling i barnehager for familier med lav inntekt og tunnelsikkerhet på fylkesveger.

Avviklingen av kommunal medfinansiering av spesialisthelsetjenesten innebærer at om lag 5,7 mrd. kroner overføres fra kommunene til helseforetakene. Avviklingen innebærer at kommunene ikke lenger skal betale en egenandel for sykehusopphold for sine innbyggere. Dette vil gi mindre byråkrati og større økonomisk forutsigbarhet for kommunene.

Regjeringen foreslår at det bevilges midler til å ansette prosessveiledere som skal bistå kommunene i deres arbeid med kommunereformen.

Regjeringen vil fornye, forenkle og forbedre offentlig sektor. Digitalisering av offentlige tjenester og arbeidsprosesser er viktig for å gi bedre tjenester og en mer effektiv offentlig sektor. Målet er en enklere hverdag for folk flest.

Offentlige virksomheter og private leverandører bruker store ressurser på å gjennomføre anbudskonkurranser. En overgang til elektronisk innlevering av bedriftenes tilbud vil spare næringsliv og offentlige virksomheter for tid, bryderi og kostnader. Regjeringen foreslår derfor en bevilgning på 11 mill. kroner for å etablere en felles løsning for elektronisk innlevering av tilbud. Slik forberedes også innføring av nytt nasjonalt og EU-basert innkjøpsregelverk fra 2016.

Regjeringen foreslår en bevilgning på 21 mill. kroner til å dekke kontingenten for norsk deltagelse i EU-programmet Connecting Europe Facility (2014-2020). Programmet omfatter en rekke grensekryssende digitale tjenester, blant annet innenfor justis-, arbeidslivs-, utdannings-, helse- og næringslivssektorene. Tjenestene skal forenkle og effektivisere trygg utveksling av data mellom myndigheter, næringsliv og privatpersoner i Europa.

Regjeringen vil legge til rette for raskere og enklere prosesser for plan- og byggesaker. Det foreslås å bevilge 10 mill. kroner til å digitalisere, forenkle og automatisere plan- og byggesaksbehandlingen i kommunene. Det foreslås også å øke bevilgningen til ByggNett med 15 mill. kroner for å stimulere til økt digitalisering i byggsektoren. Det planlegges dessuten lov- og forskriftsendringer som skal gi raskere og mer forutsigbar planlegging og gjennomføring av byggetiltak.

Regjeringen vil legge til rette for at flere vanskeligstilte skal få hjelp til å skaffe seg og bli boende i en egnet bolig. Blant annet foreslås en varig økning i tilsagnsrammen for tilskudd til utleieboliger på 111 mill. kroner. Dette gir rom for tilskudd til om lag 200 flere boliger, slik at det i 2015 kan gis tilskudd til totalt om lag 1 200 utleieboliger. Regjeringen foreslår en låneramme for lån i Husbanken på 20 mrd. kroner i 2015. Dette vil hjelpe vanskeligstilte på boligmarkedet og legge til rette for at flere boliger og bygg møter framtidens behov. Det foreslås en noe sterkere behovsprøving av bostøtten, ved at støtten i noe større grad avkortes for husholdninger med netto formue over et visst nivå.

Regjeringen vil vri den distriktspolitiske innsatsen i retning av å bruke generelle virkemidler framfor øremerkede tilskudd. Bevilgningene over programkategori 13.50 foreslås redusert med 230 mill. kroner. Dette bidrar til å gi rom for satsinger på fysisk infrastruktur, herunder vedlikehold av fylkesveger med 200 mill. kroner, vekstfremmende skattelettelser og forskning.

Bevilgningene til statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning foreslås økt med til sammen 992 mill. kroner, tilsvarende om lag 30 prosent. Økningen skyldes høyere byggeaktivitet og økte utgifter til sikringstiltak i 2015. Det foreslås blant annet en bevilgning på 480 mill. kroner til sikker teknisk infrastruktur i regjeringskvartalet.

Regjeringen forsterker innsatsen for å nå målene i klimaforliket og foreslår en bevilgningsøkning på 15 mill. kroner til å forsere utfasing av oljefyr som grunnlast i Statsbyggs eiendommer.

2.4.7 Arbeids- og sosialdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2014

Forslag 2015

Endring i pst.

Programområde 09 Arbeid og sosiale formål

09.00 Administrasjon

415,0

428,8

3,3

09.10 Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

12 103,8

11 889,2

-1,8

09.20 Tiltak for bedrede levekår mv.

335,0

327,2

-2,3

09.30 Arbeidsmarked

7 664,7

7 812,5

1,9

09.40 Arbeidsmiljø og sikkerhet

914,8

937,8

2,5

09.50 Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

10 146,0

11 652,1

14,8

09.60 Kontantytelser

2 583,0

2 393,4

-7,3

Sum før lånetransaksjoner

34 162,3

35 441,0

3,7

Lånetransaksjoner

18 400,0

20 100,0

9,2

Sum Arbeid og sosiale formål

52 562,3

55 541,0

5,7

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

29.20 Enslige forsørgere

3 612,3

3 620,3

0,2

29.50 Inntektssikring ved sykdom, arbeidsavklaring og uførhet

136 355,7

151 949,0

11,4

29.60 Kompensasjon for merutgifter for nedsatt funksjonsevne mv.

8 996,8

9 274,4

3,1

29.70 Alderdom

175 972,5

190 175,0

8,1

29.80 Forsørgertap mv.

2 461,5

2 419,0

-1,7

Sum Sosiale formål, folketrygden

327 398,8

357 437,7

9,2

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.30 Arbeidsliv

11 598,5

13 110,0

13,0

Sum Arbeidsliv, folketrygden

11 598,5

13 110,0

13,0

Sum Arbeids- og sosialdepartementet

391 559,6

426 088,7

8,8

Veksten i folketrygdens stønadsordninger står for hoveddelen av utgiftsøkningen på Arbeids- og sosialdepartementets budsjettområder. Utgiftsutviklingen under folketrygden er nærmere beskrevet lenger bak.

Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for Arbeids- og sosialdepartementet:

en aktiv arbeidsmarkedspolitikk

et sterkere sosialt sikkerhetsnett

målrettede velferdsordninger

økt innsats mot arbeidslivskriminalitet

en arbeids- og velferdsforvaltning som skal bygge opp under målene i arbeids- og velferdspolitikken

Et velfungerende arbeidsmarked med lav ledighet og høy sysselsetting er overordnede mål for Regjeringen. Regjeringen vil føre en aktiv arbeidsmarkedspolitikk. I 2015 legges det opp til et nivå for arbeidsmarkedstiltak på om lag 12 000 plasser for ledige og om lag 56 700 plasser for personer med nedsatt arbeidsevne, hvorav 9 200 plasser til varig tilrettelagt arbeid. I tillegg kommer 500 plasser i forsøket med lønnstilskudd til arbeidsgivere som ansetter personer med rett til arbeidsavklaringspenger.

Målet om høy sysselsetting krever at alle som kan delta i arbeidslivet, motiveres til å tilby sin arbeidskraft. For å inkludere flere i arbeidsmarkedet ønsker Regjeringen strengere krav om aktivitet i velferdsordningene. Regjeringen foreslår å avvikle feriepengetillegget for dagpengemottakere og å redusere maksimal periode for overgangsstønad fra tre til ett år. Dette vil gi bedre insentiver til å søke jobb og ta del i arbeidslivet. Innholdet i en mer aktiv arbeids- og velferdspolitikk vil bli nærmere drøftet i en stortingsmelding som Regjeringen planlegger å legge fram i høstsesjonen.

Utenlandsk kompetanse er et viktig supplement til innenlandske arbeidskraftressurser. Regjeringen foreslår å etablere et nytt servicekontor for utenlandske arbeidstakere i Bergen i 2015. Servicekontoret er et samarbeid mellom skatteetaten, politietaten, Utlendingsdirektoratet og Arbeidstilsynet.

Regjeringen foreslår flere tiltak for å styrke tilknytningen til arbeidslivet for personer med nedsatt funksjonsevne. Blant annet vil Regjeringen styrke ordningen med funksjonsassistanse i arbeidslivet.

Et sterkere sosialt sikkerhetsnett skal bidra til at alle får nødvendig bistand når de trenger det. Folketrygden gir rett til tolk og ledsagerhjelp for døvblinde i situasjoner der dette er nødvendig og hensiktsmessig for å bedre funksjonsevnen i arbeidslivet eller dagliglivet. Regjeringen foreslår økte midler til Arbeids- og velferdsetaten for at tolketjenesten skal kunne drive mer systematisk opplæring av kommunale ledsagere (personlige assistenter, støttekontakter mv.) for døvblinde. Regjeringen foreslår å gjøre prøveordningen med arbeidsplasstolking i regi av hjelpemiddelsentralene permanent. Formålet er å hindre at døve eller hørselshemmede arbeidstakere faller ut av arbeidslivet på grunn av manglende tilgang på tolking.

Regjeringen foreslår å bevilge 13 mill. kroner for å utvikle talegjenkjenningsprogram på norsk. Talegjenkjenning er teknologi som gjør det mulig å styre datamaskiner og diktere tekst ved hjelp av tale.

Regjeringen foreslår bedre målretting av dagens bilstønadsordning. Det foreslås å utvide bilstønadsordningen for gruppe 2 for personer som har sterkt begrenset gangfunksjon. Samtidig foreslås det å avgrense tilskuddet til gruppe 1-bil til å omfatte personer som har behov for bil for å komme seg til og fra arbeid eller utdanning.

Ny uføretrygd innføres fra 1. januar 2015 og skal på samme måte som dagens uførepensjon gi en varig inntektssikring. Den nye uføreordningen legger bedre til rette for at uføre skal kunne bruke restarbeidsevnen sin. Reglene for reduksjon av uføregrad ved inntekt er utformet slik at det stort sett alltid vil lønne seg å jobbe mer. Arbeidsinsentivene i dagens uførepensjonsordning med behovsprøvd barnetillegg er dårlige for lavinntektsgrupper med barn. I noen tilfeller kan samlet ytelse overstige tidligere inntekt. Også på høyere inntektsnivåer vil kompensasjonsgraden kunne bli høy når mottakeren forsørger flere barn. Regjeringen foreslår derfor å erstatte dagens behovsprøvde barnetillegg med et standardisert barnetillegg, på nivå med barnetillegget i ordningen med arbeidsavklaringspenger. Tillegget gis til alle uføretrygdede med barn. Det foreslås at endringen trer i kraft fra 1. januar 2016, men med en overgangsordning for de som mottar behovsprøvd barnetillegg ved utgangen av 2015.

Regjeringen ønsker å innrette sykepengeordningen mer mot yrkesaktive med en arbeidsinntekt som vesentlig bidrar til selvforsørgelse. Det foreslås derfor at minste inntektsgrunnlag for rett til sykepenger fra folketrygden heves fra 0,5 G til 1 G.

Arbeidslivskriminalitet er et økende problem i norsk arbeidsliv. Erfaringene viser at det i økende grad også forekommer andre lovbrudd i sammenheng med brudd på arbeidsmiljølovgivningen. Dette gjelder for eksempel skatteunndragelse, trygdesvindel, identitetskjøp, ulovlig innvandring og tollsvindel. Regjeringen foreslår derfor å øke innsatsen mot arbeidslivskriminalitet med 25 mill. kroner, likt fordelt mellom Arbeidstilsynet, skatteetaten og politietaten. Midlene skal gå til å utvikle og iverksette en felles operativ innsats rettet mot områder der det er størst risiko for og utbredelse av arbeidslivskriminalitet.

En velfungerende arbeids- og velferdsforvaltning er en forutsetning for å nå målene i velferdspolitikken. IKT-systemene i Arbeids- og velferdsetaten moderniseres. Moderniseringen skal gi bedre tjenester for brukerne og mer effektiv saksbehandling. Programmet for IKT-moderniseringen er planlagt som tre separate prosjekter, hvert på om lag to år. Stortinget ble i Prop. 1 S (2013-2014) orientert om at det ble nødvendig å replanlegge Prosjekt 1 for å kunne realisere uførereformen. Prosjekt 1 vil bl.a. levere systemstøtte, inkludert selvbetjeningsløsning, for ny uføretrygd fra 1. januar 2015. Det planlegges nå et Prosjekt 2 og 3 som skal gi ytterligere forenkling og digitalisering av etatens tjenester.

Renten på boliglån i Statens pensjonskasse følger normrenten for rimelige lån i arbeidsforhold. Regjeringen foreslår å øke påslaget i normrenten fra 1,25 til 1,5 prosentenheter med virkning fra 1. mars 2015, slik at normrenten samsvarer bedre med ordinære renter på boliglån. Det vises til nærmere omtale i Prop. 1 LS (2014–2015) Skatter, avgifter og toll 2015.

2.4.8 Helse- og omsorgsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2014

Forslag 2015

Endring i pst.

Programområde 10 Helse og omsorg

10.00 Helse- og omsorgsdepartementet mv.

633,6

679,8

7,3

10.10 Folkehelse

1 877,2

1 893,0

0,8

10.20 Helseforvaltning

1 868,3

1 932,8

3,5

10.30 Spesialisthelsetjenester

118 885,7

132 046,3

11,1

10.50 Legemidler

307,3

315,8

2,8

10.60 Helse- og omsorgstjenester i kommunene

6 516,7

7 386,2

13,3

10.70 Tannhelse

204,2

231,6

13,4

10.80 Kunnskap og kompetanse

692,4

750,8

8,4

Sum før lånetransaksjoner

130 985,5

145 236,4

10,9

Lånetransaksjoner

2,5

0,0

-100,0

Sum Helse og omsorg

130 988,0

145 236,4

10,9

Programområde 30 Stønad ved helsetjenester

30.10 Spesialisthelsetjenester mv.

4 686,0

5 176,8

10,5

30.50 Legehjelp, legemidler mv.

21 645,6

23 604,9

9,1

30.90 Andre helsetiltak

220,0

192,2

-12,6

Sum Stønad ved helsetjenester

26 551,6

28 973,9

9,1

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

157 539,6

174 210,2

10,6

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Helse- og omsorgsdepartementet:

pasientbehandling i sykehusene

pleie- og omsorgstjenester

rus og psykisk helse

Regjeringen prioriterer mer pasientbehandling i sykehusene. For mange pasienter venter unødvendig lenge på behandling. Regjeringen foreslår at sykehusene tildeles vel 2 mrd. kroner til en budsjettert aktivitetsvekst på om lag 2,15 pst. I 2015 starter innføringen av fritt behandlingsvalg i spesialisthelsetjenesten. Reformen skal redusere ventetidene, øke valgfriheten for pasientene og stimulere de offentlige sykehusene til å bli mer effektive. Bruk av retten til fritt behandlingsvalg er anslått å gi utgifter på 150 mill. kroner i 2015, og som forutsettes håndtert innenfor den foreslåtte styrkingen på vel 2 mrd. kroner. Sykehuset i Vestfold skal bygge ut i Tønsberg og Helse Bergen skal i gang med fase 2 av nytt barne- og ungdomssenter ved Haukeland universitetssjukehus. Til disse to prosjektene foreslås det bevilget investeringslån med en samlet låneramme på om lag 4 mrd. kroner.

Regjeringen legger til rette for bedre kvalitet, økt kapasitet og valgfrihet i omsorgstjenestene. Bevilgningen til investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser foreslås økt med om lag 200 mill. kroner. Dette skal dekke første års utbetaling av tilskudd til 2 500 heldøgns omsorgsplasser. Budsjettforslaget legger videre til rette for tilskudd til vel 1 000 nye dagaktivitetsplasser for hjemmeboende personer med demens i 2015.

Det foreslås en bevilgning på 30 mill. kroner til å utvikle et samlet helseregister for de kommunale helse- og omsorgstjenestene. Kunnskapsgrunnlaget om aktivitet og kvalitet i disse tjenestene er i dag for dårlig. Regjeringen foreslår 20 mill. kroner til å utrede en forsøksordning med statlig finansiering av omsorgstjenestene. Utredningsprosjektet skal skissere ulike modeller for forsøket. Forsøksordningen skal inkludere et begrenset antall kommuner. Regjeringen vil vektlegge god dialog med kommunene og KS i utformingen av ordningen.

Kommunenes frie inntekter foreslås økt med 300 mill. kroner til rettighetsfesting av brukerstyrt personlig assistanse (BPA) for personer under 67 år med stort og langvarig behov for personlig assistanse.

Regjeringen ønsker å styrke innsatsen innenfor psykisk helse og rusfeltet. Psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling styrkes gjennom den foreslåtte aktivitetsveksten i sykehusene. Begge disse områdene skal hver for seg skal ha en årlig vekst som er større enn for somatikk. Retten til fritt behandlingsvalg innføres også først for rus og psykisk helse, samt for enkelte områder av somatikken. Av veksten i kommunenes frie inntekter er 200 mill. kroner begrunnet med en satsing på tjenester til personer med rusrelaterte og psykiske problemer. I tillegg er 200 mill. kroner innenfor den foreslåtte veksten i kommunenes frie inntekter begrunnet med en satsing på helsestasjons- og skolehelsetjenesten.

Det er også enkelte større endringer i departementets budsjett utover de nevnte satsingsområdene. I forbindelse med avvikling av kommunal medfinansiering overføres om lag 5,7 mrd. kroner fra Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett. Bevilgningen til investeringslån til store sykehusbygg nedjusteres med til sammen om lag 1 mrd. kroner som følge av prosjektframdrift og ferdigstilling. Bevilgningen til investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser foreslås økt med vel 300 mill. kroner for å betale ut tidligere inngåtte forpliktelser. Folketrygdens bidrag til finansiering av helsetjenester øker med 1,8 mrd. kroner ut over effekten av takstoppgjøret mv. Dette gjelder lege- og psykologhjelp, fysioterapitjenester, legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept. Refusjon av legemidler på blå resept er den største utgiften på stønadsbudsjettet for helsetjenester. Folketrygdens utgifter til refusjon av legemidler forventes å vokse med opp mot 1,3 mrd. kroner fra 2014 til 2015.

2.4.9 Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2014

Forslag 2015

Endring i pst.

Programområde 11 Barn, likestilling og inkludering

11.00 Administrasjon

171,8

174,6

1,7

11.05 Integrering og mangfold

8 599,1

9 411,5

9,4

11.10 Tiltak for familie, likestilling og ikke-diskriminering

17 398,1

17 921,7

3,0

11.20 Tiltak for barn og unge

8 766,4

9 364,0

6,8

11.30 Forbrukerpolitikken

204,1

223,1

9,3

Sum Barn, likestilling og inkludering

35 139,5

37 095,0

5,6

Programområde 28 Foreldrepenger, folketrygden

28.50 Stønad ved fødsel og adopsjon

18 583,0

19 010,0

2,3

Sum Foreldrepenger, folketrygden

18 583,0

19 010,0

2,3

Sum Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

53 722,5

56 105,0

4,4

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet:

familievernet

aktivitetsvekst i det statlige barnevernet

bosetting av flyktninger

Regjeringen ønsker å styrke familievernets forebyggende arbeid og tilbud til familier som er voldsutsatte eller har høyt konfliktnivå. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til familievernet med 15 mill. kroner.

Regjeringen ser også et særskilt behov for tiltak for voldsutsatte barn og foreslår derfor å opprette en ny tilskuddsordning med en bevilgning på 12 mill. kroner.

Det forventes fortsatt høy aktivitetsvekst i det statlige barnevernet i 2015. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til det statlige barnevernet med 150 mill. kroner fordi det forventes at flere barn vil ha behov for hjelp.

Hovedsatsingen på integreringsområdet er bosetting av flyktninger. Regjeringen foreslår å øke integreringstilskuddet med 50 mill. kroner for å bidra til raskere bosetting av flyktninger og bedre resultater i introduksjonsordningen. Regjeringen vil også som et prøveprosjekt overføre bosettingsoppgaver fra Integrerings- og mangfoldsdirektoratet til fylkesmennene i Hordaland og Østfold for å se om en slik organisatorisk endring kan bidra til at flere blir bosatt. Videre vil Regjeringen øke bevilgningen til barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn som et ledd i Regjeringens arbeid med å bedre levekårene for sosialt og økonomisk vanskeligstilte barn og ungdom i storbyene.

Nye EU-regler er bakgrunnen for at det foreslås å utvide det utenrettslige tilbudet for tvisteløsning på forbrukerområdet til å omfatte flere saksområder enn i dag.

I tillegg til satsingene bidrar økte utgifter til tilskudd på integreringsområdet og kontantstøtte til vekst i Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementets budsjett.

2.4.10 Nærings- og fiskeridepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2014

Forslag 2015

Endring i pst.

Programområde 17 Nærings- og fiskeriformål

17.10 Forvaltning og rammebetingelser

4 337,2

4 672,9

7,7

17.20 Forskning og innovasjon

6 279,5

6 676,7

6,3

17.30 Markedsadgang og eksport

493,2

120,5

-75,6

17.40 Statlig eierskap

53,2

42,8

-19,5

Sum før lånetransaksjoner

11 163,0

11 512,8

3,1

Lånetransaksjoner

61 350,0

61 265,0

-0,1

Sum Nærings- og fiskeriformål

72 513,0

72 777,8

0,4

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.40 Arbeidsliv

100,0

90,0

-10,0

Sum Arbeidsliv, folketrygden

100,0

90,0

-10,0

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

72 613,0

72 867,8

0,4

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Nærings- og fiskeridepartementet på næringsministerens område:

landsdekkende og generelle ordninger for innovasjon og næringsrettet forskning

opprettelse av et regelråd for næringslivet

kartlegging av mineralressurser i Nord-Norge

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget på fiskeriministerens område:

økt satsing på marin forskning

et nytt kontroll- og tilsynssystem i Fiskeridirektoratet

Regjeringen foreslår økte bevilgninger til landsdekkende og generelle ordninger for innovasjon og næringsrettet forskning under Innovasjon Norge og Norges forskningsråd. Forslaget innebærer en vridning av næringsstøtten fra administrasjon og ordninger rettet mot enkelte bransjer eller geografiske områder, til landsdekkende og generelle ordninger med høyere innovasjonseffekt. En slik vridning kan være positivt for effektiviteten ved at prosjekter på tvers av næringer og geografi må konkurrere om de samme midlene. Regjeringen foreslår å øke bevilgingene med 110 mill. kroner til etablerertilskudd og 50 mill. kroner til miljøteknologi under Innovasjon Norge. Videre foreslås 70 mill. kroner til Brukerstyrt innovasjonsarena (BIA) og 20 mill. kroner til Forny2020 under Norges forskningsråd.

Regjeringen foreslår å opprette et særskilt regelråd som skal vurdere om konsekvensene for næringslivet av nye regler er tilstrekkelig utredet, og om de er utformet slik at de oppnår sitt mål til en relativt sett lav administrativ kostnad for næringslivet.

Programmet for kartlegging av mineralressurser i Nord-Norge som startet i 2011, avsluttes i 2014. Regjeringen foreslår å bevilge 20 mill. kroner til å fortsette kartleggingen i 2015. Kartleggingen skal legge til rette for at næringen kan påvise og utvikle mineralforekomster.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til marin forskning med 40 mill. kroner. Satsingen skal bidra til bedre utnyttelse av marine ressurser, innhenting av marine data og økt kunnskap om plantevernmidler i fiskefôr.

Et nytt kontroll- og tilsynssystem i Fiskeridirektoratet skal gi en mer effektiv, raskere og samordnet kontroll, og forenklet kommunikasjon mellom forvaltning og næring.

I tillegg til de nevnte sakene bidrar nettolønnsordningen til vekst i Nærings- og fiskeridepartementets budsjett. Dette skyldes både endringene i den differensierte arbeidsgiveravgiften og at det foreslås å prisjustere den øvre grensen for refusjon per sysselsatt. Fordi bevilgningsbehovet er usikkert foreslås det ikke nå bevilgning til Eksportfinans ASA for gjenværende forvaltning av ordningen med statlig støttede eksportkreditter. Dette innebærer en reduksjon på 375 mill. kroner.

2.4.11 Landbruks- og matdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2014

Forslag 2015

Endring i pst.

Programområde 15 Landbruk og mat

15.00 Administrasjon m.m.

147,7

149,2

1,0

15.10 Matpolitikk

1 389,6

1 381,3

-0,6

15.20 Forskning og innovasjon

437,8

419,1

-4,3

15.30 Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

15 444,9

15 295,1

-1,0

Sum Landbruks- og matdepartementet

17 420,0

17 244,8

-1,0

Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for Landbruks- og matdepartementet:

økt matproduksjon

trygg mat og innsats mot antibiotikaresistens

infrastrukturtiltak i skogbruksnæringen

modernisering og forenkling av landbruks- og matforvaltningen

Bevilgninger som følger av jordbruksavtalen utgjør en betydelig del av budsjettet. Årets jordbruksoppgjør gir grunnlag for en inntektsøkning for jordbruket på om lag 5 pst. Innretningen av virkemidlene skal stimulere til økt matproduksjon. Det ble også gjennomført en rekke forenklinger. Jordbruksoppgjøret viderefører nivået på de samlede bevilgningene, sett bort fra kvantumsjusteringer som er innarbeidet i budsjettforslaget og som innebærer en reduksjon på 109 mill. kroner.

Regjeringen er opptatt av trygg mat, og legger gjennom budsjettforslaget opp til en økt innsats rettet mot overvåkning av og forskning på antibiotikaresistens.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til infrastrukturtiltak i skogbruket. Flere skogsbilveger og tømmerkaier vil gjøre skogressursene mer tilgjengelige.

Regjeringen foreslår bevilgning til et nytt saksbehandlingssystem for å følge opp ny naturskadelov. Det arbeides også med andre forenklinger i landbruks- og matforvaltningen, blant annet for Mattilsynet.

Bevilgninger til forskning og innovasjon foreslås redusert. For Regjeringen er det viktig å prioritere forskning på matsikkerhet, mattrygghet, klima og økt lønnsomhet i sektoren. Forskningsaktører innenfor mat- og næringsmiddelindustrien har mulighet til å rette seg mot mer sektornøytrale, næringsrettede virkemidler.

2.4.12 Samferdselsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2014

Forslag 2015

Endring i pst.

Programområde 21 Innenlands transport

21.10 Administrasjon m.m.

520,6

545,8

4,8

21.20 Luftfartsformål

973,4

992,2

1,9

21.30 Vegformål

23 875,1

26 847,1

12,4

21.40 Særskilte transporttiltak

1 786,6

1 802,9

0,9

21.50 Jernbaneformål

19 303,6

20 974,8

8,7

21.60 Kystforvaltning

2 628,3

2 756,7

4,9

Sum før lånetransaksjoner

49 087,6

53 919,4

9,8

Lånetransaksjoner

20 000,0

40 000,0

100,0

Sum Innenlands transport

69 087,6

93 919,4

35,9

Programområde 22 Post og telekommunikasjoner

22.10 Post og telekommunikasjoner

551,6

716,9

30,0

Sum Post og telekommunikasjoner

551,6

716,9

30,0

Sum Samferdselsdepartementet

69 639,2

94 636,4

35,9

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Samferdselsdepartementet:

oppfølging av Nasjonal transportplan

økt satsing på fylkesvegene

et bedre togtilbud

kapitalinnskudd til infrastrukturfondet på 40 mrd. kroner

reform av samferdselssektoren

Regjeringen foreslår å bevilge 54,6 mrd. kroner, eksklusive lånetransaksjoner, på Samferdselsdepartementets budsjett. Det er en økning på om lag 5 mrd. kroner, eller 10 pst. i forhold til Saldert budsjett 2014. Tas det hensyn til nettopostering av merverdiavgift i 2015 er økningen på 10,7 pst.

Nasjonal transportplan 2014-2023 følges opp med forslag om betydelig økte bevilgninger til veg, jernbane og sjøtransport. Til vegformål under Statens vegvesen foreslås en bevilgning på 26,8 mrd. kroner. Dette innebærer en økning på om lag 3 mrd. kroner eller 12,4 pst. fra saldert budsjett. Regjeringens forslag innebærer at vedlikeholdsetterslepet vil bli redusert i 2015. Det foreslås om lag 8 mrd. kroner til store vegprosjekter. Det betyr at det blir bevilget midler til alle prosjekter det var forutsatt bevilgninger til i 2015 i Nasjonal transportplan. Det foreslås også økte bevilgninger til planleggingen av nye prosjekter.

Regjeringen foreslår en ny investeringsramme på 3 mrd. kroner under ordningen med rentekompensasjon for fylkesveger. I tillegg foreslår Regjeringen 272 mill. kroner under Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett til å iverksette tunnelsikkerhetsforskriften på fylkesvegene. Videre legges det til grunn at 200 mill. kroner av økningen i fylkeskommunenes frie inntekter skal gå til opprusting og fornying av fylkesvegnettet.

Det foreslås om lag 21 mrd. kroner til jernbaneformål. Det er en økning på om lag 1,7 mrd. kroner eller 8,7 pst. fra Saldert budsjett 2014 som vil gi et bedre togtilbud. Det foreslås 3,1 mrd. kroner til rasjonell gjennomføring av prosjektet nytt dobbeltspor Oslo-Ski (Follobanen). Follobanen vil legge til rette for et vesentlig bedre togtilbud på Østfoldbanen for all togtrafikk, særlig InterCity-trafikken. Regjeringen foreslår også å forbedre togtilbudet med flere avganger på Sørlandsbanen og forlengelse av Trønderbanen til Melhus.

Til sjøtransport prioriteres plankapasitet, fiskerihavner og farleder.

Regjeringen foreslår bevilget 40 mrd. kroner i kapitalinnskudd til infrastrukturfondet. Det nye innskuddet vil gi en avkastning i 2016 på anslagsvis 960 mill. kroner. Fondet vil med Regjeringens forslag for 2015 være på til sammen 70 mrd. kroner. Fondet bidrar til forutsigbar finansiering av samferdselsinfrastruktur. Avkastningen til fondet i 2015 er på 871 mill. kroner og disponeres til veg, jernbane og sjøtransport.

For å oppnå effektivisering, sterkere kundeorientering og gode konkurransevilkår for norsk næringsliv arbeider Regjeringen med en gjennomgripende reform av samferdselssektoren. Det legges opp til helhetlige løsninger for transportsektoren. Det tas sikte på å etablere et utbyggingsselskap for veg i løpet av 2015. Selskapet vil ha stor betydning for utbygging av riksvegsystemet i Norge.

2.4.13 Klima- og miljødepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2014

Forslag 2015

Endring i pst.

Programområde 12 Klima og miljø

12.10 Fellesoppgaver, regional planlegging, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1 176,7

1 117,7

-5,0

12.20 Klima, naturmangfold og forurensning

2 891,9

2 635,4

-8,9

12.30 Kulturminner og kulturmiljø

614,1

619,7

0,9

12.60 Nord- og polarområdene

340,6

347,4

2,0

12.70 Internasjonalt klimaarbeid

3 179,2

3 309,2

4,1

Sum før lånetransaksjoner

8 202,4

8 029,3

-2,1

Lånetransaksjoner

0,0

0,0

0,0

Sum Klima og miljø

8 202,4

8 029,3

-2,1

Sum Klima- og miljødepartementet

8 202,4

8 029,3

-2,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Klima- og miljødepartementet:

klima- og skogsatsingen

biogasstrategi

brannsikring av stavkirker og tette trehusmiljø

opprydding av forurenset sjøbunn

friluftslivets år 2015

Klima- og skogsatsingen er et viktig bidrag til den internasjonale innsatsen for å redusere utslipp av klimagasser fra avskoging og skogforringelse i utviklingsland. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen med 134 mill. kroner, til 3 mrd. kroner inkludert merverdiavgift.

Regjeringen vil i løpet av høsten legge fram en strategi for økt produksjon og bruk av biogass. I 2015 foreslås det å støtte forskning og pilotanlegg for biogassproduksjon.

Brannsikring av stavkirker og tette trehusmiljø er nødvendig for å unngå tap av uerstattelige kulturminneverdier. Brannen i Lærdal viste hvor sårbare disse miljøene er. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til Riksantikvarens arbeid med brannsikring.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til opprydding av forurenset sjøbunn. Dette gjør blant annet at flere enkeltprosjekter i Nord-Norge kan gjennomføres.

I 2015 vil Regjeringen gjennomføre Friluftslivets år, med mål om å øke friluftslivsaktiviteten i befolkningen. Dette er også et viktig bidrag til Regjeringens folkehelsearbeid.

For å gi rom til nye satsinger er det foreslått bevilgningsreduksjoner innen blant annet forvaltningsdrift og naturmangfold.

Den samlede reduksjonen på Klima- og miljødepartementets budsjett skyldes i hovedsak to større prosesser som ferdigstilles i 2014. Inngåelsen av nye avtaler om frivillig skogvern ble satt midlertidig på vent i 2012 og 2013 fordi det hadde bygget seg opp en betydelig kø av områder for vern hvor det allerede var inngått avtaler. Sakene som hadde stått lenge i kø, er nå behandlet, og bevilgningen til frivillig skogvern foreslås redusert med 211 mill. kroner, til samme nivå som i 2012. Nasjonalparkplanen sluttføres også i 2014, og bevilgningen foreslås derfor redusert med 165 mill. kroner.

2.4.14 Finansdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2014

Forslag 2015

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.30 Regjering

328,6

331,3

0,8

00.40 Stortinget og underliggende institusjoner

1 767,7

1 988,2

12,5

Sum Konstitusjonelle institusjoner

2 096,3

2 319,5

10,6

Programområde 23 Finansadministrasjon

23.10 Finansadministrasjon

1 107,4

1 094,6

-1,2

23.20 Skatte- og avgiftsadministrasjon

6 687,2

7 051,5

5,4

23.30 Offisiell statistikk

743,4

743,0

-0,1

23.40 Andre formål

21 795,7

27 170,0

24,7

Sum Finansadministrasjon

30 333,7

36 059,1

18,9

Programområde 24 Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

24.10 Statsgjeld, renter og avdrag mv.

10 758,6

12 912,4

20,0

24.20 Statlige fordringer, avsetninger mv.

0,0

20,0

-

Sum før lånetransaksjoner

10 758,6

12 932,4

20,2

Lånetransaksjoner

0,0

61 419,0

-

Sum Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

10 758,6

74 351,4

591,1

Sum Finansdepartementet

43 188,6

112 730,0

161,0

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Finansdepartementet:

effektivisere skatte- og avgiftsforvaltningen

sikre skattegrunnlaget og skatte- og avgiftsinntektene

arbeidet med Statens pensjonsfond

Regjeringen vil effektivisere skatte- og avgiftsforvaltningen. Fra 1. januar 2016 skal særavgiftsforvaltningen overføres fra Toll- og avgiftsetaten til Skatteetaten. I begge etatene skal det gjennomføres tekniske og organisatoriske forberedelser av overføringen. Videre starter Skatteetaten i 2015 utviklingen av en ny IKT-løsning for å fastsette og innkreve særavgiftene, tilpasset eksisterende systemer i etaten.

Bevilgningsøkningen til skatte- og avgiftsadministrasjon skyldes særlig at Statens innkrevingssentral (SI) fra 1. januar 2015 innlemmes i Skatteetaten. Hensikten er å utnytte fagmiljøene i SI bedre og få en mer helhetlig og effektiv innkreving av offentlige krav.

Budsjettforslaget legger til rette for Skatteetatens og Toll- og avgiftsetatens innsats for å sikre skattegrunnlaget og skatte- og avgiftsinntektene. Svart økonomi og skatte- og avgiftsunndragelser svekker inntektsgrunnlaget og skal avdekkes i størst mulig grad. Regelverk skal effektiviseres og forenkles.

Arbeidet med Statens pensjonsfond videreføres i samsvar med prinsipper og strategi som omtalt i Meld. St. 19 (2013–2014) Forvaltningen av Statens pensjonsfond i 2013. Det overordnede målet for investeringene er å oppnå høyest mulig avkastning innenfor et moderat risikonivå. På den måten kan avkastningen fra fondet over tid finansiere mer velferd.

Et større statslån på 61,4 mrd. kroner har forfall i 2015, mens det ikke er noen låneforfall i 2014. Derfor øker de samlede bevilgningene under Finansdepartementet mye.

Regjeringen foreslår å innføre en nettoordning for budsjettering av merverdiavgift for de fleste ordinære forvaltningsorganene. Ordningen innebærer at merverdiavgiften for disse organene føres på et eget kapittel under Finansdepartementet.

2.4.15 Forsvarsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2014

Forslag 2015

Endring i pst.

Programområde 04 Militært forsvar

04.10 Militært forsvar mv.

43 029,1

43 817,8

1,8

Sum Forsvarsdepartementet

43 029,1

43 817,8

1,8

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Forsvarsdepartementet:

anskaffelse av nye kampfly med baseløsning

trinn tre i utviklingen av Joint Strike Missile

aktivitet og operativ evne i Hæren og Heimevernet

Til anskaffelse av nye kampfly med baseløsning foreslår Regjeringen å bevilge 3,9 mrd. kroner. Dette er en økning på 2,7 mrd. kroner. Stortinget har allerede gitt bestillingsfullmakt for totalt 16 F-35 kampfly for levering i perioden 2015–2018. I budsjettforslaget legges det opp til å anskaffe ytterligere seks fly med planlagt levering i 2019. Deler av bevilgningen gjelder ny kampflybase på Ørland. Her skal det føres opp nytt skvadronsbygg for F-35, samt tilrettelegges for mottak av de første nye kampflyene høsten 2017.

Trinn tre i utviklingen av Joint Strike Missile (JSM) til de nye kampflyene fortsetter. Økte utgifter til dette formålet utgjør 308 mill. kroner av den samlede foreslåtte økningen til kampflyanskaffelsen.

Regjeringens bevilgningsforslag gir rom for økt aktivitet og operativ evne i Hæren og Heimevernet, tilstrekkelig aktivitet i en kritisk omstillingsfase i Luftforsvaret samt å styrke Forsvarets beredskap. Hærens operative evne vil øke blant annet gjennom å bedre kvalitet og tilgjengelighet på materiell og forsyninger samt økt utdanningsnivå i Brigade Nord. I Heimevernet legges det opp til ytterligere kompetansehevende kurs og befalstrening. Regjeringens bevilgningsforslag vil øke Heimevernets evne til å bistå sivil sektor i samfunnssikkerhetsarbeidet. I tråd med langtidsplanen for Forsvaret 2013-2016 vil den planlagte nedtrappingen av Norges styrkebidrag til ISAF-operasjonen i Afghanistan fortsette. Dette frigjør midler til Hæren og Heimevernet.

I tillegg til hovedsatsingene foreslår Regjeringen en bevilgning på 33 mill. kroner til å redusere responstiden for helikopterberedskapen på Rygge og Bardufoss. Arbeidet med oppfølging og ivaretakelse av personell før, under og etter tjeneste i utenlandsoperasjoner videreføres. Basert på oppdaterte prognoser foreslås det å øke bevilgningen til kompensasjonsordningen for personell med psykiske belastningsskader etter operasjoner i utlandet med 64 mill. kroner.

2.4.16 Olje- og energidepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2014

Forslag 2015

Endring i pst.

Programområde 18 Olje- og energiformål

18.00 Administrasjon

209,7

208,3

-0,7

18.10 Petroleumssektoren

30 754,2

38 765,0

26,0

18.20 Energi- og vannressurssektoren

2 083,9

2 274,0

9,1

18.30 Forskning og næringsutvikling

741,5

772,8

4,2

18.40 CO₂-håndtering

2 325,3

2 131,0

-8,4

Sum før lånetransaksjoner

36 114,6

44 151,1

22,3

Lånetransaksjoner

8 250,0

9 250,0

12,1

Sum Olje- og energidepartementet

44 364,6

53 401,1

20,4

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Olje- og energidepartementet:

energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi

tiltak for å fremme CO₂-håndtering

energi- og petroleumsforskning

flom- og skredforebygging

Regjeringen foreslår å øke støtten til Enovas arbeid med energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi. Enova får i oppdrag å etablere en utvidet rettighetsbasert tilskuddsordning for enøk-investeringer i husholdninger. Enova skal også overta arbeidet for miljøvennlig transport som tidligere har ligget hos Transnova. Enovas inntekter fra Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging (Klimafondet) øker med 202 mill. kroner som følge av kapitalinnskuddene i 2014. I tråd med Regjeringens opptrappingsplan for Klimafondet foreslås det også et nytt innskudd i 2015 på 9,25 mrd. kroner. Samlet fondskapital blir etter dette 53,5 mrd. kroner.

Regjeringen foreslår flere tiltak for å fremme CO₂-håndtering. I tillegg til å videreføre CLIMIT-programmet foreslås det å øke bevilgningen til videreutvikling og vedlikehold av testsenteret på Mongstad med 65 mill. kroner. Regjeringen ber også om økt tilsagnsfullmakt for å kunne delta i et eventuelt fullskala CO₂-håndteringsprosjekt internasjonalt, i samarbeid med andre europeiske land.

Støtten til energi- og petroleumsforskning foreslås økt, hovedsakelig gjennom Norges forskningsråds programmer.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til flom- og skredforebygging. Dette vil blant annet gjøre det mulig å starte et stort flomsikringsprosjekt i Mjøndalen.

2.4.17 Ymse utgifter og inntekter

Det foreslås bevilget 10 500 mill. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Bevilgningen står som motpost til tilleggsbevilgninger til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder til lønnsoppgjøret for statsansatte, regulering av pensjoner mv. i folketrygden og takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, og til uforutsette utgifter.

På kapittel 5309 Tilfeldige inntekter foreslås det bevilget 150 mill. kroner. Dette gjelder enkelte mindre, uforutsette inntekter som ikke inngår på andre inntektskapitler i statsbudsjettet.

2.5 Folketrygdens utgifter og inntekter

Regjeringens samlede forslag til utgifter under folketrygdens programområder er på 418,6 mrd. kroner. Det er en økning på 34,4 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2014. Budsjettallene fordelt på programkategorier framgår av hovedtabellene under de ulike departementene tidligere i dette kapitlet.

Folketrygdens utgifter

Mill. kroner

Programområde

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endr. Saldert budsjett 2014 til Gul bok 2015

28 Foreldrepenger

18 583,0

19 010,0

2,3 pst.

29 Sosiale formål

327 398,8

357 437,7

9,2 pst.

Hvorav:

sykepenger

38 245,7

39 644,7

3,7 pst.

arbeidsavklaringspenger

34 600,0

34 110,3

-1,4 pst.

uføretrygd

63 510,0

78 194,0

23,1 pst.

alderspensjon

175 972,5

190 175,5

8,1 pst.

annet¹

15 070,6

15 313,7

1,6 pst.

30 Helsetjenester

26 551,6

28 973,9

9,1 pst.

33 Arbeidsliv

11 698,5

13 200,0

12,8 pst.

Sum

384 231,9

418 621,5

9,0 pst.

¹ Annet inkluderer stønad til enslig mor eller far, grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv., etterlatte og gravferdsstønad.

Kilde: Finansdepartementet

Programområde 28 Foreldrepenger

Stønadsordningene under dette programområdet skal kompensere for inntektsbortfall i forbindelse med fødsel og adopsjon og sikre økonomisk støtte til foreldre som ikke har opptjent rett til foreldrepenger. Programområdet omfatter foreldrepenger til yrkesaktive, engangsstønad ved fødsel og adopsjon og feriepenger av foreldrepenger mv. Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet har ansvar for programområdet.

Anslaget for antall barn i aldersgruppen for foreldrepenger er nedjustert vesentlig sammenlignet med det som lå til grunn for Saldert budsjett 2014. Det forventes nå at antall barn i denne gruppen vil holde seg omtrent uendret i perioden 2013 til 2015. Utgiftsveksten på i overkant av 400 mill. kroner skyldes høyere utbetalingsgrunnlag for foreldrene og utvidelser av foreldrepengeordningen de siste årene.

Programområde 29 Sosiale formål

Programområdet omfatter ordninger som skal kompensere for inntektsbortfall ved sykdom og uførhet (sykepenger, arbeidsavklaringspenger og uførepensjon), pensjoner (alderspensjon og etterlattepensjon), stønader til enslige forsørgere, stønader og hjelpemidler til personer med nedsatt funksjonsevne og enkelte andre formål. Arbeids- og sosialdepartementet har ansvar for programområdet. Av en samlet økning på 30 mrd. kroner fra 2014 til 2015 skyldes nær 29 mrd. kroner økte utgifter til uførepensjon (uføretrygd fra 2015) og alderspensjon. Nedenfor gjennomgås utviklingen fra 2014 til 2015 på de største utgiftsområdene.

Sykepenger

Fra 2014 til 2015 legges det til grunn nullvekst i det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt. Økningen fra Saldert budsjett 2014 på 1,4 mrd. kroner skyldes hovedsakelig at det for 2015 forventes en økning i sysselsettingen på 0,8 pst. og i sykepengegrunnlaget (lønnsnivået for sykmeldte) på 3,3 pst.

For 2014 opprettholdes forutsetningen fra Saldert budsjett 2014 om nullvekst i fravær per sysselsatt fra 2013 til 2014, på bakgrunn av utviklingen i første halvår 2014. Sysselsettingen anslås nå å øke med 0,9 pst. og sykepengegrunnlaget med 3,3 pst. i 2014. Dette er en liten nedjustering fra anslagene som lå til grunn for Saldert budsjett 2014.

IA-avtalen har bl.a. som mål å redusere det totale sykefraværet[1] med minst 20 pst. fra nivået i 2. kvartal 2001. Det sesongkorrigerte sykefraværet i 2. kvartal 2014 var 6,5 pst. Dette er 10,2 pst. lavere enn i 2. kvartal 2001, men fortsatt på et høyere nivå enn målet i IA-avtalen.

Arbeidsavklaringspenger

Basert på utviklingen hittil i år forventes det en reduksjon i antall mottakere av arbeidsavklaringspenger på 8 600 personer fra 2013 til 2014. Denne reduksjonen er 2 000 lavere enn det som var lagt til grunn for Saldert budsjett 2014. I 2015 ventes en ytterligere nedgang på om lag 8 500 personer til gjennomsnittlig 148 900 mottakere. En viktig forklaring på den forventede reduksjonen i 2014 og 2015 er at mange mottakere når grensen for maksimal varighet (fire år) for arbeidsavklaringspenger i løpet av 2014, og mange av disse vil gå over til uføretrygd.

Uføretrygd

Nye regler for uføretrygd fra folketrygden trer i kraft 1. januar 2015. Uføretrygd skal fra 2015 skattlegges som lønn. Disse endringene medfører økte bruttoutgifter som i hovedsak motsvares av økte skatteinntekter. Samlet øker utgiftene til uføretrygd med 14,7 mrd. kroner.

Ved utgangen av første halvår 2014 var det registrert nær 309 000 mottakere av uførepensjon, tilsvarende 9,4 pst. av befolkningen i alderen 18-66 år. Andelen er uendret sammenlignet med samme tidspunkt i fjor. Gjennomsnittlig antall mottakere anslås til om lag 309 700 i 2014 og om lag 314 500 i 2015. Veksten i antall mottakere fra 2014 til 2015 følger hovedsakelig av økt tilgang fra arbeidsavklaringspenger.

Alderspensjon

Økningen på 14,2 mrd. kroner i utgifter til alderspensjon skyldes både at det blir flere alderspensjonister og at de nye pensjonistene har høyere opptjent pensjon enn gjennomsnittet for de eksisterende alderspensjonistene. Fra 2014 til 2015 anslås det at antall alderspensjonister vil øke med vel 35 000 personer, til om lag 856 000 pensjonister.

Etter at fleksibelt uttak av alderspensjon ble innført i 2011, steg antall alderspensjonister under 67 år raskt. Denne veksten har vært avtakende og antas å bli noe svakere også framover. For 2014 legges det nå til grunn gjennomsnittlig 76 700 alderspensjonister under 67 år. Det er om lag 1 600 flere enn i Saldert budsjett 2014. For 2015 legges det til grunn gjennomsnittlig 85 800 alderspensjonister under 67 år. Selv om mange tar ut alderspensjon, fortsetter yrkesaktiviteten å øke i aldersgruppen over 60 år. Mange kombinerer arbeid og uttak av alderspensjon. Over tid påvirkes utgiftene til alderspensjon i liten grad av fleksibel alderspensjon, siden tidlig uttak gir en lavere årlig pensjon for den enkelte.

Programområde 30 Stønad ved helsetjenester

Programområdet omfatter folketrygdens bidrag til finansiering av helsetjenester, herunder lege- og psykologhjelp, fysioterapi samt legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept. Helse- og omsorgsdepartementet har ansvar for programområdet.

Refusjon av legemidler på blå resept er den største utgiften på stønadsbudsjettet for helsetjenester. Bevilgningen til refusjon av legemidler forventes å øke med om lag 1,3 mrd. kroner til 9,95 mrd. kroner i 2015. Utover en generell volumvekst i utgiftene til legemidler, anslås det en betydelig vekst i utgiftene til nye legemidler til behandling av hepatitt C. Det er anslått merutgifter til slike legemidler alene på 400 mill. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2014.

I 2013 ble det utstedt om lag 1,1 millioner frikort under ordningen med utgiftstak for egenandeler til legehjelp, psykologhjelp, legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept og pasientreiser mv. (egenandelstak 1). Anslaget for utgifter til egenandelstak 1 øker med om lag 120 mill. kroner til 3,97 mrd. kroner i 2015.

Egenandelene under egenandelstak 1 foreslås prisomregnet ved at taket økes med 80 kroner, fra 2 105 kroner i 2014 til 2 185 kroner i 2015. Egenandelstak 2 og øvrige egenandeler foreslås ikke endret.

Programområde 33 Arbeidsliv

Programområdet omfatter dagpenger ved arbeidsledighet, statsgaranti for lønnskrav ved konkurs og stønad ved arbeidsledighet for fiskere og fangstmenn. Arbeids- og sosialdepartementet har ansvar for programområdet, med unntak av ett kapittel, som ligger under Nærings- og fiskeridepartementets ansvarsområde. Dagpenger ved arbeidsledighet utgjør den vesentligste utgiftsposten under dette programområdet.

Det var i gjennomsnitt 59 700 dagpengemottakere i første halvår 2014. Sammenlignet med samme periode i 2013 er dette en økning på om lag 9 pst., tilsvarende 4 900 dagpengemottakere.

I forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2014 ble dagpengebevilgningen økt til 11,4 mrd. kroner. For 2015 foreslås en dagpengebevilgning på 12,4 mrd. kroner.

Den anslåtte utgiftsøkningen på 1 mrd. kroner fra 2014 til 2015 skyldes i hovedsak økt ledighetsanslag og økt gjennomsnittlig utbetaling som følge av lønnsvekst i 2014.

Ferietillegget foreslås avviklet med virkning fra 1. januar 2015. For 2016 vil det gi en innsparing på anslagsvis 1 mrd. kroner. Siden ferietillegget utbetales året etter ledighetsperioden, gir dette ingen innsparing i 2015.

2.5.1 Folketrygdens finansieringsbehov

Folketrygdens utgifter inngår i budsjettet på linje med andre utgifter, men er på inntektssiden formelt knyttet til de store avgiftsordningene (arbeidsgiveravgift og trygdeavgift) og enkelte gebyrer og refusjoner mv., jf. folketrygdloven 28. februar 1997 nr. 19, del VIII, Finansielle bestemmelser.

Folketrygdens inntekter i 2015 anslås til 303,9 mrd. kroner, med følgende hovedelementer: Trygdeavgift på 130,6 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 71), arbeidsgiveravgift på 171,1 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 72), samt enkelte mindre inntekter på til sammen 2,2 mrd. kroner (vederlag, gebyrer, ulike refusjoner, dividende mv., jf. kapitlene 5701, 5704 og 5705). Utgiftene utgjør til sammen 418,6 mrd. kroner.

Differansen mellom folketrygdens utgifter og inntekter innebærer et beregnet finansieringsbehov for folketrygden i 2015 på 114,7 mrd. kroner. En del av dekningen av folketrygdens utgifter skal skje gjennom tilskudd fra staten, dvs. uten henvisning til de store avgiftsordningene eller andre spesifiserte inntekter, jf. folketrygdloven § 23-10 tredje ledd. Utgiftene som dekkes ved direkte overføringer fra staten er anslått til 17,6 mrd. kroner for 2015, jf. romertallsvedtak II, Folketrygden.

2.6 Forslag til vedtak

De forslag til vedtak som legges fram i denne proposisjonen, er i de fleste tilfeller nærmere omtalt i Prop. 1 S for de enkelte departementene.

Enkelte bevilgninger blir bare omtalt i denne proposisjonen. Det gjelder blant annet bevilgningene til kap. 2309 Tilfeldige utgifter og kap. 5309 Tilfeldige inntekter, som omtales i avsnitt 2.4.17. Renter og avskrivninger fra statens forretningsdrift under kapitlene 5491 og 5603 omtales i avsnitt 3.2. Overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland, som er bevilget på kapitlene 2800 og 5800 i statsbudsjettet, omtales i avsnitt 3.4.

Statsbudsjettets finansieringsbehov dekkes gjennom lån bevilget på kap. 5999, jf. avsnitt 3.5.

3 Gruppering av budsjettets inntekter og utgifter etter art

3.1 Budsjettets samlede inntekter og utgifter

Dette kapittelet gir en oversikt over statsbudsjettets inntekter og utgifter, gruppert etter art, jf. boks 3.1. Regjeringens hovedprioriteringer i statsbudsjettet for 2015 er nærmere beskrevet i kapittel 1, mens det i kapittel 2 gis en oversikt over utgiftene under de ulike departementene. Prop. 1 S for de enkelte departementene gir mer utfyllende og detaljerte framstillinger av Regjeringens budsjettforslag.

Boks 3.1 Statsbudsjettets inndeling

Statsbudsjettet blir inndelt i kapitler som igjen er inndelt i poster, jf. § 4 i bevilgningsreglementet. Stortingets bevilgningsvedtak gjelder beløpet under den enkelte post. Kapitlene nummereres fortløpende i ulike nummerserier for de ulike departementene. Nummereringen av postene følger et fast mønster hvor postnummeret brukes som kode for hva slags type inntekt eller utgift det er tale om. Bevilgningsreglementet krever at inntektene og utgiftene skal inndeles i fire avdelinger. Dette skjer ved å inndele postnummerseriene i følgende avdelinger etter art:

Inntekter

Salg av varer og tjenester: Postene 1-29

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.: Postene 30-49

Overføringer fra andre: Postene 50-89

Tilbakebetalinger mv.: Postene 90-99

Utgifter

Statens egne driftsutgifter: Postene 1-29

Nybygg, anlegg mv.: Postene 30-49

Overføringer til andre: Postene 50-89

Utlån, statsgjeld mv.: Postene 90-99

De samlede inntektsbevilgningene på statsbudsjettet for 2015 er anslått til 1 606,4 mrd. kroner. Dette inkluderer petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Holdes disse utenom, anslås inntektene i 2015 til 987,0 mrd. kroner.

Tabell 3.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

Salg av varer og tjenester (Driftsinntekter) (postene 1-29)

134,0

139,4

4,0

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

24,9

29,0

16,4

Overføringer fra andre (postene 50-89)

1 271,6

1 334,7

5,0

Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

87,8

103,2

17,5

Sum inntekter

1 518,4

1 606,4

5,8

Kilde: Finansdepartementet

Forslaget til utgiftsbevilgninger på statsbudsjettet for 2015 utgjør samlet sett 1 739,1 mrd. kroner, medregnet petroleumsvirksomhet, overføring til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner. Sammenlignet med Saldert budsjett 2014 øker de samlede utgiftene med 157,9 mrd. kroner. Holdes petroleumsvirksomheten, overføringen til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner utenom, foreslås det utgifter på 1 161,2 mrd. kroner. Dette er en økning fra Saldert budsjett 2014 på 74,8 mrd. kroner.

Tabell 3.2  Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

Driftsutgifter (postene 1-29)

160,3

170,1

6,1

Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

72,0

84,1

16,9

Overføringer til andre (postene 50-89)

1 198,3

1 249,0

4,2

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99)

150,6

235,9

56,6

Sum utgifter

1 581,2

1 739,1

10,0

Kilde: Finansdepartementet

3.2 Gruppering av statsbudsjettets inntekter

3.2.1 Statsbudsjettets driftsinntekter (postene 1-29)

I Regjeringens budsjettforslag for 2015 utgjør driftsinntekter til sammen 139,4 mrd. kroner, jf. tabell 3.3.

Tabell 3.3 Driftsinntekter (postene 1-29)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

115,5

121,0

4,8

Andre driftsinntekter

18,5

18,4

-0,5

Sum driftsinntekter

134,0

139,4

4,0

Kilde: Finansdepartementet

Driftsinntekter fra statens petroleumsvirksomhet utgjør hoveddelen av de samlede driftsinntektene. Petroleumsvirksomheten omtales nærmere i avsnitt 3.4. I tillegg benyttes postene 1-29 på statsbudsjettets inntektsside for inntekter fra salg av varer og tjenester, for eksempel:

salg av materiell, publikasjoner og andre varer

utleie av materiell, bygninger og anlegg

oppdrag

gebyrer

tilfeldige inntekter

Statens forretningsdrift

Statens forretningsdrift vil i 2015 bestå av virksomheten under forvaltningsbedriftene Statsbygg, Garanti-instituttet for eksportkreditt (GIEK), Statens kartverk, Statens pensjonskasse og NVE Anlegg. Det budsjetteres med 2,1 mrd. kroner i inntekter under disse virksomhetene i 2015. Inntektsbevilgningene under statens forretningsdrift omfatter flere inntektsarter, men omtales samlet nedenfor.

Det samlede avskrivningsbeløpet for den statlige forretningsdriften føres under kap. 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift. Avskrivningene beregnes på grunnlag av bokført kapital per 31. desember året før budsjettåret. Det benyttes et lineært avskrivningssystem, der avskrivningstiden for ulike avskrivningsobjekter varierer med forventet levetid. Ved salg av eiendommer i Statsbygg avskrives også bokført verdi av eiendommene. Avskrivningene utgiftsføres under hver enkelt virksomhets driftsbudsjett. Avskrivningene beløper seg totalt til 982,6 mill. kroner i 2015.

Renter av statens kapital i forretningsdriften tas samlet til inntekt under kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift. Grunnlaget for renteberegningen er bedriftenes brutto investeringer fratrukket avskrivninger og bedriftenes egne avsetninger til investeringsformål. Rentesatsen for netto investeringsbidrag det enkelte år tilsvarer gjennomsnittlig rente på 5-års statsobligasjoner i 12-månedersperioden fram til 30. september året før budsjettåret. Renter av statens kapital i forretningsdriften foreslås budsjettert med 86,3 mill. kroner i 2015.

Avsetning til investeringsformål tas til inntekt under hver enkelt virksomhet som foretar slike avsetninger. Avsetningen utgjør en del av kontantoverskuddet fra driften som benyttes til å finansiere investeringer. Det aktuelle beløpet utgiftsføres på driftsbudsjettet under hver enkelt forvaltningsbedrift før driftsresultatet fastsettes, og avsetningene må derfor også føres opp på statsbudsjettets inntektsside. Samlede avsetninger til investeringsformål i 2015 er 1 048,0 mill. kroner.

I tabell 3.4 er inntekter på statsbudsjettet under statens forretningsdrift splittet opp. I tillegg til inntektene nevnt i tabellen er det også enkelte andre inntekter under forretningsdriften. Dette gjelder tilbakeføring fra gamle ordninger under GIEK og inntekter fra salg av utstyr og eiendom på til sammen 9,9 mill. kroner.

Tabell 3.4 Renter, avskrivinger og avsetninger til investeringsformål i 2015 for statens forretningsdrift

Mill. kroner

Avskrivinger

Renter

Avsetninger til investeringsformål

Statsbygg

839

70

1 030

Statens kartverk

17

2

0

Statens pensjonskasse

122

13

18

NVE Anlegg

5

1

0

Sum

983

86

1 048

Kilde: Finansdepartementet

Beregning av rente for mellomværende med statskassen

Forvaltningsbedriftenes mellomværende med statskassen kan betraktes som en bruks- og kassakredittkonto for håndtering av kortsiktige likviditetssvingninger. For samtlige virksomheter under statens forretningsdrift skal det beregnes renter av mellomværende med statskassen. Renten er knyttet opp mot renten på statssertifikater etter en nærmere bestemt beregningsregel, slik at den reflekterer rentenivået i Norge.

Kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift, post 81 Renter av mellomregnskapet, budsjetteres ikke.

3.2.2 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. er på 29,0 mrd. kroner i budsjettforslaget for 2015. Det er inntektene i forbindelse med nybygg, anlegg mv. i statens petroleumsvirksomhet som utgjør størstedelen av disse inntektene.

Tabell 3.5 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

22,8

26,7

17,1

Andre inntekter ifm. nybygg, anlegg mv.

2,1

2,3

8,7

Sum inntekter ifm. nybygg, anlegg mv.

24,9

29,0

16,4

Kilde: Finansdepartementet

Inntektspostene 30-49 deles i to grupper.

Postene fra 30 til 39 inneholder inntektsbevilgninger under statens forretningsdrift, herunder avskrivninger på statens kapital i statens forretningsdrift, avsetninger til investeringsformål, overføringer fra bedriftenes egne fond og andre fond, samt andre inntekter av statens forretningsdrift i forbindelse med bygg og anlegg, jf. omtalen ovenfor. Inntektene fra statens forretningsdrift i forbindelse med nybygg og anlegg mv. utgjør 2,0 mrd. kroner. I tillegg til statens forretningsdrift er det inntekter fra Bioforsk på 19,5 mill. kroner på postene 30-39.

Post 30 brukes også for avskrivninger under kap. 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten. Det foreslås inntekter på 26,7 mrd. kroner på denne posten i 2015.

Postene fra 40 til 49 gjelder salg av fast eiendom og tilskudd og refusjoner i forbindelse med statens bygge- og anleggsarbeider fra statlige særregnskap, kommuner og andre. Samlet utgjør disse inntektene 271,7 mill. kroner i 2015. Salg av eiendom fra Forsvaret utgjør den største inntektsposten.

3.2.3 Overføringer fra andre (postene 50-89)

Inntektspostene fra 50 til 89 på statsbudsjettets inntektsside deles inn i følgende undergrupper:

Postene fra 50 til 59 nyttes til overføringer fra andre statlige regnskaper, for eksempel statlige fond.

Postene fra 60 til 69 omfatter overføringer fra kommunesektorens forvaltningsbudsjetter.

Postene fra 70 til 79 brukes til statsskatt på formue og inntekt, avgifter på omsetning, produksjon og driftsmidler, avgifter på arv, dokumenter, spill og andre fiskalavgifter.

Under postene fra 80 til 84 føres renteinntekter, mens utbytte på aksjer, bøter, erstatninger, tilbakebetaling av gitte tilskudd mv. budsjetteres på postene 85-89.

Tabell 3.6 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

Postene 50-59

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

137,5

174,2

26,7

Øvrige overføringer fra andre statsregnskap

0,2

0,1

-43,1

Sum overføringer fra andre statsregnskap

137,7

174,3

26,6

Postene 60-69

Overføringer fra kommunesektoren

1,1

1,3

18,5

Postene 70-79

Inntekter under postene 70-79

1 080,8

1 094,8

1,3

Postene 80-89

Renter, utbytte mv.

52,0

64,3

23,6

Sum overføringer fra andre (postene 50-89)

1 271,6

1 334,7

5,0

Kilde: Finansdepartementet

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet øker med 36,7 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2014. For postene 70-79 øker inntektene med 14,0 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2014 til budsjettforslaget for 2015, mens inntektene på postene 80-89 øker med 12,3 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2014 til budsjettforslaget for 2015.

Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

Skatte- og avgiftsanslagene for 2015 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2014, hvor bl.a. ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er skatte- og avgiftsanslagene basert på vekstforutsetningene som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2015 for bl.a. sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og forslaget til kommunale og fylkeskommunale skattører.

Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 919,8 mrd. kroner i 2015. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Fra 2015 skal uføretrygd skattlegges som lønn. Dagens uføre får omregnet uførepensjonen slik at verdien av ytelsen etter skatt er om lag uendret. Reformen innebærer at påløpte skatteinntekter til det offentlige øker om lag like mye som uførepensjonene. Reformen bidrar til å heve veksten i anslåtte skatteinntekter i statsbudsjettet i 2015 og til å øke den nominelle veksten i statsbudsjettets utgifter.

Regjeringens forslag til budsjett innebærer nye bokførte skatte- og avgiftslettelser på 6,9 mrd. kroner i 2015. I tillegg kommer helårsvirkningen av skatte- og avgiftslettelsene i 2014 på om lag 3,1 mrd. kroner bokført. Påløpt utgjør skatte- og avgiftslettelsene fra 2014 til 2015 i underkant av 8,3 mrd. kroner.

Skatte- og avgiftsopplegget for 2015 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2013-2014) Skatter, avgifter og toll 2015.

Utbytte

Regjeringen foreslår samlede utbytteinntekter på 31,4 mrd. kroner i 2015. Av dette gjelder 15 mrd. kroner utbytte fra Statoil ASA, som inngår i kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten. Regjeringens forslag innebærer en økning i de samlede utbytteinntektene på 4,2 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2014.

Samlet utbytte fra selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning anslås til 15 mrd. kroner. Dette er en økning på 3,8 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2014. Økningen skyldes blant annet at det budsjetteres med et utbytte på 5,2 mrd. kroner fra Statkraft SF i 2015, mens det ikke ble tatt ut utbytte i 2014.

Andre store utbytter kommer fra Avinor, NSB, Statnett og Posten. Utbyttene er fastsatt i tråd med gjeldende utbyttepolitikk.

Regjeringen har i tråd med vanlig praksis ikke laget egne anslag på utbytte fra de børsnoterte selskapene i 2015, men teknisk videreført utbetalt utbytte per aksje i 2014.

Tabell 3.7 viser saldert budsjett for utbytte fra de enkelte selskapene i 2014 og forslag i 2015.

Tabell 3.7 Utbytte fra statlig eide selskaper

Mill. kroner

Kap

Post

Selskap

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

5656

85

Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementet²

11 219

14 989

33,6

5685

85

Statoil ASA

14 421

14 955

3,7

5622

85

Avinor AS

478

500

4,6

5611

85

NSB AS

260

300

15,4

5680

85

Statnett SF

0

287

-

5618

85

Posten Norge AS

217

200

-7,8

5692

85

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank

77

83

7,1

5652

85

Statskog SF

121

40

-66,9

5631

85/86

AS Vinmonopolet

30

30

0,0

5651

85

Selskaper under Landbruks- og matdepartementet¹

5

5

0,0

5693

85

Folketrygdfondet

1

2

36,4

5625

86

Innovasjon Norge/investeringsfond Nordvest-Russland og Øst-Europa

1

1

0,0

5616

85

Kommunalbanken AS

357

0

-100,0

5625

85

Innovasjon Norge/Lavrisikoordningen

17

0

-100,0

Sum utbytte

27 205

31 390

15,4

1 Veterinærmedisinsk oppdragssenter AS.

2 Norsk Hydro ASA, Telenor ASA, Statkraft SF, Kongsberg Gruppen ASA, DNB ASA, Yara International ASA, Argentum Fondsinvesteringer AS, Nammo AS, Flytoget AS, Cermaq ASA, Aker Kværner Holding AS, GIEK Kredittforsikring AS, Ambita AS, og Mesta AS.

Kilde: Finansdepartementet

3.2.4 Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

Postene fra 90 til 99 på statsbudsjettets inntektsside inneholder avdrag på lån fra staten, salg av statens aksjer og obligasjoner, samt opptak av lån. Postene beskriver endringer i sammensetningen av statens formue som framkommer i statens kapitalregnskap.

Tabell 3.8 Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

Statsbankene

72,7

78,3

7,7

Andre tilbakebetalinger

15,2

25,0

64,6

Sum tilbakebetalinger

87,8

103,2

17,5

Kilde: Finansdepartementet

Tilbakebetalingene anslås til 103,2 mrd. kroner i 2015. Dette er en økning på 15,4 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2014. Dette skyldes blant annet at avdragene på utestående fordringer under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportkreditt Norge AS, øker med 5,6 mrd. kroner. Videre er kapital i regionale forskningsfond på 6 mrd. kroner ført som tilbakebetaling til statskassen i budsjettforslaget for 2015. I budsjettforslaget er det også budsjettert med tilbakebetalinger på 8 mrd. kroner fra avdrag på egenbeholdning av statsobligasjoner i 2015. Siden det ikke er budsjettert med disse inntektene i Saldert budsjett 2014, bidrar også dette til å trekke opp de samlede tilbakebetalingene.

3.3 Gruppering av budsjettets utgifter

3.3.1 Driftsutgifter (postene 1-29)

Driftsutgifter budsjetteres over postene 1-29. Driftsutgiftene omfatter lønn til statsansatte og kjøp av varer og tjenester til statlige virksomheter, i tillegg til statens forretningsdrift. Det blir ikke bevilget driftsutgifter og driftsinntekter for statsaksjeselskap, statsforetak og statlige virksomheter som er omgjort til stiftelser, ettersom disse ikke er inkludert i statsbudsjettet. Det bevilges heller ikke driftsutgifter på postene 1-29 for statlige nettobudsjetterte virksomheter eller helseforetak. Samtidig er det enkelte utgifter som budsjetteres over postene 1-29 som har mer karakter av overføringer enn av drift. Dette gjelder bl.a. pensjoner til statsansatte mv. under Statens pensjonskasse.

I forslaget til statsbudsjett for 2015 utgjør driftsutgiftene samlet sett 170,1 mrd. kroner. Tabell 3.9 gir en oversikt over de største utgiftsområdene. Tabellen viser at store etater som Arbeids- og velferdsetaten, Forsvaret, samferdselsetatene og politi og påtalemyndighet står for de største driftsutgiftene.

Tabell 3.9 Driftsutgifter (postene 1-29)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

Forsvaret

31,1

31,3

0,4

Politi og påtalemyndighet

14,5

15,2

4,4

Statens pensjonskasse

10,0

11,5

14,8

Arbeids- og velferdsetaten

10,9

11,2

2,7

Statens vegvesen

10,1

11,0

8,8

Departementene og Statsministerens kontor

6,9

7,0

1,6

Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

6,5

6,9

6,0

Jernbaneverket og Statens jernbanetilsyn

6,2

6,6

5,4

Barne- og ungdomstiltak

6,1

6,5

6,6

Kriminalomsorg

3,9

4,0

2,5

Rettsvesen

2,4

2,5

4,9

Utlendingsdirektoratet

2,9

2,4

-17,2

Statens forretningsdrift

-0,5

-0,8

42,6

Øvrige direktorater mv.

15,8

15,7

-0,5

Tilfeldige utgifter, inkludert statlig lønnsoppgjør, trygdeoppgjør mv.

10,8

10,5

-2,8

Andre driftsutgifter

22,7

28,7

26,6

Sum driftsutgifter

160,3

170,1

6,1

Kilde: Finansdepartementet

I Regjeringens budsjettforslag utgjør Forsvarets driftsutgifter 18,4 pst. av de samlede driftsutgiftene. Med forslagene til økte driftsutgifter under Statens vegvesen, Jernbaneverket og Statens jernbanetilsyn, vil disse stå for 10,3 pst. av de samlede driftsutgiftene. Driftsutgiftene til politi og påtalemyndighet vil med Regjeringens budsjettforslag utgjøre 8,9 pst. av de samlede driftsutgiftene.

Mesteparten av utgiftene under Statens pensjonskasse i tabellen er utgifter til pensjoner til statsansatte mv. som dekkes etter lov om Statens pensjonskasse. De resterende omfatter arbeidsgiveravgift til folketrygden for arbeidsgiverdelen av pensjonsinnskuddet mv., samt erstatningsutbetalinger under forsikringsordningene og utgifter til særskilte pensjoner fra statskassen. Driftsresultatet til Statens pensjonskasse inngår i driftsresultatet til statens forretningsdrift i tabellen.

Driftsresultatet til statens forretningsdrift skal i henhold til bevilgningsreglementet føres opp i statsbudsjettets utgiftsdel. Denne bestemmelsen omfatter forvaltningsbedriftene under budsjettkapitlene 2445-2490. Driftsresultatet består av de ulike forvaltningsbedriftenes driftsinntekter fratrukket driftsutgifter, avskrivninger, renter og eventuelle avsetninger til reguleringsfond. Driftsresultatet føres på post 24. Brutto driftsinntekter i statens forretningsdrift tas inn i budsjettet på underpost som et negativt beløp, siden de føres på budsjettets utgiftsside. Et negativt tall for statens forretningsdrift i tabell 3.9 betyr dermed at det er et netto driftsoverskudd. Unntaket fra bruttoprinsippet gjelder bare driftsbudsjettet. For investeringsutgifter, tilskudd mv., følges bruttoprinsippet for føringer i statsbudsjettet også for forretningsdriften. Disse beløpene inngår i oversiktene over de ulike utgiftsartene nedenfor.

Selv om alle investeringer i forretningsdriften blir utgiftsført brutto, blir renter beregnet som om statens netto investeringsbidrag skulle være et lån fra statskassen, og det foretas avskrivninger på grunnlag av bokført kapital. Avskrivninger og renter blir ført som underposter på post 24, og det samlede avskrivnings- og rentebeløp for den samlede forretningsdriften tas til inntekt på statsbudsjettets inntektsside, jf. nærmere omtale av forretningsdriften i avsnitt 3.2.1.

For 2015 foreslås det bevilget 10,5 mrd. kroner på kap. 2309 Tilfeldige utgifter, post 01 Driftsutgifter. Denne bevilgningen går til å dekke utgifter til lønnsoppgjør for statsansatte, regulering av pensjoner mv. i folketrygden, takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, samt uforutsette utgifter i løpet av det kommende budsjettåret. På bakgrunn av dette vil ikke hele det bevilgede beløpet på denne posten bli regnskapsført som driftsutgifter ved regnskapsavslutningen.

3.3.2 Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Utgiftene til investeringer budsjetteres på postene 30-49, og omfatter nybygg og anlegg, vedlikehold, ombygginger og utstyrsanskaffelser som er så betydelige at de har karakter av investering. Bevilgningene på postene 30-49 gir imidlertid ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet, ettersom blant annet investeringer i helseforetakene finansieres med tilskudd over statsbudsjettet, og deler av vegutbyggingene finansieres med bompenger som ikke budsjetteres på statsbudsjettet.

Tabell 3.10 Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

30,0

38,0

26,7

Riksveganlegg

12,5

14,4

15,0

Forsvaret

10,9

11,5

6,0

Jernbaneverket

10,0

11,2

11,9

Statsbygg

2,0

2,7

34,8

Bygg utenfor husleieordningen

0,9

1,4

60,3

Øvrige direktorater mv.

3,2

2,9

-9,3

Andre investeringsbevilgninger

2,6

2,1

-19,2

Sum investeringer

72,0

84,1

16,9

Kilde: Finansdepartementet

Størstedelen av statens investeringer foretas innenfor petroleumsvirksomheten, Forsvaret og samferdselssektoren. I tillegg utgjør de statlige byggebevilgningene en stor del av investeringene. I Regjeringens budsjettforslag for 2015 øker bevilgningene på postene 30-49 med til sammen 12,2 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2014. Av dette utgjør økte investeringer innenfor petroleumsvirksomheten 8,0 mrd. kroner.

3.3.3 Overføringer til andre (postene 50-89)

Overføringer til andre budsjetteres på postene 50-89 i statsbudsjettet. Bevilgninger i denne kategorien utgjør over 70 pst. av de totale bevilgningene på utgiftssiden. Overføringen til Statens pensjonsfond utland og overføringene under folketrygden utgjør hoveddelen av disse bevilgningene.

Overføringene deles inn i tre faste undergrupper:

Overføringer til andre statsregnskap: Postene 50-59

Overføringer til kommuneforvaltningen: Postene 60-69

Andre overføringer: Postene 70-89

Tabell 3.11 Overføringer til andre (postene 50-89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok

2015

Endring i pst.

Postene 50-59

Overføring til Statens pensjonsfond utland

314,1

304,0

-3,2

Overføring til nettobudsjetterte virksomheter

36,4

38,4

5,7

Øvrige overføringer til andre statsregnskap (fond mv.)

11,1

12,0

8,7

Sum overføringer til andre statsregnskap

361,6

354,4

-2,0

Postene 60-69

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

151,0

152,7

1,1

Øvrige overføringer til kommuneforvaltningen

49,5

52,8

6,8

Sum overføringer til kommuneforvaltningen

200,4

205,5

2,5

Postene 70-89

Folketrygden

383,9

418,3

9,0

Øvrige overføringer

252,4

270,7

7,3

Sum andre overføringer

636,3

689,0

8,3

Sum overføringer til andre (postene 50-89)

1 198,3

1 249,0

4,2

Kilde: Finansdepartementet

Den største bevilgningen på 50-postene er overføringen fra statsbudsjettet til Statens pensjonsfond utland. Denne overføringen tilsvarer statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Postene 50-59 brukes også til overføringer til statlige institusjoner hvor drifts- og investeringsutgifter gis som en netto bevilgning. Slike institusjoner er underlagt departemental instruksjonsmyndighet og defineres ikke som selvstendige rettssubjekter. Blant annet er Norges forskningsråd, universitetene og de statlige høgskolene nettobudsjetterte virksomheter. Det vises til vedlegg 4 for nærmere oversikt over den samlede aktiviteten i disse virksomhetene og spesifikasjon av kontantbeholdningen i virksomhetene.

Overføringer til statlige fond eller avsetningskonti i Norges Bank budsjetteres også på overføringspostene til andre statsregnskap (postene 50-59). Når Stortinget har vedtatt en bevilgning, overfører det aktuelle departement midlene til fondet, og utbetaling fra fondene skjer dels i budsjettåret og dels i påfølgende år.

Postene 60-69 omfatter overføring til kommunenes og fylkeskommunenes forvaltningsbudsjetter. Overføringer til kommunesektoren gis dels som rammetilskudd over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett og dels som øremerkede tilskudd som bevilges over flere departementers budsjetter. Kommunesektoren har i tillegg inntekter fra blant annet skatter og gebyrer.

Utgiftspostene 70-89 omfatter overføringer til private, for eksempel husholdninger, organisasjoner, private bedrifter mv. I budsjettforslaget for 2015 er om lag 60 pst. av bevilgningene på disse postene utgifter under folketrygden. Postene omfatter også overføringer til statlige foretak som er organisert som selvstendige rettssubjekter. Dette gjelder blant annet tilskudd til de regionale helseforetakene. Overføringer til private utenom folketrygden og helseforetakene inkluderer et bredt spekter av ordninger som er forskjellige med hensyn til målgrupper, formål og bevilgningsstørrelse. Eksempler på slike overføringer er barnetrygd, kontantstøtte, AFP-tilskudd, tilskudd til internasjonale organisasjoner, bistandsmidler og renter på innenlandsk statsgjeld.

3.3.4 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90-99)

Postene 90-99 på statsbudsjettets utgiftsside inneholder bevilgninger som endrer sammensetningen av statens formue i kapitalregnskapet. De største postene i 2015 er avdrag på statsgjeld, utlån mv. til statsbankene, utlån i boliglånsordningen i Statens pensjonskasse og kapitalinnskudd i infrastrukturfondet og fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging.

Tabell 3.12 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90-99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

Lån mv. til statsbankene

103,1

104,1

1,0

Avdrag innenlandsk statsgjeld

0,0

61,4

-

Infrastrukturfondet

20,0

40,0

100,0

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

18,4

20,1

9,2

Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging

5,0

9,3

85,0

Andre lånetransaksjoner

4,2

1,1

-73,4

Sum utlån, statsgjeld mv.

150,6

235,9

56,6

Kilde: Finansdepartementet

Samlet øker utgiftene på postene 90-99 med 85,3 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2014. Dette skyldes hovedsakelig at det i 2015 skal betales avdrag på innenlandsk statsgjeld, mens det ikke er slike lån med forfall i 2014. Når avdrag på innenlandsk statsgjeld holdes utenom, øker samlede utlån mv. med 23,9 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2014.

Lån mv. til statsbankene i tabell 3.12 omfatter utlån gjennom Husbanken og Statens lånekasse for utdanning, samt lån til Innovasjon Norge og SIVA. Kapitalinnskudd i Kommunalbanken og utlån under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportkreditt Norge AS, er også medregnet her.

Det foreslås ikke lånetransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten i 2015.

3.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

3.4.1 Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Inntektene fra petroleumsvirksomheten omfatter skatt og avgift på utvinning, aksjeutbytte fra Statoil ASA og inntekter fra SDØE. Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter.

Tabell 3.13 Inntekter fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

SDØE – driftsresultat

115,5

121,0

4,8

SDØE – avskrivinger og renter

27,7

32,4

17,0

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

186,5

173,6

-6,9

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

14,4

15,0

3,7

Sum inntekter fra petroleumsvirksomheten

344,1

342,0

-0,6

Kilde: Finansdepartementet

Driftsresultat fra SDØE er anslått til 121,0 mrd. kroner for 2015. Det er en økning på 5,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2014. Mens det i Nasjonalbudsjettet 2014 var lagt til grunn en gjennomsnittlig oljepris på 600 kroner per fat i 2014, legges det nå til grunn en forventet pris på 656 kroner per fat i 2014 og 650 kroner per fat i 2015 målt i løpende priser.

De kalkulatoriske størrelsene avskrivninger og renter inngår som utgifter ved beregningen av SDØEs driftsresultat, samtidig som de føres som inntekter på egne poster. På denne måten skiller man ut den delen av driftsinntektene som dekker avskrivning av investeringer og finansieringskostnadene ved investeringene.

Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 173,6 mrd. kroner i 2015. Dette er 12,9 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2014 og 4,7 mrd. kroner lavere enn i anslag på regnskap for 2014.

Påløpte skatter og avgifter anslås til 174,0 mrd. kroner i 2014 og 173,2 mrd. kroner i 2015. Forskjellen mellom betalte skatter og påløpte skatter har sammenheng med reglene om innbetaling av terminskatt. Disse gjør at det er et etterslep i betalte skatter i forhold til påløpte skatter.

Ettersom det ikke foreligger offentlig informasjon med prognose for Statoil ASAs årsresultat for 2014, legges det i budsjettet for 2015 til grunn en teknisk videreføring av utbyttet fra Statoil ASA i 2014. Dette utgjør 15,0 mrd. kroner.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten består i hovedsak av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomhetens (SDØEs) andel av investeringene på norsk kontinentalsokkel. Budsjetterte utgifter for 2015 framgår av tabell 3.14.

Tabell 3.14 Utgifter til petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

SDØE – investeringer

30,0

38,0

26,7

Øvrige utgifter

0,0

0,0

-100,0

Sum utgifter til petroleumsvirksomheten

30,0

38,0

26,7

Kilde: Finansdepartementet

SDØEs andel av investeringene på sokkelen i 2015 forventes å bli 38 mrd. kroner. Dette er en økning på 8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2014, men i samsvar med anslag på regnskap for 2014.

Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er summen av inntekter fra petroleumsvirksomheten fratrukket utgiftene. Tabell 3.15 viser hvordan netto kontantstrøm framkommer. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er anslått til 304,0 mrd. kroner i 2015. Dette er 10,2 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2014.

Tabell 3.15 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

Inntekter SDØE

143,2

153,4

7,1

- Utgifter SDØE

30,0

38,0

26,7

+ Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

186,5

173,6

-6,9

+ Aksjeutbytte fra Statoil ASA

14,4

15,0

3,7

= Netto kontantstrøm

314,1

304,0

-3,2

Kilde: Finansdepartementet

3.4.2 Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet fra statsbudsjettets utgiftsside på kap. 2800 til Statens pensjonsfond utland. Sammen med avkastningen på Statens pensjonsfonds kapital utgjør denne overføringen fondets samlede inntekter.

Deler av fondets inntekter brukes til å dekke det oljekorrigerte underskuddet og overføres fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettets inntektsside. Det blir dermed avsatt midler i utenlandsdelen av Statens pensjonsfond dersom overføringen fra fondet til statsbudsjettet er lavere enn netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten. Det budsjetteres ikke med lånetransaksjoner til kjøp av aksjer og inntekter fra salg av aksjer innenfor petroleumsvirksomheten i 2015.

Grunnkapitalen i Statens pensjonsfond Norge stammer i hovedsak fra overskudd på trygderegnskapene etter innføringen av folketrygden i 1967 og fram til slutten av 1970-tallet. Avkastningen av midlene i Statens pensjonsfond Norge overføres ikke til statskassen, men legges løpende til denne delen av fondet.

Anslagene på overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland vil bli endret i løpet av budsjettåret, basert på oppdaterte anslag på kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten og statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd. Tilbakeføringen fra fondet for 2015 vil bli endelig fastsatt ut fra anslag på statsregnskapet i forbindelse med nysalderingen av budsjettet i desember 2015. Det følger av lov om Statens pensjonsfond at statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i sin helhet skal overføres til fondet. Denne overføringen fastlegges dermed endelig ut fra regnskapsførte netto petroleumsinntekter som framkommer først etter terminavslutning. Det innebærer at det vil kunne være avvik mellom den budsjetterte overføringen i nysalderingen og regnskapet.

Verdien i Statens pensjonsfond anslås til 5 724,0 mrd. kroner ved utgangen av 2014, mens anslaget for verdien ved utgangen av 2015 er på 6 206,1 mrd. kroner. Utlandsdelen av Statens pensjonsfond anslås til 5 545,0 mrd. kroner ved utgangen av 2014 og 6 015,4 mrd. kroner ved utgangen av 2015.

Tabell 3.16 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2014-2015

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

314,1

304,0

-3,2

- Overført til statskassen

137,5

174,2

26,7

+ Renter og utbytte

147,9

178,3

20,6

= Overskudd i Statens pensjonsfond

324,5

308,0

-5,1

Memo:

Anslått kapital i Statens pensjonsfond per 31.12.2015 (målt til markedsverdi)

6 206,1 mrd. kroner

Hvorav utlandsdelen utgjør

6 015,4 mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

3.5 Oppsummering. Saldering av statsbudsjettet og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes derfor av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger og bevilges over kap. 5999 Statslånemidler, post 90. Brutto finansieringsbehov anslås til 132,7 mrd. kroner i 2015. Bevilgningen til statslånemidler er en saldering av statsbudsjettets inntekter og utgifter medregnet lånetransaksjoner. Ved nysalderingen om høsten gjøres det et endelig vedtak om statslånemidler. Ved årsavslutningen blir statsregnskapet gjort opp, og det blir foretatt en endelig årsavslutningsrapportering slik at kap. 5999 viser bruttofinansieringsbehovet slik det framkommer i regnskapet. Brutto finansieringsbehov vil kunne avvike fra budsjettvedtaket i forbindelse med nysalderingen om høsten som følge av at det endelige regnskapet på de enkelte budsjettpostene vil kunne avvike noe fra de vedtatte bevilgningene.

Tabell 3.17 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2014

Gul bok 2015

Endring i pst.

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 293,0

1 328,9

2,8

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 430,5

1 503,2

5,1

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-137,5

-174,2

26,7

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

137,5

174,2

26,7

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

-

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

150,6

235,9

56,6

7.

Tilbakebetalinger mv.

87,8

103,2

17,5

8.

Utlån mv., netto (6-7)

62,8

132,7

111,3

9

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

62,8

132,7

111,3

Kilde: Finansdepartementet

4 Utviklingstrekk på statsbudsjettets utgiftsside i perioden 2009-2015

4.1 Innledning

I dette kapitlet presenteres realvekst for ulike områder i perioden 2009-2015. Beregningene av realvekst gir uttrykk for ressursbruken på utgiftssiden i budsjettet, og viser utviklingen i bevilgningene til politikkområder over tid, korrigert for prisstigning og endret oppgavefordeling.

Endringer i statsbudsjettets utgifter følger både av nye politiske prioriteringer og tidligere vedtak. Enkeltområder kan vise sterk eller svak utgiftsvekst som følge av demografiske endringer og lovfestede forpliktelser som pensjons- og trygdeutbetalinger.

På enkelte områder kan det over tid være store forbedringer i tjenesteleveranser uten økt ressursbruk. Økt produktivitet vil i mange statlige virksomheter bidra både til at flere tjenester blir produsert og til økt kvalitet. Denne forbedringen er imidlertid vanskelig å måle. Beregningene viser dermed ikke det fulle resultatet av politikken på området. Videre vil utviklingen i statens utgifter ikke nødvendigvis gi et godt uttrykk for prioriteringen av områder der skatte- og avgiftspolitikken er viktig for rammevilkårene.

Boks 4.1 Rammeoverføringer til kommuneforvaltningen

Flere offentlige velferdsordninger finansieres av kommunene. Dette gjelder blant annet barnehage, grunnskole, primærhelsetilbud og eldreomsorg. Beregningene for de statlige bevilgningene under disse områdene gir ikke et helhetlig uttrykk for den samlede offentlige ressursbruken. Rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner er ikke fordelt på de enkelte utgiftsformålene.

I perioden er det foretatt større endringer i oppgavefordelingen mellom staten og kommunene/fylkeskommunene, blant annet på samferdselsområdet som del av forvaltningsreformen i 2010. Videre er det innført økonomiske virkemidler som kommunal medfinansiering av spesialisthelsetjenesten og kommunal betalingsplikt for utskrivningsklare pasienter. I den sammenheng ble det overført om lag 5,6 mrd. kroner fra helseforetakene til kommunene fra og med 2012. Ordningen med kommunal medfinansiering foreslås avviklet i budsjettopplegget for 2015. Det er i beregningene foretatt korreksjoner for disse endringene slik at tallene skal bli sammenlignbare mellom år. Det samme er gjort for kompensasjon for opphevelse av vegfritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013. Fra 2011 er de øremerkede tilskuddene til barnehager innlemmet i rammetilskuddene til kommunesektoren. Det innebærer at veksten i utgiftene til barnehager under politikkområdet opplæring og barnehager bare inkluderer enkelte mindre statlige øremerkede bevilgninger til barnehager.

Det har vært justeringer av skattenes andel av samlede inntekter for kommunene/fylkeskommunene i løpet av perioden, noe som reflekteres i de statlige overføringene til kommuneforvaltningen. Disse endringene er det i hovedsak ikke korrigert for i rammeoverføringene til kommuneforvaltningen i beregningene i dette kapitlet. For en samlet omtale av kommuneøkonomien henvises til kap. 3.3 i Nasjonalbudsjettet 2015.

Beregningene tar utgangspunkt i tall fra statsregnskapet, budsjettets stilling for 2014 og forslag til budsjett for 2015. Det er i hovedsak korrigert for endringer i statsbudsjettets inndeling. Beregningen er basert på statsbudsjettets kapittel- og postinndeling for 2015-budsjettet, jf. nærmere omtale av datagrunnlaget og beregningsmetoden i boks 4.2.

Boks 4.2 Datagrunnlaget for beregningene

Grunnlagsdataene i dette avsnittet er hentet fra offisielle regnskaper, oppdatert budsjettets stilling for 2014 og forslaget i Gul Bok 2015. For noen bevilgninger har det vært nødvendig å foreta en skjønnsmessig gruppering. Lånetransaksjoner er i sin helhet holdt utenfor beregningene.

I perioden har det vært funksjonsendringer mellom departementene, omlegginger i budsjetteringspraksis og omorganiseringer av statlige virksomheter. Det er derfor foretatt flere korreksjoner for at dataene skal bli sammenlignbare mellom år. Det gjelder f.eks. overgang til nettobudsjettering og omdanning av statlige virksomheter. Merverdi-reformen i 2015 innebærer at betaling av merverdiavgift utgiftsføres på et samlekapittel i stedet for under den enkelte utgiftsposten. Utgiftene berørte kapitler er korrigert bakover i tid ved å foreta et tilsvarende uttrekk som i 2015 i årene tilbake til 2009. Dette medfører at det for enkelte områder ikke nødvendigvis er samsvar mellom de tallene som er brukt her og de som finnes i andre offisielle dokumenter.

Videre kan det i enkelte tilfeller, på grunn av store overførte beløp mellom budsjettårene, merinntektsfullmakter o.l., gi feil inntrykk å sammenligne budsjettet i ett år med regnskapstall for foregående år.

Alle beløp er oppgitt i nominelle priser. For årene 2009-2013 er det tatt utgangspunkt i regnskapstall, mens 2014-tallene er budsjettets stilling inkludert tilleggsbevilgninger i 1. halvår 2014. En har for 2014 fordelt virkningen av lønnsoppgjøret for staten våren 2014.

Realveksten er beregnet ved hjelp av prisindekser fra Statistisk sentralbyrå, blant annet fra nasjonalregnskapet, og Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene. De ulike prisindeksene er valgt for å gi et best mulig uttrykk for utgiftsveksten på de ulike formålsgruppene gitt sammensetningen av utgiftene på utgiftsarter. Deflatorene som er benyttet i beregningene gjelder for relativt brede grupper som statlig lønn, andre driftsutgifter, investeringer og overføring til kommeforvaltningen og private og vil således ikke være presise for enkeltområder. Tallene for realvekst vil i disse tilfellene ikke gi et fullt ut dekkende uttrykk for ressursinnsatsen de enkelte årene målt i faste priser.

Realveksten er beregnet basert på bruken av innsatsfaktorer i de enkelte statlige virksomheter. En forventet årlig vekst i produktiviteten i statlige virksomheter vil dermed ikke inngå i realveksten presentert i dette kapitlet.

4.2 Samlet utgiftsvekst for statsbudsjettet

Figur 4.1 viser statsbudsjettets reelle, underliggende utgiftsvekst (medregnet folketrygden) i perioden 2009-2015. Den reelle, underliggende utgiftsveksten i 2015 er om lag på linje med den gjennomsnittlige realveksten siden 2001 og perioden 2005 – 2013.

Den forholdsvis lave utgiftsveksten i 2010 må ses i sammenheng med de finanspolitiske tiltakene i 2009 for å motvirke finanskrisen og det markerte tilbakeslaget i internasjonal økonomi. Dette ga et ekstraordinært høyt utgiftsnivå i 2009. På bakgrunn av det høye utgiftsnivået i 2009 ble veksten i statsbudsjettets utgifter lav fra 2009 til 2010.

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2014 til 2015 anslås til 2,3 pst., som er 0,8 prosentenheter lavere enn anslått vekst for 2014.

Figur 4.1 Reell, underliggende utgiftsvekst på statsbudsjettet, prosentvis vekst. Regnskap 2009-2013. Anslag på regnskap 2014. Gul Bok 2015

Kilde: Finansdepartementet, Statistisk sentralbyrå

4.3 Realvekst i statsbudsjettets utgifter på politikkområder

Tabell 4.1 og figur 4.2 viser årlig realvekst oppgitt i prosent på politikkområder. Figur 4.3 viser utgiftenes størrelse i 2015. Tabellen og figurene inkluderer regnskapstall og bevilgninger i statsregnskapet og statsbudsjettet, eksklusive folketrygden. Folketrygden er omtalt i avsnitt 4.4.

Bevilgninger over statsbudsjettet i mrd. kroner fordelt på politikkområder i nominelle priser og gjennomsnittlig årlig realvekst

Nominell verdi

Gjennomsnittlig årlig realvekst

Politikkområde

2009

2013

2014

2015

2009-2013

2013-2015

2014-2015

Internasjonal bistand¹

22,1

25,5

26,0

26,8

-0,1 %

-0,5 %

0,0 %

Utdanning

- Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager

7,8

9,7

10,9

11,7

2,2 %

7,0 %

4,5 %

- Høyere utdanning og fagskoler

38,6

45,7

48,0

50,3

1,1 %

2,0 %

1,9 %

Kulturformål inkl. kirke

8,9

11,3

12,1

12,4

2,5 %

1,7 %

-0,8 %

Rettsvesen og beredskap inkl. Svalbardbudsjettet

19,4

26,2

28,3

29,4

4,1 %

3,1 %

1,3 %

Utlendingsområdet inkl. integrering av innvandrere

9,0

11,3

12,2

12,9

2,6 %

3,8 %

2,8 %

Kommunal og modernisering (uten kommunale rammetilskudd)

12,9

14,9

15,0

15,5

0,7 %

-0,7 %

0,5 %

Arbeid og sosiale formål

31,6

33,8

35,0

35,3

-1,9 %

-0,6 %

-1,6 %

Helse

- Spesialisthelsetjenesten

95,2

115,9

123,7

129,0

1,5 %

2,3 %

1,1 %

- Andre helseformål

9,1

10,9

11,8

13,3

1,7 %

7,8 %

9,7 %

Barn, familie og likestilling

23,9

26,7

26,2

27,5

0,6 %

-0,9 %

2,5 %

Næringsformål

- Næring og fiskeri

9,7

10,0

11,4

11,1

-2,9 %

2,6 %

-4,8 %

- Landbruk og mat

15,0

16,9

17,3

17,1

-0,7 %

-2,7 %

-4,2 %

- Olje- og energi ekskl. statlig petroleumsvirksomhet

5,2

6,1

5,8

5,9

0,6 %

-4,4 %

-0,9 %

Samferdselsformål

- Veg og jernbaneformål

24,6

37,1

43,3

47,8

7,9 %

10,5 %

7,4 %

- Andre samferdselsformål

4,6

6,0

6,1

6,6

3,3 %

2,2 %

4,6 %

Forsvarsformål

32,3

36,3

37,0

38,6

-0,6 %

0,5 %

1,9 %

Klima og miljø

4,5

7,1

7,8

7,8

8,5 %

1,4 %

-3,8 %

Statlig administrasjon, EØS-finansieringsordningene mv.

17,4

19,5

21,6

23,4

-0,8 %

6,8 %

6,0 %

Rammetilskudd til kommuneforvaltningen

110,7

144,7

152,4

160,6

Kompensasjon for merverdiavgift til offentlig forvaltning og private

20,5

23,8

26,3

27,2

Renter på statsgjeld

20,3

12,3

10,9

13,0

Statlig petroleumsvirksomhet

24,7

33,6

38,0

38,0

1 Politikkområdet Internasjonal bistand inkluderer ikke bevilgninger til klima- og skogsatsingen over Klima- og miljødepartementet, ODA-godkjente flyktningutgifter eller innskudd av grunnfondskapital i Norfund. Bevilgningene til klima- og skogsatsingen og ODA-godkjente flyktningutgifter inngår i øvrige politikkområder og tabellen inneholder ikke kapitaltransaksjoner.

Kilde: Finansdepartementet

Bevilgningene til internasjonal bistand som administreres av Utenriksdepartementet, har vært om lag reelt uendret i perioden 2009 til 2015. Flyktningutgifter i Norge og klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet er ikke inkludert i kategorien for internasjonal bistand i tabell 4.1 for å unngå overlapp med øvrige kategorier. Norge rapporterer imidlertid også disse utgiftene som ODA-godkjent bistand i tråd med OECDs kriterier. Bevilgninger til grunnfondskapital i Norfund rapporteres også som ODA-godkjent bistand, men inngår heller ikke i utgiftene i tabell 4.1 siden oversikten ikke inkluderer kapitaltransaksjoner (90-poster).

Utgiftene i politikkområdet statlige bevilgninger til opplæring og barnehager gjelder i all hovedsak bevilgninger til grunnopplæring (herunder kvalitetsutvikling og private skoler), statlige øremerkede tilskudd til barnehager og voksenopplæring. Den høye veksten en har hatt i hele perioden kan i stor grad tilskrives veksten i tiltak for kvalitetsutvikling i grunnopplæringen og fram til 2013 i tilskuddene til private skoler. Veksten i grunnopplæringen ble spesielt sterk i 2014 blant annet på grunn av innføring av støtte til videreutdanning for lærere og skoleledere. I tillegg bidro bevilgninger til Narviksentret og økte bevilgninger til program for basiskompetanse i arbeidslivet til realveksten fra 2013 til 2014. Økte øremerkede tilskudd til barnehageformål bidro til sterkere vekst både i 2014 og 2015.

Høyere utdanning og fagskoler består i hovedsak av bevilgninger til universiteter, høyskoler, fagskoler og forskningsbevilgninger under Kunnskapsdepartementet. Utgiftene til høyere utdanning utenom forskning har hatt en gjennomsnittlig vekst på om lag 1 pst. per år i perioden 2009-2013. Regjeringens forslag til endringer i stipender fra Statens lånekasse, hovedsakelig i grunnstipendordningen, reduserer veksten utenom forskning til om lag ¾ pst. fra 2014 til 2015. Under Kunnskapsdepartementets forskningsbevilgninger økes bevilgningene til EUs rammeprogram for forskning vesentlig fra 2014 til 2015. Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU) publiserer årlig en oversikt over nivået på de samlede bevilgningene til forskning og utvikling (FoU) på statsbudsjettet og utviklingen over tid, jf. omtale i avsnitt 4.5.

Innenfor politikkområdet kirke og kultur har veksten i utgiftene variert mye fra år til år. Den gjennomsnittlige årlige veksten i perioden 2009 til 2013 har vært på 2,5 pst. Fra 2014 til 2015 forventes bevilgningene til kirke og kultur over statsbudsjettet å bli redusert med om lag ¾ pst. Regjeringen gjennomfører i 2015 en omlegging til ny tippenøkkel. Forslaget innebærer at staten ikke lenger mottar en andel av overskuddet fra Norsk Tipping. Det anslås å gi økte tildelinger utenfor statsbudsjettet til idrettsformål med 332 mill. kroner og til kulturformål med 122 mill. kroner. I forhold til 2014 er dette en nominell økning på hhv. 17,9 pst. og 24,6 pst.

Rettsvesen og beredskap er trappet kraftig opp i perioden 2009 til 2013 med en gjennomsnittlig årlig vekst på 4,1 pst. Den kraftige veksten i denne perioden skyldes blant annet investeringer i landsdekkende Nødnett og bemanningsøkninger i politiet. I 2014 var det 1 100 flere politiårsverk i etaten enn i 2009. Regjeringen viderefører denne utviklingen og legger til rette for bemanningsøkning i politiet på om lag 400 årsverk i 2015. Til sammen øker det høye nivået på bevilgningene til rettsvesen og beredskap med 3,1 pst. fra 2013 til 2015.

Veksten i bevilgningene under utlendingsområdet som omfatter Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda samt integrering av innvandrere, varierer sterkt fra år til år som følge av variasjoner i tilstrømningen av asylsøkere og flyktninger. Det er først og fremt bevilgningene til integreringstilskudd til flyktninger som har holdt den gjennomsnittlige veksten oppe i perioden. Selv om en legger til grunn vesentlige lavere utgifter i Utlendingsdirektoratet i 2015 enn i 2014, bidrar en reell vekst på 9 pst. i bevilgningene til integrering av innvandrere til at det samlede politikkområdet vokser med knapt 3 pst. fra 2014 til 2015.

Politikkområdet kommunal og modernisering omfatter tjenesteyting fra statlige fellestjenester, støtte til politiske partier og Sametinget, valgutgifter, Datatilsynet, Personvernnemda, statens eiendomsforvaltning, statens IKT-politikk, Fylkesmannsembetene, regional utvikling, Kartverket samt bolig- og bomiljøtiltak inkludert Husbanken og bostøtte. Statlig byggeaktivitet og Statsbygg er også inkludert i denne gruppen. Grunnet igangsettelse og avslutning av byggeprosjekter vil utgiftene til statlig byggevirksomhet kunne variere betydelig mellom enkeltår. Tilskudd til regional utvikling og forventet utbetaling av bostøtte reduseres fra 2014 til 2015. Samlet øker det reelle bevilgningsnivået på politikkområdet moderat fra 2014 til 2015.

Politikkområdet arbeid og sosiale formål har vist en reell nedgang i bevilgningsnivået gjennom hele perioden 2009 til 2015 til tross for økte tilskudd til Statens pensjonskasse fra 2013 til 2015. Når reduksjonen blir på hele 1,6 pst. fra 2014 til 2015 skyldes det to forhold. Engangsbevilgningene i 2014 for å kompensere pionerdykkerne i Nordsjøen øker bevilgningsnivået i 2014 uten at dette blir videreført i 2015. Videre blir første delprosjekt av IKT-moderniseringen i Arbeids- og velferdsetaten faset ut, noe som innebærer reduserte utgifter i 2015.

Figur 4.2 Årlig gjennomsnittlig realvekst på politikkområder i perioden 2009-2013 og fra 2013 til 2015

Kilde: Finansdepartementet

Figur 4.3 Statsbudsjettets utgifter i 2015, mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Bevilgningene til spesialisthelsetjenesten har reelt økt med 1,5 pst. i årlig gjennomsnitt i perioden 2009 til 2013. Den årlige reelle veksten er anslått til å bli på 2,3 pst. fra 2013 til 2015, og 1,1 pst. fra 2014 til 2015. Disse tallene omfatter bevilgninger til investeringslån, som helseforetakene tilbakebetaler over tid. Disse bevilgningene svinger mye fra år til år, blant annet avhengig av framdriften i tidligere igangsatte prosjekter. Dersom man ser bort fra investeringslån, har den gjennomsnittlige veksten vært 1,4 pst. i årlig gjennomsnitt fra 2009 til 2013. Veksten fra 2013 til 2015 er da i gjennomsnitt 3,0 pst, og fra 2014 til 2015 1,9 pst.

Tilbakebetaling av driftskreditter til statsbudsjettet og avdrag på investeringslån er fratrukket de samlede utgiftene. Veksten er korrigert for endret ansvarsfordeling mellom sykehusene og kommuneforvaltningen i forbindelse med Samhandlingsreformen i 2012 og forslaget om å avvikle ordningen med kommunal medfinansiering i 2015. Samtidig er bevilgningen i 2009 på 7,3 mrd. kroner for å dekke opparbeidede driftskreditter i perioden 2002 til 2008 holdt utenfor beregningene.

Politikkområdet helse består, i tillegg til utgifter til spesialisthelsetjenesten (sykehusdrift), av tiltak for folkehelsen, helseforvaltning, støtte til helse- og omsorgstjenester i kommunene, tannhelse og oppbygging av kunnskap og kompetanse innen området. Det har i perioden 2009 til 2013 vært en gjennomsnittlig årlig reell vekst på 1,7 pst. til helseutgifter utenom spesialisthelsetjenesten. I 2015 forventes veksten å bli på 9,7 pst. reelt. Bakgrunnen for den sterke veksten er en satsing på omsorgssektoren innen kommuneforvaltningen gjennom øremerkede tilskudd. Viktig i denne sammenheng er regjeringens satsinger innen dagaktivitetstilbud for demente, samt utvikling av kompetanse og innovasjon. I tillegg er det en sterk økning i investeringstilskuddet til sykehjemsplasser og omsorgsboliger i kommunene.

Politikkområdet barn, familie og likestilling omfatter barne- og familievern, barnetrygd og kontantstøtte og tiltak på likestillings- og forbrukerområdet. Politikkområdet har gjennomsnittlig blitt redusert med 0,6 pst. fra 2009 til 2013. Det er først og fremst bevilgningene til refusjon av kommunale utgifter til barnevernstiltak for enslige, mindreårige asylsøkere og flyktninger som har bidratt til vekst. Satsene for barnetrygd er holdt nominelt uendret i perioden. Det innebærer en reell nedgang i utbetalt barnetrygd. Utbetalt samlet kontantstøtte til småbarnsforeldre ble i perioden 2009 til 2013 redusert med gjennomsnittlig 7 pst. per år. Denne utviklingen er reversert gjennom vekst i bevilget og foreslått bevilget kontantstøtte i henholdsvis 2014 og 2015. Samlet sett forventes realveksten fra 2014 til 2015 å bli på om lag 2,5 pst. på politikkområdet barn, familie og likestilling.

I gruppen næringsformål (eksklusive statlig petroleumsvirksomhet) har bevilgningene til alle undergruppene næring og fiskeri, landbruk og mat og olje og energi blitt redusert i perioden 2009 til 2015.

Området næring og fisk vokste reelt fra 2013 til 2014 blant annet på bakgrunn av økte bevilgninger til fiskeriformål inklusiv marin forskning og utvikling. Disse bevilgningene er videreført i 2015. Når området likevel viser en reell nedgang på nesten 5 pst. fra 2014 til 2015 skyldes det ekstraordinært høye bevilgninger til ordningen med såkornfond under Innovasjon Norge i 2014 og at bevilgningene til støtte for kapitalvareeksport reduseres i 2015.

Området landbruk og mat gjelder i hovedsak bevilgninger i forbindelse med jordbruksavtalen. Den årlige realveksten i budsjettstøtten over jordbruksavtalen har lenge vært negativ, noe som blant annet må ses i sammenheng med reduksjonen av antall næringsdrivende. Støtten per bruk og per årsverk har imidlertid økt de senere årene. Jordbrukspolitikken føres med flere virkemidler enn de direkte tilskuddene. Målprisene og jordbruksfradraget er økt vesentlig de senere årene. I perioden 2009-2014 har antall årsverk i jordbruket blitt redusert med i overkant av 2 pst. per år. I samme periode har jordbruksavtalen lagt til rette for en nominell inntektsvekst på om lag 38 pst.

Området olje og energi (eksklusive statlig petroleumsvirksomhet) inkluderer oljeadministrasjon som Oljedirektoratet og Petoro AS, Norges vassdrags- og energidirektorat, Enovas satsing på energi- og klimateknologi, overføring til Norges forskningsråd og tiltak for å fremme CO₂-håndtering. Bevilgningene til CO₂-håndtering avhenger av hvorvidt det finnes aktuelle prosjekter, og kan variere fra år til år. Perioden sett under ett har hatt realvekst, ved at bevilgningene har økt fra 1,2 mrd. kroner i 2009 til 2,1 mrd. kroner i 2015.

Utgiftene til samferdsel samlet sett økte i gjennomsnitt med vel 7 pst. per år i perioden 2009-2013. Oppfølging av Nasjonal transportplan 2010-2019 bidrar særlig til økte utgifter til veg og jernbane i perioden. Den gjennomsnittlig årlige realveksten for veg- og jernbaneområdet er på knapt 8 pst. i denne perioden. Bevilgningsøkningen til vegformål i 2013 som gjelder kompensasjon for opphevelsen av veifritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013, er korrigert for i beregningene. Det er også korrigert for oppgaveendringer i forbindelse med forvaltningsreformen der fylkeskommunene fra og med 2010 overtok ansvaret for en del av det statlige vegnettet. Veg- og jernbanebevilgningene er anslått gjennomsnittlig å øke med 10,5 pst. årlig fra 2013 til 2015. Den årlige veksten i andre samferdselsformål enn veg og jernbane har gjennomsnittlig vært på 3,3 pst. fra 2009 til 2013. Veksten fra 2014 til 2015 for samme formål er anslått til 4,6 pst.

Utgiftene til forsvarsformål har i perioden 2009-2013 hatt en årlig reduksjon 0,6 pst. i gjennomsnitt. En har da korrigert for innføring av bruttobudsjettering av Forsvarsbygg fra 2011. Utgifter til redningshelikopter som dekkes av Justis- og beredskapsdepartementet er holdt utenfor forsvarsformål og ført under justisområdet. Forsvarsutgifter anslås å øke med knapt 2 pst. fra 2014 til 2015.

Klima og miljø består av utgifter til miljøtiltak under Klima- og miljødepartementet. Miljøpolitikken føres i stor grad ved hjelp av skatter, avgifter og regulering. Utgiftene alene gir derfor ikke et fullstendig uttrykk for de samlede politiske prioriteringene innen dette området. Det har vært en kraftig vekst i bevilgninger til formålet fram til 2013. Hovedforklaringen ligger i en økning i klima- og skogsatsingen fra 0,9 mrd. kroner i 2009 til 2,2 mrd. i 2013. I denne perioden har utgiftene til klima- og skogsatsingen vokst reelt med vel 21 pst. gjennomsnittlig per år. Internasjonal klima- og skogsatsing forventes også å vokse reelt med i underkant av 14 pst. fra 2013 til 2014. Regjeringen viderefører det høye bevilgningsnivået i 2014 i 2015-budsjettet. Når de samlede bevilgningene til klima- og miljøtiltak reduseres fra 2014 til 2015, skyldes dette i hovedsak reduserte bevilgninger til statlig erverv for nasjonalparker og skogvern i 2015.

Politikkområdet statlig administrasjon, EØS-finansieringsordningene mv. omfatter i hovedsak utgifter til Kongehuset, Stortinget, Regjeringen, administrasjonen av departementene og deler av budsjettene til Utenriksdepartementet og Finansdepartementet som har karakter av fellesadministrasjon, herunder EØS-finansieringsordningene. I perioden 2009-2013 ble utgiftene til kategorien redusert med en gjennomsnittlig årlig rate på 0,8 pst. Fra 2013 til 2015 økte utgiftene gjennomsnittlig med 6,8 pst. per år. Dette må særlig ses i lys av at utgiftene til EØS-finansieringsordningene økte fra 1,9 mrd. kroner i 2013 til 4,5 mrd. kroner i 2015. Utbetalinger under EØS-finansieringsordningene øker kraftig fra 2014 til 2015 med en reell vekst i overkant av 20 pst. og er hovedforklaringen til vekst mellom disse årene. I tillegg bidrar byggeprosjekter under Stortinget til realvekst fra 2013 til 2015.

I tabellen framkommer tall for rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner. Ettersom rammetilskudd kun er én av flere finansieringskilder for kommuner og fylkeskommuner, er det ikke beregnet realvekst for dette området. Videre kan rammetilskuddene endres betydelig mellom år som følge av innlemming av øremerkede tilskudd og fastsettelsen av skattørene for kommunene og fylkeskommunene. Det er i tabell 4.1 korrigert for store reformer som påvirker nivået på rammetilskuddene. De viktigste er forvaltningsreformen i 2010, som ga fylkeskommunene et større ansvar for veinettet i Norge, og Samhandlingsreformen i 2012 som bl.a. innførte kommunal medfinansiering av spesialisthelsetjenesten. Kommunal medfinansiering avvikles i regjeringens budsjettforslag for 2015. Når en beregner den samlede underliggende realveksten i statsbudsjettet medregnet folketrygden korrigeres ofte de kommunale rammetilskuddene for skatteendringer som påvirker veksten i kommuneforvaltningens økonomi. Det er ikke korrigert for endringer i skattereglene i tabell 4.1. Kommuneøkonomien omtales utførlig i den årlige kommuneproposisjonen og av Det tekniske beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Det gis årlig et betydelig beløp i kompensasjon for merverdiavgift til kommuner, statlige virksomheter og private. I tabell 4.1 er ikke disse bevilgningene fordelt på formål.

Utgiftene til renter av statsgjelden varierer dels som følge av statens lånestrategi og endringer i rentenivået. Bevilgningene er et resultat av tekniske forutsetninger om låneopptak og renteutviklingen mer enn prioriteringer i budsjettet. I Norge dekkes også det oljekorrigerte underskuddet av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettets renteutgifter er dermed uavhengig av den oljekorrigerte balansen på statsbudsjettet.

Statlig petroleumsvirksomhet omfatter utgifter til statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) og utgifter i forbindelse med disponering av innretninger på kontinentalsokkelen. Utgiftene til petroleumsvirksomheten varierer til dels betydelig mellom år. Det er særlig investeringsutgiftene som varierer mye.

4.4 Utgiftsutviklingen i folketrygden – realvekst

Tabell 4.2 viser realveksten i folketrygdens utgifter i faste 2015-kroner og i prosent. Utgiftsformålene er delt inn i forholdsvis ensartede grupper, jf. fotnote til tabellen. Dagpenger mv. er ikke inkludert i tabellen. Beløpene for perioden 2009–2013 er basert på regnskapstall, mens beløpene for 2014 er anslag på regnskap. For 2015 brukes utgiftsanslag ved uendret regelverk fra 2014 til 2015.

For sykepenger og foreldrepenger framkommer realveksten ved at utgiftene justeres for lønnsutviklingen. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uførepensjon, alderspensjon, enslige forsørgere og etterlatte justeres for utviklingen i folketrygdens grunnbeløp (G). For de øvrige ytelsene vises det til forklaringer i fotnote til tabellen. Hensikten er at realveksttallene i hovedsak skal reflektere endringer i volum på de enkelte folketrygdytelsene, for eksempel antall alderspensjonister. Fordi justeringsfaktorene varierer mellom ordninger, vil samme nominelle vekst kunne gi utslag i ulik realvekst.

Tabellen illustrerer blant annet endringer i sykepengeutgiftene som følge av endringer i fraværstilbøyeligheten og antall sysselsatte. Økningen i utgiftene til alderspensjon skyldes økning i antall pensjonister og økt poengopptjening. For uførepensjon (uføretrygd fra 2015) og andre stønader illustrer tallene hovedsakelig endringer i antall mottakere.

Samlet sett har det vært en realvekst i folketrygdens utgifter hvert år siden 2009. Utgiftsveksten i disse rettighetsbaserte ordningene har begrenset handlingsrommet i budsjettpolitikken i betydelig grad, og det forventes at dette vil gjelde også i de kommende årene. Framskrivninger av folketrygdens utgifter utenom dagpenger mv. viser en utgiftsvekst på vel 11 mrd. kroner hvert år i treårsperioden 2016-2018, tilsvarende en samlet vekst på 33,2 mrd. kroner, jf. omtale av flerårige budsjettkonsekvenser i kap. 5. Veksten framover drives hovedsakelig av økte utgifter til alderspensjon.

Utviklingen i folketrygdens utgifter etter stønadstype 2009-2015. Realvekst i mill. 2015-kroner1

Stønadsutgifter: ²

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Sykepenger

44 970

41 360

39 820

38 260

38 790

39 050

39 360

vekst i mill. kroner

4 540

-3 610

-1 540

-1 560

530

260

310

vekst i pst.

11,2

-8,0

-3,7

-3,9

1,4

0,7

0,8

Arbeidsavklaringspenger

37 160

39 780

40 810

39 110

37 910

35 700

33 730

vekst i mill. kroner

3 510

2 620

1 030

-1 700

-1 200

-2 210

-1 970

vekst i pst.

10,4

7,1

2,6

-4,2

-3,1

-5,8

-5,5

Uførepensjon/uføretrygd

74 180

75 020

75 680

77 220

76 430

76 690

78 080

vekst i mill. kroner

240

840

660

1 540

-790

260

1 390

vekst i pst.

0,3

1,1

0,9

2,0

-1,0

0,3

1,8

Alderspensjon

139 140

143 880

154 190

164 690

173 560

182 350

190 180

vekst i mill. kroner

3 750

4 740

10 310

10 500

8 870

8 790

7 830

vekst i pst.

2,8

3,4

7,2

6,8

5,4

5,1

4,3

Enslige forsørgere og etterlatte

7 200

7 000

6 720

6 390

6 190

5 760

5 510

vekst i mill. kroner

-150

-200

-280

-330

-200

-430

-250

vekst i pst.

-2,0

-2,8

-4,0

-4,9

-3,1

-6,9

-4,3

Foreldrepenger

17 270

17 820

18 220

18 220

18 260

18 660

19 010

vekst i mill. kroner

1 210

550

400

0

40

400

350

vekst i pst.

7,5

3,2

2,2

0,0

0,2

2,2

1,9

Medisiner og hjelpemidler

15 820

16 520

16 000

16 390

16 330

17 610

18 830

vekst i mill. kroner

80

700

-520

390

-60

1 280

1 220

vekst i pst.

0,5

4,4

-3,1

2,4

-0,4

7,8

6,9

Andre helseformål

14 080

14 640

14 880

15 290

15 520

16 170

16 620

vekst i mill. kroner

730

560

240

410

230

650

450

vekst i pst.

5,5

4,0

1,6

2,8

1,5

4,2

2,8

Øvrige stønader

4 000

3 960

3 970

3 960

3 900

3 840

3 840

vekst i mill. kroner

60

-40

10

-10

-60

-60

0

vekst i pst.

1,5

-1,0

0,3

-0,3

-1,5

-1,5

0,0

Sum:

353 820

359 980

370 290

379 530

386 890

395 830

405 160

vekst i mill. kroner

13 970

6 160

10 310

9 240

7 360

8 940

9 330

vekst i pst.

4,1

1,7

2,9

2,5

1,9

2,3

2,4

1 Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uførepensjon, alderspensjon, enslige forsørgere og etterlatte er deflatert med veksten i folketrygdens grunnbeløp (G). For sykepenger og foreldrepenger benyttes gjennomsnittlig årslønnsvekst. Andre helseformål er justert med dels konsumprisindeksen og dels lønnsvekst. For medisiner er det lagt til grunn at den observerte prisstigningen motsvares av en kvalitetsforbedring, slik at de nominelle tallene gir et dekkende uttrykk for realveksten. Hjelpemidler og øvrige stønader er justert med konsumprisindeksen.

2 Sykepenger omfatter kap. 2650 unntatt tilretteleggingstilskudd. Arbeidsavklaringspenger omfatter kap. 2651 unntatt legeerklæringer, samt kap. 2652 Rehabiliteringspenger, kap. 2653 Attføringspenger og kap. 2655 post 74 Tidsbegrenset uførestønad fram til innføringen av arbeidsavklaringspenger fra 1. mars 2010. Uførepensjon omfatter kap. 2655 unntatt menerstatning ved yrkesskade og tidsbegrenset uførestønad. Alderspensjon omfatter kap. 2670. Enslige forsørgere og etterlatte omfatter kap. 2680 Etterlatte og kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far. Forskuttering av underholdsbidrag på kap. 2620 post 76 er korrigert for inntekter fra bidragspliktige. Foreldrepenger omfatter kap. 2530. Medisiner og hjelpemidler omfatter kap. 2751 (sykepleieartikler og blåreseptmedisiner), deler av kap. 2752 (refusjon av egenbetaling for blåreseptmedisiner) og de hjelpemiddelrelaterte postene på kap. 2661. Andre helseformål omfatter programområde 30 Helsevern, unntatt ovennevnte utgifter under kap. 2751 og kap. 2752. Øvrige stønader omfatter de resterende stønadsordningene under programområde 29 Sosiale formål (bl.a. grunn- og hjelpestønad). Det er korrigert for større tekniske endringer i perioden. F.eks. er utgiftene til uførepensjon for 2014 og tidligere år justert slik at de er sammenlignbare med bruttoutgiftene til ny uføretrygd i 2015.

Kilde: Finansdepartementet

Hovedtrekkene i utviklingen som ligger til grunn for tabellen, er:

Sykepenger

Etter en betydelig økning i det trygdefinansierte sykefraværet i 2009 og foregående år, ble fraværet lavere i 2010 og de påfølgende to årene. Fra 2013 har det trygdefinansierte fraværet per sysselsatt holdt seg relativt stabilt. For 2014 og 2015 legges det til grunn nullvekst. Veksten i sykepengeutgiftene påvirkes også av endringer i sysselsettingen. Den underliggende sysselsettingsveksten har vært positiv i hele perioden utenom en svak nedgang i 2009 og 2010. I 2014 og 2015 anslås realveksten i folketrygdens sykepengeutgifter til hhv. 0,7 pst. og 0,8 pst.

Arbeidsavklaringspenger

1. mars 2010 ble rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad slått sammen under betegnelsen arbeidsavklaringspenger. Disse ytelsene er derfor gruppert sammen under arbeidsavklaringspenger også for 2009. I 2009 økte utgiftene til disse tre ordningene samlet sett med om lag 3,5 mrd. 2015-kroner, tilsvarende 10,4 pst. Det må ses i sammenheng med utviklingen på arbeidsmarkedet og veksten i sykefraværet i 2008 og 2009. I 2010 økte utgiftene med 7,1 pst. Veksten antas å være knyttet til overgangen til nytt regelverk. I 2011 flatet veksten noe ut, og fra 2012 fram til anslaget for 2015 har det vært en årlig nedgang i utgiftene som følge av færre mottakere av arbeidsavklaringspenger.

Uførepensjon/uføretrygd

Utgiftene til varig uførepensjon følger i stor grad utviklingen i antall mottakere. Realveksten i 2010 og 2011 er i tråd med den demografiske utviklingen i befolkningen. I 2012 var det høy overgang til uførepensjon fra arbeidsavklaringspenger. Det har sammenheng med at mange tidligere mottakere av tidsbegrenset uførestønad fikk innvilget varig uførepensjon i 2012. I 2013 falt antall mottakere av uførepensjon noe, mens det forventes relativt liten endring i 2014. I 2015 forventes veksten igjen å ta seg opp, jf. nærmere omtale i kap. 2.

Alderspensjon

Fram til og med 2010 økte utgiftene til alderspensjon hovedsakelig som følge av økte tilleggspensjoner og opptrapping av minstepensjonen i perioden 2008-2010. Fra 2011 ble det mulig å ta ut alderspensjon fra fylte 62 år, mot 67 år tidligere. Mange valgte å ta ut alderspensjon før fylte 67 år, og dette bidro til at utgiftene til alderspensjon økte betydelig fra 2011 og de påfølgende årene. Den årlige veksten i antall alderspensjonister under 67 år har imidlertid vært avtakende, og ventes etter hvert å flate ut. Utgiftene til alderspensjon vil imidlertid fortsatt øke betydelig i årene som kommer, hovedsakelig som følge av at det blir flere alderspensjonister.

Enslige forsørgere og etterlatte

Utgiftene til enslige forsørgere og etterlatte har vært avtakende i hele perioden. Nedgangen kan ha sammenheng både med den positive utviklingen på arbeidsmarkedet og økt barnehagedekning. Andelen mottakere med redusert overgangsstønad som følge av høy arbeidsinntekt, har økt gjennom hele perioden. Innstramminger i regelverket for overgangsstønad har også bidratt til reduserte utgifter i 2012 og 2013. Utgiftene til etterlattepensjoner har falt, bl.a. som følge av økt yrkesdeltakelse blant kvinner.

Foreldrepenger

Det har vært realvekst i utgiftene til foreldrepenger gjennom hele perioden med unntak av 2012. Dette skyldes blant annet flere utvidelser av foreldrepengeordningen, økt yrkesdeltakelse blant mødre som har gitt flere rett til foreldrepenger og at økt uttak blant fedre har gitt høyere gjennomsnittlig utbetalingsgrunnlag.

Medisiner og hjelpemidler

Ulike prisregulerende tiltak bidro til å dempe veksten i utgiftene til legemidler i perioden fram til 2013. Blant annet ga årlig maksimalprisregulering av reseptpliktige legemidler og trinnprismodellen for generiske legemidler innsparinger. Det anslås at utgiftene øker med 6,9 pst. fra 2014 til 2015, i hovedsak grunnet forventet underliggende volumvekst og en betydelig vekst i utgiftene til nye legemidler til behandling av hepatitt C.

Andre helseformål

Utgiftene til andre helseformål har økt gjennom perioden, men vekstraten har variert betydelig. Veksten er særlig knyttet til egenandelstak 1, innføringen av automatisk frikort, refusjon for legetjenester og tannlegehjelp.

Figur 4.4 Realvekst i utgiftene til utvalgte formål 2007-2015. Indeksert slik at 2007=100.

Kilde: Finansdepartementet

Figur 4.5 Andel av regnskapsførte utgifter til folketrygden i 2013 (2015-kroner).

Kilde: Finansdepartementet

4.5 Utviklingen i bevilgninger til forskning over statsbudsjettet

Hovedprioriteringene for forskningsområdet i statsbudsjettet er internasjonalisering av forskning, verdensledende fagmiljøer, infrastruktur og næringsrelevant forskning. Regjeringens prioriteringer følger opp EU-strategien og langtidsplanen for forskning og høyere utdanning.

Kunnskapsdepartementets foreløpige anslag tilsier at de samlede bevilgningene til forskning og utvikling i budsjettforslaget er på om lag 30 mrd. kroner. Det utgjør 0,93 pst. av anslått BNP i 2015. Bevilgningene øker nominelt med om lag 2,1 mrd. kroner fra 2014. Realveksten er beregnet til 4,2 pst. Inkludert Skattefunnordningen blir veksten om lag 200 mill. kroner høyere. Forskning og utvikling utgjør 1 pst. av anslått BNP i 2015 når provenyeffekten av Skattefunn inkluderes. De foreløpige anslagene for 2015 tar utgangspunkt i statsbudsjettanalysen for 2014 fra Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU).

For perioden 2009-2013 viser utviklingen i bevilgninger til forskning og utvikling over statsbudsjettet en realvekst på 8,0 pst. uten Skattefunnordningen. Det tilsvarer en gjennomsnittlig årlig realvekst på 2,0 pst. Realveksten fra 2013-2014 er på 4,1 pst.

Tabellen nedenfor viser overslaget over bevilgningene til FoU over statsbudsjettet fordelt på departement. Tallene er usikre. NIFU vil legge frem endelige tall for FoU-bevilgningene i juni 2015.

Tabell 4.3 Bevilgninger til FoU over statsbudsjettet fordelt på departement. Mill. kroner.

Departement

Saldert budsjett 2014

Forslag 2015

Endring 2014-15

Kunnskapsdepartementet

13 615

15 010

1 395

Helse- og omsorgsdepartementet

3 997

4 211

214

Nærings- og fiskeridepartementet

3 411

3 720

309

Utenriksdepartementet

1 415

1 410

-5

Forsvarsdepartementet

1 070

1 100

30

Olje- og energidepartementet

854

883

29

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

636

829

193

Klima- og miljødepartementet

807

789

-18

Landbruks- og matdepartementet

636

621

-15

Statsbankene

363

373

10

Samferdselsdepartementet

322

302

-20

Arbeids- og sosialdepartementet

250

261

11

Kulturdepartementet

166

172

6

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

158

136

-22

Finansdepartementet

126

125

-1

Justisdepartementet

74

75

1

Totalt

27 900

30 017

2 117

5 Flerårige budsjettkonsekvenser 2016-2018

5.1 Bakgrunn

Framskrivingene for perioden 2016-2018 skal gi et nøkternt og realistisk bilde av de framtidige budsjettkonsekvensene av Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2015. Politiske ambisjoner om framtidige satsinger, målsettinger og varslede tiltak som ikke er en del av Regjeringens budsjettforslag for 2015, omfattes ikke av budsjettframskrivingene. Slike ambisjoner omtales i avsnitt 5.5.

Hensikten med framskrivingene er å legge til rette for en realistisk prioritering i tråd med politiske målsettinger og økonomiske utsikter. Sammen med forventet utvikling i skatte- og avgiftsinntektene og avkastningen fra Statens pensjonsfond utland, gir framskrivingene grunnlag for å vurdere handlingsrommet i budsjettpolitikken de nærmeste årene. Eventuelle nye satsinger og videre opptrapping av eksisterende planer må innpasses innenfor dette handlingsrommet.

I samsvar med Sundvolden-erklæringen er det besluttet at det skal nedsettes et offentlig utvalg for å vurdere flerårige budsjetter på utvalgte områder og et tydeligere skille mellom investeringer og drift. Dette er nærmere omtalt i avsnitt 7.3.

5.2 Grunnlaget for beregning av flerårige budsjettkonsekvenser

Budsjettframskrivingene skal være helhetlige. Utgifts- og inntektsutviklingen i perioden 2016-2018 vurderes for alle poster i statsbudsjettet.

Det legges til grunn følgende prinsipper:

Utgifter til regelstyrte ordninger framskrives i tråd med regelverket, inkludert forslag til regelverksendringer i dette budsjettet.

Utgifter til store, enkeltstående investeringer framskrives i takt med framdriftsplanen.

På områder der enkeltinvesteringer inngår i en større investeringsramme videreføres rammen uendret.

Det korrigeres for engangsutgifter og -inntekter i forslaget for neste år.

Tiltak som settes i gang i løpet av budsjettåret framskrives med helårsvirkningen.

Øvrige utgifter og inntekter videreføres i hovedsak uendret.

5.3 Nærmere om bevilgningstyper

Nedenfor gis det en nærmere omtale av elementene som inngår i framskrivingene av flerårige budsjettkonsekvenser.

Regelstyrte ordninger

Utgifter til regelstyrte ordninger er definert ved at utgiftene følger av et regelverk og ikke en fastsatt budsjettramme. Bevilgningene har gjerne stikkordet "overslagsbevilgning". Utgifter under folketrygden utgjør en vesentlig del. Andre store ordninger hvor utbetalingene følger av regelverket, er bevilgningene til innsatsstyrt finansiering av helseforetak, barnetrygd, utdanningsstøtte gjennom Statens lånekasse for utdanning og pensjonsutbetalinger fra Statens pensjonskasse.

De regelstyrte utgiftene framskrives på grunnlag av forventninger om utbetalingene forutsatt uendret regelverk og forventet demografisk utvikling. Konsekvenser av regelverksendringer som foreslås i budsjetteringsåret, innarbeides også.

Investeringer

Som investeringer regnes bevilgninger under postgruppen 30-49. De største er investeringer i riksveger, jernbane, forsvaret og bygg i regi av Statsbygg. Investeringer i petroleumssektoren er holdt utenfor.

Mange investeringer går over flere år. Utgiftene kan variere betydelig. Typisk vil vedtak om å sette i gang et nytt byggeprosjekt medføre en begrenset startbevilgning det første året og vesentlig økte bevilgninger senere år.

Bevilgningene til igangsatte byggeprosjekter i Statsbygg justeres som hovedregel på bakgrunn av forventet framdrift for byggeprosjektene. Dette vil også gjelde andre investeringsprosjekter som finansieres over statsbudsjettet, for eksempel IT-prosjekter. For investeringer i veger og jernbane som inngår i Nasjonal transportplan 2014-2023 videreføres rammen reelt sett uendret i framskrivingen. Det samme gjelder for Forsvaret, med unntak av utgifter til kampflyanskaffelsen.

Bevilgningene på postene 30-49 gir ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet. Investeringer i helseforetakene finansieres for eksempel med tilskudd over statsbudsjettet, mens deler av vegutbyggingen finansieres med bompenger utenfor statsbudsjettet.

Engangseffekter og helårsvirkninger

Salg av eiendommer, innbetaling fra fond, auksjonering av konsesjoner og ekstraordinære utbyttebetalinger kan gi store inntekter som normalt ikke kan videreføres på samme nivå for senere år. Det er tatt hensyn til slike engangseffekter i framskrivingene.

Enkelte nye tiltak iverksettes i løpet av budsjettåret, slik at budsjetteffekten påfølgende år blir større. Et eksempel på dette kan være bevilgninger til utdanningstiltak som skal følge skoleåret med oppstart i august, og som får helårsvirkning året etter. For andre ordninger kan innfasingen vare over flere år. Dette er tatt hensyn til i framskrivingene.

5.4 Budsjettkonsekvenser 2016-2018

Tabell 5.1 nedenfor oppsummerer framskrivingene av statsbudsjettets utgifter i perioden 2016-2018 eksklusive dagpenger, petroleumsvirksomheten, renter og lånetransaksjoner. Tabellen viser at de antatte flerårige budsjettkonsekvensene av forslaget til statsbudsjett for 2015 vil innebære en vesentlig vekst i utgiftene i perioden.

Tabell 5.1 Flerårige budsjettkonsekvenser, endringer i forhold til Gul bok 2015, utgifter¹

Mill. 2015-kroner

2016

2017

2018

Utgiftsøkninger utenom folketrygden

6 141

4 817

5 465

Utgiftsøkninger i folketrygden

10 829

21 885

33 154

Utgiftsøkninger totalt

16 970

26 703

38 619

¹ Dagpenger, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Tallene i tabellen er endringer målt i 2015-priser i forhold til Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2015. De uttrykker altså ikke endringer i forhold til foregående budsjettår.

Oversikten viser en vekst i utgiftene på 17 mrd. kroner fra 2015 til 2016, 9,7 mrd. kroner fra 2016 til 2017 og 11,9 mrd. kroner fra 2017 til 2018. Denne utviklingen kan i all hovedsak tilskrives den forventede veksten i folketrygdens utgifter. Videreføring av folketrygdens ordninger i tråd med Regjeringens budsjettforslag for 2015 tilsier at utgiftene her vil øke med 33,2 mrd. kroner over treårsperioden.

Utgiftene utenom folketrygden anslås samlet sett å øke med 6,1 mrd. kroner fra 2015 til 2016, mens de reduseres med 1,3 mrd. kroner fra 2016 til 2017 og så stiger med 0,6 mrd. kroner fra 2017 til 2018. Enkelte tiltak som investering i redningshelikoptre og ressurskrevende tjenester i kommunene bidrar til at utgiftene øker utover i perioden. I motsatt retning trekker ferdigstillelse av investeringsprosjekter. Det er ikke innarbeidet eventuelle nye avtaler på områder hvor avtaler utløper. Dette gjelder for eksempel gjennomføring av byggeprosjekter, investering i Nødnett og utgiftene til de nåværende EØS-finansieringsordningene. Framskrivingene er mer usikre desto lengre framover i tid de gjøres.

I tabell 5.2 er budsjettframskrivingene fordelt mellom utgiftsartene driftsutgifter, nybygg og anlegg (investeringer) og overføringer til andre. I budsjettframskrivingene øker driftsutgiftene med 0,6 mrd. kroner fra 2015 til 2016 og vokser noe gjennom hele perioden. Veksten skyldes i hovedsak økt tilskudd til Statens pensjonskasse. I tillegg kommer økte utgifter til videreutdanning av lærere og ansettelse av nyutdannede i politiet. I motsatt retning trekker reduserte utgifter til Nødnett og ulike IKT-tiltak, blant annet i Skatteetaten, etter hvert som prosjektene ferdigstilles. Utgiftene til nybygg og anlegg øker med 4,1 mrd. kroner fra 2015 til 2018. Selv om det i framskrivingene er lagt til grunn at investeringsprosjekter som utfases, ikke erstattes av nye investeringsprosjekter, er investeringsutgiftene på et stabilt høyere nivå gjennom perioden. Dette skyldes oppstart av investeringene i redningshelikoptre og kampfly som går over flere år og bidrar til økende utgifter utover i perioden. Utgiftsveksten under overføringer til andre skyldes i all hovedsak veksten i folketrygdens utgifter.

Tabell 5.2 Flerårige budsjettkonsekvenser etter utgiftsart 2016-2018.¹ Endringer i forhold til Gul bok 2015

Mill. 2015-kroner

2016

2017

2018

Driftsutgifter

552

747

862

Nybygg, anlegg mv.

3 835

3 900

4 079

Overføringer til andre

12 583

22 056

33 678

Sum

16 970

26 703

38 619

¹ Dagpenger. petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

På inntektssiden er det langt færre tiltak som antas å ha budsjettmessige konsekvenser i årene framover. Totalt anslås det at inntektene under departementene reduseres med 0,7 mrd. kroner fra 2015 til 2018. Reduksjonen skyldes i hovedsak at det ikke legges til grunn inntekter fra vederlag for oppdrettskonsesjoner og at tilbakebetaling av lån til teknologisenteret på Mongstad reduseres. I motsatt retning trekker økt utbytte fra Statnett og Kommunalbanken. Økte kapitalinnskudd i Infrastrukturfondet og Klimafondet gir også vekst i inntektsbevilgningene fordi det bevilges en avkastning fra fondene. Denne inntekten motsvares imidlertid av en rentekostnad for staten, og gir dermed ikke økt handlingsrom på budsjettet. Økte bevilgninger til fondenes formål vil dermed påvirke handlingsrommet i budsjettet på lik linje med andre utgifter. Inntekter fra skatter og avgifter er ikke medregnet.

Tallene viser dermed at økte utgifter og inntekter på departementenes budsjetter samlet svekker budsjettbalansen med 16,6 mrd. kroner fra 2015 til 2016. Ytterligere budsjettsvekkelse i 2017 og 2018 utgjør henholdsvis 10,4 mrd. kroner og 12,3 mrd. kroner i forhold til året før.

Med uendret skatte- og avgiftssystem øker skatte- og avgiftsinntektene over tid som følge av vekst i skattegrunnlagene. For de nærmeste årene anslås den underliggende veksten i skattegrunnlagene å styrke budsjettet med om lag 18 mrd. 2015-kroner per år.

De siste årene har kapitalen i Statens pensjonsfond utland økt raskt. I 2013 økte fondet med 1 200 mrd. kroner, og kapitalen utgjør nå mer enn to års verdiskaping i fastlandsøkonomien. I årene framover vil veksten i forventet fondsavkastning gradvis avta og anslås nå til i størrelsesorden 7½ mrd. 2015-kroner i gjennomsnitt per år i treårsperioden 2016-2018. Det understrekes at disse tallene er usikre. Bruken av petroleumsinntekter må tilpasses den økonomiske utviklingen. Budsjettpolitikken på mellomlang sikt er nærmere omtalt i kapittel 3 i Meld. St. 1 (2014-2015) Nasjonalbudsjettet 2015.

Framskrivingene i dette avsnittet viser de framtidige konsekvensene av Regjeringens budsjettforslag for 2015. Framskrivingene omfatter dermed ikke eventuelle utgiftsøkninger blant annet for helse- og omsorgstjenester som følge av at det blir flere eldre. Det er heller ikke tatt hensyn til opptrappingsplaner og oppfølging av varslede satsinger som ikke er en del av Regjeringens budsjettforslag for 2015 jf. omtale i avsnitt 5.5. Ved vurderingen av handlingsrommet i årene framover må det også tas hensyn til at usikkerheten i anslagene øker jo lengre fram i tid en kommer.

Flerårige budsjettkonsekvenser, utgifter 2016-2018.1 Endringer i forhold til Gul bok 2015

Mill. 2015-kroner

2016

2017

2018

Utenriksdepartementet

-1 816

-4 016

-4 500

EØS-finansieringsordningene (2009-2014)

-1 816

-4 016

-4 500

Kunnskapsdepartementet

186

465

749

Videreutdanning for lærere

144

144

144

EUs utdannings- og ungdomsprogram

53

118

186

Universiteter og høgskoler

-12

79

300

Studentboliger

163

40

40

Statens lånekasse for utdanning

-261

-10

163

Øvrige endringer, netto

99

95

-83

Kulturdepartementet

-168

-186

-187

Ungdoms-OL 2016

-107

-141

-141

Den norske kirke - kirkevalgene i 2015

-76

-76

-76

Øvrige endringer, netto

15

31

30

Justis- og beredskapsdepartementet

-745

-294

647

Redningshelikoptre

301

998

2 042

Nødnett

-1 367

-1 521

-1 528

Politiet

259

151

64

Øvrige endringer, netto

62

77

68

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

1 874

2 114

1 871

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

552

916

841

Statsbygg, ordinære byggeprosjekter

772

451

-305

Statsbygg, kurantprosjekter

-258

-458

-508

Erstatningslokaler for departementene

-241

-246

-246

Ressurskrevende tjenester

603

1 253

1 953

Bostøtte

-275

-480

-480

Rammetilskudd til kommunene

548

548

548

Øvrige endringer, netto

173

130

68

Arbeidsdepartementet

9 291

18 884

28 565

Statens pensjonskasse

466

929

1 341

Pensjoner mv. utenom folketrygden

48

270

489

Alderspensjon

8 265

16 055

23 855

Uføretrygd

692

1 222

1 984

Sykepenger

440

840

1 190

Arbeidsavklaringspenger

-150

170

480

Overgangsstønad for enslig mor eller far

-255

-385

-555

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

151

317

483

Etterlattepensjon

-130

-244

-349

Øvrige endringer, netto

-236

-290

-353

Helse- og omsorgsdepartementet

2 509

4 086

5 512

Investeringslån til helseforetakene

267

-101

247

Investeringstilskudd heldøgns omsorgsplasser

750

1 040

390

Refusjon, spesialisthelsetjenester mv.

311

637

997

Refusjon, legemidler mv.

930

1 915

2 955

Refusjon av egenbetaling

82

163

255

Refusjon, helsetjenester i kommunene mv.

248

503

760

Øvrige endringer, netto

-79

-71

-93

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

983

1 887

2 630

Bosetting og integrering av flyktninger

494

693

781

Barnetrygd og kontantstøtte

210

430

640

Folketrygden, foreldrepenger

279

764

1 210

Øvrige endringer, netto

0

0

0

Nærings- og fiskeridepartementet

-147

-1 100

-1 227

Internasjonale romprogrammer

-76

-127

-198

Oppdrettskonsesjoner, inntektsoverføring til kommunene

-540

-540

-540

Isgående forskningsfartøy

511

-401

-401

Øvrige endringer, netto

-42

-31

-88

Landbruks- og matdepartementet

-2

-8

-8

Samferdselsdepartementet

747

564

544

Avkastning infrastrukturfond

960

960

960

Statens vegvesen, Bjørvika

-36

-67

-67

Hurtigruta

-21

-41

-61

Kjøp av persontransport på jernbanen

-122

-254

-254

Øvrige endringer, netto

-34

-34

-34

Klima- og miljødepartementet

-8

-21

-19

Vannmiljøtiltak

-8

-21

-19

Finansdepartementet

1 393

1 786

2 018

Skatteetaten, IT-prosjekter

-151

-70

-176

Merverdiavgiftskompensasjon til kommunene

300

600

900

Renteutgifter fondskapital

1 237

1 237

1 237

Øvrige endringer, netto

7

19

57

Forsvarsdepartementet

2 656

3 145

3 145

Anskaffelse av nye kampfly

2 696

3 225

3 225

Olje- og energidepartementet

217

-604

-1 120

Klima- og energitiltak under Enova

277

277

277

CO₂-håndtering

0

-821

-1 337

Øvrige endringer, netto

-60

-60

-60

Totalsum, utgifter

16 970

26 703

38 619

¹ Dagpenger. petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Nedenfor omtales nærmere de ulike forholdene som framkommer i tabellen.

Utgiftsveksten i folketrygden

Utgiftene til folketrygdens regelstyrte stønadsordninger eksklusive dagpenger mv., forventes å øke med gjennomsnittlig vel 11 mrd. kroner hvert år i treårsperioden 2016-2018, tilsvarende en samlet vekst på 33,2 mrd. kroner.

Veksten drives først og fremst av økte utgifter til alderspensjon. Utbetalingene til alderspensjon anslås å øke med snaut 24 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Dette skyldes både at antallet alderspensjonister øker og at de nye pensjonistene har høyere opptjent pensjon enn gjennomsnittet for de eksisterende alderspensjonistene.

Utgiftene til uføretrygd ventes å øke med 2 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Framskrivinger basert på den demografiske utviklingen, gitt konstante uttaksrater i hver aldersgruppe, tilsier fortsatt vekst i antall uførepensjonister fram til 2018. Veksten anslås likevel lavere enn de seneste årene. Dette skyldes i hovedsak de store kullene som går til alderspensjon. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger ventes å øke med 0,5 mrd. kroner fra 2015 til 2018, hovedsakelig som følge av demografisk utvikling. Utgiftene til sykepenger ventes å øke med 1,2 mrd. kroner i løpet av treårsperioden som følge av økt sysselsetting. Volumvekst innen ortopediske hjelpemidler står for knapt halvparten av den forventede utgiftsveksten til grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. fram til 2018. I motsatt retning trekker utgiftene til overgangsstønad til enslige forsørgere som ventes å bli redusert med 0,6 mrd. kroner i løpet av perioden, i hovedsak som følge av forslaget om å redusere maksimal stønadstid fra tre til ett år.

Utgiftene til foreldrepenger på Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementets budsjett forventes å øke med 1,2 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Utgiftsveksten følger hovedsakelig av forventet vekst i antall barn under ett år i årene framover, samt av utvidelsen av foreldrepengeperioden og fedrekvoten fra 1. juli 2013.

Basert på utviklingen de siste årene, anslås den underliggende veksten under programområde 30 Stønad ved helsetjenester på Helse- og omsorgsdepartementets budsjett til 5 mrd. kroner i perioden 2016-2018. Utgiftsveksten skyldes forventet økt bruk av ordningene. Det er særlig utgiftene til legemidler som forventes å øke i perioden.

EØS-finansieringsordningene

Norge, Island og Liechtenstein har stilt til disposisjon 1,8 mrd. euro for EØS-finansieringsordningene i perioden 2009-2014, hvorav Norges andel utgjør om lag 97 pst. Det tar noe tid før prosjektene kommer til utbetaling, og det er derfor fortsatt utbetalinger under ordningen. Fra og med 2016 reduseres utbetalingene ettersom forpliktelsene innfris. Budsjettmessige konsekvenser av en ny avtale er ikke hensyntatt.

Videreutdanning for lærere

Forslag om 1 500 nye plasser i ordningene for videreutdanning av lærere fra høsten 2015 medfører bevilgningsøkninger på 144 mill. kroner i 2016 og påfølgende år.

Studentboliger

Budsjetteringen av utgiftene til bygging av studentboliger legges om fra en ordning der hele summen bevilges det året tilsagn blir gitt til en modell der 20 pst. av utgiftene bevilges det første året, deretter 60 pst. andre år og de resterende 20 pst. tredje år. Regjeringen foreslår å gi tilsagn til 1 500 nye studentboliger i 2015. Med nye budsjettering vil det gi en bevilgningsøkning fra 2015 til 2016 fordi utgiftene i hovedsak kommer i år to.

Statens lånekasse for utdanning

Endringer i grunnstipendordningen og andre innstramninger gir innsparinger i utgiftene under Statens lånekasse for utdanning. Samtidig bidrar økningen i støttemottakere som følge av flere studenter til økte utgifter i årene fremover. I 2016 er den samlede effekten reduserte utgifter, men utover i perioden blir effekten av flere studenter sterkest og utgiftene øker.

Redningshelikoptre

Anskaffelse av 16 nye redningshelikoptre vil medføre betydelige utgifter på Justis- og beredskapsdepartementets budsjett fram mot 2018. Fram til de nye redningshelikoptrene er fullt innfaset vil det pågå et vedlikeholdsprogram for dagens redningshelikoptre. Utgiftene til vedlikeholdsprogrammet reduseres i 2017 og 2018 som følge av at de nye redningshelikoptrene gradvis tas i bruk.

Nødnett

Utbyggingen av Nødnett er planlagt ferdigstilt i 2015. Utgiftene til utbyggingen reduseres dermed fra og med 2016.

Politiet

Regjeringen legger til rette for at nyutdannede fra Politihøgskolen skal kunne få jobb i politiet og foreslår også flere påtalejurister i politiet i 2015. Helårsvirkningen av tiltakene medfører økte utgifter i 2016. I tillegg øker utgiftene i 2016 blant annet som følge av arbeidet med politireformen.

Byggeprosjekter

Det er blitt satt i gang mange nye byggeprosjekter de senere årene. Utgiftene til byggeprosjektene vil endres de kommende årene i tråd med framdriften i prosjektene. Etter hvert som flere bygg ferdigstilles, antas utgiftene å gå noe ned. Det er i beregningen ikke lagt til grunn utgifter til nye byggeprosjekter, heller ikke til gjenoppbygging av regjeringskvartalet.

Lokaler og fellestjenester for departementene

Statsbyggs driftsutgifter reduseres i perioden som følge av at arbeidet med sikring i regjeringskvartalet og i midlertidige departementslokaler etter angrepet 22. juli 2011 avsluttes. Utgiftene til erstatningslokaler for departementene reduseres også utover i perioden ettersom utbedringer og sikringstiltak ferdigstilles.

Rammetilskuddet kommunene

Rammetilskuddet til kommunene forventes å øke med i overkant av 0,5 mrd. kroner fra og med 2016, hovedsakelig som følge av økte utgifter til tiltak innen barnehager og pleie- og omsorg som iverksettes i 2015. Dette gjelder bl.a. nasjonalt minstekrav til foreldrebetaling i barnehage og brukerstyrt personlig assistanse. I tillegg er det lagt til grunn kompensasjon for økt kommunal egenandel for opphold i statlige barnevernsinstitusjoner.

Ressurskrevende tjenester

Overføringer til kommunene til toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester forventes å øke med i overkant av 0,6 mrd. kroner per år de tre neste årene. Basert på utviklingen de senere årene forventes det en årlig vekst i antall mottakere og i utgiftene per tjenestemottaker.

Bostøtte

Utgiftene til bostøtte reduseres som følge av at det forventes færre mottakere i ordningen. Kommunal- og moderniseringsdepartementet har varslet at departementet vil komme tilbake med forslag til hvordan uføretrygdede skal behandles i bostøttesammenheng på sikt.

Tilskudd til Statens pensjonskasse

Statens tilskudd til Statens pensjonskasse anslås å øke med vel 1,3 mrd. kroner fram mot 2018, hovedsakelig som følge av forventet vekst i utgiftene til alderspensjon.

Pensjoner utenfor folketrygden

Utgiftene til pensjoner utenfor folketrygden øker samlet med nærmere 0,5 mrd. kroner i løpet av perioden 2016-2018. Dette skyldes vekst i utgiftene til avtalefestet pensjon (AFP). Fra 1. januar 2011 er ny AFP i privat sektor et livsvarig påslag i folketrygdens alderspensjon. AFP etter gammel ordning (tidligpensjonsordning 62-66 år) fases ut i 2015. Fra og med 2016 ventes utgiftene til AFP å øke hvert år som følge av at nye årskull får mulighet til å ta ut ny AFP. I motsatt retning trekker utgiftene til krigspensjon (for militære og sivile), som forventes å bli lavere som følge av færre mottakere framover.

Investeringer i de regionale helseforetakene

Investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningene til de regionale helseforetakene, samt investeringslån. Regjeringen foreslår i 2015-budsjettet å bevilge 70 mill. kroner i investeringslån til utbygginger av Sykehuset i Vestfold i Tønsberg og 20 mill. kroner til fase 2 av nytt barne- og ungdomssenter ved Haukeland universitetssjukehus. Fra tidligere år er det innvilget investeringslån til nytt sykehus i Østfold, Haukeland universitetssjukehus, Universitetssykehuset i Nord-Norge i Tromsø, Nordlandssykehuset i Bodø og Helse Finnmark i Kirkenes. Prosjektene har fastsatte samlede lånerammer, og utbetalingene vil variere med prosjektenes framdrift. Anslaget for utgiftene til investeringslån vil over tid motsvares av inntekter når lånene betales tilbake.

Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser

Som følge av forslag om investeringstilskudd til 2 500 heldøgns omsorgsplasser i 2015 vil utgiftene til investeringstilskuddet øke de nærmeste årene. Etterhvert som investeringer innenfor ordningen ferdigstilles går utgiftene ned igjen.

Bosetting og integrering av flyktninger

Ved bosetting av flyktninger og familiegjenforente til disse, mottar kommunene tilskudd som skal dekke utgifter til introduksjonsprogram, språkopplæring mv. I prognosene er det lagt til grunn at antallet bosatte flyktninger med familie vil være like høyt i årene 2016-2018 som det ser ut til å bli i 2015. Dette innebærer at målgruppen for integreringstilskuddet vil vokse, og er hovedforklaringen på at utgiftene til bosetting og integrering av flyktninger forventes å øke med 781 mill. kroner de neste tre årene.

Barnetrygd og kontantstøtte

Utgiftene til barnetrygd og kontantstøtte forventes å øke gjennom treårsperioden som følge av at det forventes flere barn i de aktuelle aldersgruppene.

Internasjonale romprogrammer

Utgifter til deltakelse i internasjonale romprogrammer påvirkes av framdriften og varigheten til prosjektene. Utbetalinger til programmer i den europeiske romfartsorganisasjonen ESA og EUs romprogrammer forventes å gå ned etter hvert som forpliktelser inngått tidligere år utfases.

Vederlag for oppdrettskonsesjoner

Det er foreslått å tilby oppdrettsnæringen å kjøpe 5 pst. kapasitetsøkning på sine konsesjoner i 2015. Halvparten av vederlaget fra salg av kapasitetsøkningen foreslås tildelt vertskommunene. Det er en engangsutbetaling i 2015. Eventuell videre vekst i kommende år må vurderes ut i fra utviklingen i næringen.

Isgående forskningsfartøy

Anskaffelsen av et nytt isgående forskningsfartøy innebærer økte utgifter i 2016. Samlet kostnadsramme for prosjektet er 1 423 mill. kroner og fartøyet forventes ferdigstilt i 2016.

Avkastning infrastrukturfond

Regjeringen foreslår å bevilge 40 mrd. kroner i kapitalinnskudd til infrastrukturfondet i 2015. Innskuddet vil gi økte midler til infrastruktur i 2016 på anslagsvis 960 mill. kroner.

Trafikkavtale med NSB

I henhold til avtalen mellom staten og NSB for kjøp av persontransport med tog i perioden 2012–2017 økte statens utgifter i perioden 2012-2014. Fra 2014 er utbetalingsprofilen fallende.

Hurtigruten (Bergen-Kirkenes)

Avtalen med Hurtigruten om kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes i perioden 2012–2020 har fallende utbetalingsprofil, noe som gir lavere utgifter utover i avtaleperioden.

Skatteetaten - IT-prosjekter

Flere utviklings- og forenklingsprosjekter i Skatteetaten er igangsatt. De samlede utgiftene til disse prosjektene vil bli redusert i perioden 2016–2018 etter hvert som prosjektene ferdigstilles. Hoveddelen av reduksjonen i perioden skyldes ferdigstillelse av prosjektet for elektronisk dialog med arbeidsgivere (EDAG).

Kampflyanskaffelsen

I langtidsplanen for Forsvaret for perioden 2013-2016 er det lagt til grunn at det fram mot 2024 skal anskaffes mellom 46 og 52 nye F-35 kampfly. Det er samtidig lagt til grunn en midlertidig bevilgningsøkning på til sammen 22-28 mrd. kroner (2012-priser) over anskaffelsesperioden. Stortinget har allerede gitt bestillingsfullmakt for totalt 16 F-35 kampfly for levering i perioden 2015–2018. I denne proposisjonen ber Regjeringen om bestillingsfullmakt for anskaffelse av ytterligere seks fly med planlagt leveranse i 2019. For perioden 2016–2017 legges det opp til å bestille ytterligere seks fly per år. Det er usikkerhet knyttet til hvordan behovet for tillegg til ordinær forsvarsramme vil fordele seg over anskaffelsesperioden.

Klima- og energitiltak under Enova

Regjeringen foreslår å øke kapitalen i Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging (Klimafondet) med 9,3 mrd. kroner, til 53,5 mrd. kroner i 2015. Sammen med helårseffekten av innskudd i 2014 bidrar dette til at avkastningen øker med anslagsvis 277 mill. kroner fra og med 2016. Dette gir økte midler til Enovas arbeid med støtte til energi- og klimatiltak.

CO₂-håndtering

Statens utgifter til investeringer i testsenteret på Mongstad bevilges som et lån på 70-post i statsbudsjettet. Utgifter til tilbakebetaling av lånet og drift dekkes av statens kjøp av tjenester fra senteret, som bevilges på en egen post. De største investeringene er nå gjennomført og hoveddelen av lånet skal betales tilbake fram mot 2017.

Inntekter

På inntektssiden er det vesentlig færre poster som endrer seg utover i perioden. Inntektene øker noe fra 2015 til 2016 for deretter å falle med 0,7 mrd. kroner fra 2016 til 2017 og med ytterligere 0,4 mrd. kroner i 2018. Skatter og avgifter er ikke medregnet i tallene.

Tabell 5.4 Flerårige budsjettkonsekvenser, inntekter 2016–2018.¹ Endringer i forhold til Gul bok 2015

Mill. 2015-kroner

2016

2017

2018

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

29

59

91

Utbytte Kommunalbanken

29

59

91

Helse- og omsorgsdepartementet

76

152

177

Avdrag på investeringslån

76

152

177

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

40

40

40

Kommunale egenandeler statlig barnevern

40

40

40

Nærings- og fiskeridepartementet

-1 154

-1 158

-1 157

Vederlag oppdrettskonsesjoner

-1 080

-1 080

-1 080

Øvrige endringer, netto

-74

-78

-77

Samferdselsdepartementet

960

960

960

Avkastning infrastrukturfond

960

960

960

Olje- og energidepartementet

395

-365

-754

Økt avkastning fra Klimafondet

277

277

277

Statnett SF, utbytte

94

111

135

Teknologisenter Mongstad, renter og avdrag

34

-753

-1 156

Øvrige endringer, netto

-10

0

-10

Øvrige departementer

-25

-46

-69

Totalsum, inntekter

321

-358

-713

¹ Skatter og avgifter, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Kommunalbanken

Staten mottar utbytte fra Kommunalbanken. Det er anslått at utbyttet vil øke noe i årene fremover som følge av høyere egenkapital i banken.

Avdrag fra regionale helseforetak

Investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningen til de regionale helseforetakene, samt innvesteringslån. Det tildeles lån til enkeltprosjektene med fastsatte samlede lånerammer. Etter at prosjektene ferdigstilles, betales lånene tilbake og avdragene inntektsføres. Det legges til grunn at flere prosjekter vil bli ferdigstilt de neste årene og at innbetalte avdrag vil øke i årene fram til 2018.

Kommunale egenandeler for statlig barnevern

Det foreslås å øke den kommunale egenandelen for opphold i barneverninstitusjoner og sentre for foreldre og barn i 2015. Siden innbetalingen av kommunale egenandeler skjer etterskuddsvis per kvartal, anslås inntektene fra kommunale egenandeler å øke med 40 mill. kroner fra og med 2016 som følge av forslaget.

Vederlag oppdrettskonsesjoner

Vederlaget fra salg av 5 pst. kapasitetsøkning i oppdrettsnæringen er en engangsinntekt i 2015.

Utbytte Statnett

Utbyttet fra Statnett forventes å øke gjennom perioden, i hovedsak fordi det forventes økte tariffinntekter samtidig som driftsutgiftene ligger på et stabilt nivå.

Avdrag på lån til teknologisenteret på Mongstad

Inntektene fra tilbakebetaling av lån fra teknologisenteret på Mongstad reduseres betydelig fra og med 2017 som følge av at hoveddelen av lånet da er nedbetalt. Dette motsvares av en tilsvarende reduksjon i utgiftene til kjøp av tjenester fra teknologisenteret.

5.5 Større planer og satsinger mv. som ikke inngår i budsjettframskrivingene

I framskrivingene tas det kun med framtidige konsekvenser av vedtak som er innarbeidet i Regjeringens budsjettforslag til Stortinget. Politiske målsettinger som er kommet til uttrykk i for eksempel intensjonserklæringer, stortingsmeldinger, flertallsmerknader i Stortinget mv., men som ikke er innarbeidet i Regjeringens budsjettforslag, er ikke tatt med i tallmaterialet. Enkelte av disse målsettingene er forholdsvis konkrete når det gjelder framtidige bevilgningsbehov. Utenom regelstyrte ordninger slik som pensjonsutgiftene i folketrygden og barnetrygden, er heller ikke økte utgifter som følger av demografiske endringer tatt med i framskrivingene over. Dette gjelder blant annet utgiftsøkninger til helse- og omsorgstjenester som følger av at det blir flere eldre. Det gis her en grov oversikt over hvordan disse områdene kan påvirke utgiftene framover.

Ytterligere innskudd i Klimafondet, i tråd med Regjeringens opptrappingsplan, vil øke avkastningen og tilhørende utgifter til nærmere 2 mrd. kroner i 2017 og etterfølgende år.

I Meld. St. 26 (2012-2013) Nasjonal transportplan 2014-2023 (NTP) angis det økonomiske rammer for veg, jernbane og kystformål i perioden 2014-2023. Det framgår av Regjeringens politiske plattform at Regjeringen vil øke bevilgningene til veg og kollektivtransport ut over de økonomiske rammene i NTP 2014-2023. For 2015 foreslår Regjeringen bevilgninger til NTP-formål på til sammen 47,7 mrd. kroner. Etter to av fire år av planperioden 2014-2017 utgjør da de samlede bevilgningene 48,7 pst. av den økonomiske rammen i NTP. Bevilgningsforslaget for 2015 ligger 436 mill. kroner over årlig gjennomsnittlig planramme for de første fire årene. Samlet bevilgningsnivå for perioden 2014-2017 i tråd med rammene som ble varslet i NTP, tilsier bevilgninger til NTP-formål som i gjennomsnitt er 780 mill. kroner høyere i årene 2016 og 2017 enn i budsjettforslaget for 2015.

I framskrivingene over er det lagt til grunn at kommunesektorens inntekter og overføringene til helseforetakene videreføres reelt uendret fra 2015. Det må forventes at det innenfor begge disse områdene vil være behov for økte ressurser i framtiden, blant annet for å ivareta oppgaver som følge av en aldrende befolkning. For de nærmeste årene er denne utgiftsveksten anslått til i størrelsesorden 4 mrd. 2015-kroner per år ved videreføring av dagens standard og dekningsgrad og før en tar hensyn til at produksjonen kan bli mer effektiv og at befolkningens helse forbedres.

Disse eksemplene illustrerer at oppfølging av varslede satsinger i tråd med målsettingene vil kreve betydelige bevilgningsøkninger. Samtidig er handlingsrommet i budsjettpolitikken begrenset, jf. også omtalen av budsjettpolitikken på mellomlang sikt i Meld. St. 1 (2014-2015) Nasjonalbudsjettet 2015.

6 Gjennomføringen av inneværende års budsjett

I dette kapitlet gis det en oversikt over gjennomføringen av inneværende års budsjett basert på anslag på regnskap for 2014. I tillegg gis det en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2014.

6.1 Anslag på regnskap for 2014

6.1.1 Statsbudsjettets inntekter

De samlede inntektene på statsbudsjettet for 2014 anslås nå til 1 563,0 mrd. kroner medregnet lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland. Dette er en økning på 44,6 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2014. Økningen skyldes blant annet at det ifm. Revidert nasjonalbudsjett 2014 ble innarbeidet tilbakeføring av fondskapital fra Statens obligasjonsfond på 52,1 mrd. kroner. I motsatt retning trekker blant annet anslagene for inntekter fra petroleumsvirksomheten, som er satt ned med 9,0 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2014.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland anslås nå å bli 937,1 mrd. kroner i 2014. Dette er 11,8 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2014. Reduksjonen skyldes blant annet at anslagene for skatter og avgifter fra Fastlands-Norge er satt ned med 14,0 mrd. kroner. De reviderte tallene for 2014 er basert på en gjennomgang av statistikken for innbetalte skatter og avgifter hittil i år, samt nye anslag for bl.a. sysselsetting, etterspørsel og lønns- og prisvekst. Anslaget for direkte skatter og folketrygdavgifter er redusert med til sammen 3,3 mrd. kroner. Inntektene fra merverdiavgiften er redusert med 6,8 mrd. kroner, mens øvrige særavgifter og tollinntekter samlet sett er satt ned med 3,9 mrd. kroner. Anslagene for renteinntekter trekker i motsatt retning, og anslås nå 0,1 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2014.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomhet, overføring fra Statens pensjonsfond, skatter, avgifter og renter anslås nå 2,1 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2014. Dette er hovedsakelig økte utbytteinntekter og inntekter fra salg av oppdrettskonsesjoner.

Tabell 6.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Endring fra Saldert budsjett 2014

Anslag på regnskap 2014

Salg av varer og tjenester (Driftsinntekter) (postene 1-29)

134,0

-0,7

133,3

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

24,9

0,3

25,3

Overføringer fra andre (postene 50-89)

1 271,6

-8,2

1 263,4

Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

87,8

53,1

141,0

Sum inntekter

1 518,4

44,6

1 563,0

Kilde: Finansdepartementet

6.1.2 Statsbudsjettets utgifter

Anslag på regnskap for utgiftsbevilgningene i statsbudsjettet utgjør nå 1 588,7 mrd. kroner for 2014. Da er lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland inkludert. Dette er en økning på 7,6 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2014. Økningen skyldes blant annet at investeringsutgiftene i Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (SDØE) øker med 8,0 mrd. kroner.

Utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland, anslås utgiftene å øke med 0,4 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2014.

Tabell 6.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Endring fra Saldert budsjett 2014

Anslag på regnskap 2014

Driftsutgifter (postene 1-29)

160,3

-7,5

152,8

Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

72,0

8,3

80,3

Overføringer til andre (postene 50-89)

1 198,3

-9,3

1 188,9

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99)

150,6

16,1

166,8

Sum utgifter

1 581,2

7,6

1 588,7

Kilde: Finansdepartementet

Utgiftene ble økt med knapt 0,6 mrd. kroner ved behandlingen av en proposisjon som ble fremmet før Revidert nasjonalbudsjett 2014. Dette gjaldt oppfølging av tidligere nordsjødykkere, jf. behandlingen av Prop. 88 S (2013-2014).

Ifm. Revidert nasjonalbudsjett 2014 ble utgiftene til dagpenger økt med 0,5 mrd. kroner, mens renteutgiftene ble anslått 0,3 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2014. Også på enkelte andre områder ble utgiftene økt. Dette gjaldt blant annet realiserte tap utover tapsfond på investeringer i såkornfond (0,4 mrd. kroner), overføring av kommunenes andel av vederlag fra salg av oppdrettskonsesjoner (0,3 mrd. kroner), EØS-finansieringsordningene (0,3 mrd. kroner), utbyggingen av Nødnett (0,3 mrd. kroner) og EUs rammeprogram for forskning (0,3 mrd. kroner).

I motsatt retning trakk blant annet anslagene for utgiftene i folketrygden ekskl. dagpenger mv., som ble satt ned med 0,8 mrd. kroner ifm. Revidert nasjonalbudsjett 2014. Utgiftene under Utlendingsdirektoratet ble redusert med 0,5 mrd. kroner som følge av oppdaterte anslag for antallet asylankomster mv. Også utgiftene til refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak for enslige, mindreårige asylsøkere og flyktninger ble redusert (0,4 mrd. kroner).

I anslag på regnskap for 2014 anslås renteutgiftene nå å gå ned med 0,6 mrd. kroner sammenlignet med Revidert nasjonalbudsjett 2014, eller med 0,3 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2014. Anslaget for utgiftene til dagpenger reduseres med 0,1 mrd. kroner sammenlignet med Revidert nasjonalbudsjett 2014, hvilket innebærer en økning fra Saldert budsjett 2014 på 0,4 mrd. kroner. Videre er det i anslag på regnskap for 2014 tatt høyde for proposisjoner med forslag om tilleggsbevilgninger som er fremmet etter Revidert nasjonalbudsjett 2014. Utover dette er det i anslag på regnskap 2014 lagt til grunn at tilleggsbevilgninger som fremmes i andre halvår, og som isolert sett bidrar til å svekke budsjettbalansen, dekkes ved tilsvarende nedsettelse av avsetningen til tilfeldige utgifter.

I Saldert budsjett 2014 ble det bevilget 10,8 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. I anslag på regnskap er det lagt til grunn at bevilgningene til lønnsoppgjøret i staten og trygdeoppgjøret mv. dekkes ved reduksjon av bevilgningen under dette kapitlet. Trygdeoppgjøret mv. er nå gjennomført. De bevilgningsmessige konsekvensene av dette er i anslag på regnskap fordelt på en rekke kapitler og poster. Dette bidrar til å forklare at nivået på driftsutgiftene er redusert i forhold til Saldert budsjett 2014. Kap. 2309 er bevilget som driftsutgifter, mens merutgiftene knyttet til trygdeoppgjøret isolert sett øker overføringene på statsbudsjettet.

I nysalderingsproposisjonen som fremmes senere i høst, vil det bli gjort rede for fordelingen av lønnsoppgjøret på kapittel og post, og fremmet forslag om nedsettelse av bevilgningen under kap. 2309.

6.1.3 Folketrygdens inntekter, utgifter og finansieringsbehov

Folketrygdens inntekter og utgifter medregnes i statsbudsjettet. Folketrygdens finansieringsbehov, som framkommer ved at folketrygdens inntekter bare delvis finansierer folketrygdens utgifter, dekkes ved et statstilskudd fastsatt gjennom et eget vedtak. Ved salderingen av statsbudsjettet for 2014 samtykket Stortinget i at finansieringsbehovet ble dekket.

I nysalderingsproposisjonen som legges fram senere i høst vil det bli fremmet forslag til vedtak om folketrygdens finansieringsbehov i 2014 basert på anslagsendringer mv. gjennom året.

6.1.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Petroleumsvirksomhetens inntekter fratrukket utgifter gir netto kontantstrøm fra virksomheten. Hva som inngår i petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter er fastsatt i § 3 i lov om Statens pensjonsfond.

Tabell 6.3 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Endring fra Saldert budsjett 2014

Anslag på regnskap 2014

Inntekter SDØE

143,2

-1,3

141,9

-

Utgifter SDØE

30,0

8,0

38,0

-

Fjerningsutgifter på kontinentalsokkelen

0,0

0,0

0,0

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

186,5

-8,2

178,3

+

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

14,4

0,5

15,0

=

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

314,1

-17,0

297,2

Kilde: Finansdepartementet

Petroleumsinntekter

Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter. Inntektene anslås til 141,9 mrd. kroner i 2014. I Saldert budsjett 2014 var inntektene fra SDØE anslått til 143,2 mrd. kroner, noe som innebærer at anslaget er redusert med 1,3 mrd. kroner. Videre omfatter inntektene fra petroleumsvirksomheten skatt og avgift på utvinning, samt aksjeutbytte fra Statoil ASA. Staten har i 2014 mottatt utbytte på 15,0 mrd. kroner fra Statoil ASA. Dette er 0,5 mrd. kroner høyere enn anslått i Saldert budsjett 2014. Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås nå til 178,3 mrd. kroner, som er 8,2 mrd. kroner lavere enn anslaget i Saldert budsjett 2014. Anslaget er basert på informasjon om innbetalte skatter og avgifter hittil i år og anslag fra Oljeskattekontoret.

Petroleumsutgifter

Utgiftene til petroleumsvirksomhet består av andelen av investeringer på sokkelen som dekkes av SDØE og utgifter knyttet til disponering av innretninger på sokkelen.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten anslås nå til 38,0 mrd. kroner i 2014. Dette er 8,0 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2014, og skyldes økte investeringsutgifter under SDØE.

Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet til Statens pensjonsfond utland. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i 2014 anslås å bli 297,2 mrd. kroner. Det er 17,0 mrd. kroner lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2014.

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland til å dekke statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd er i Saldert budsjett 2014 satt til 137,5 mrd. kroner. Det oljekorrigerte underskuddet for 2014 anslås nå til 149,8 mrd. kroner, som er en økning på 12,3 mrd. kroner.

Anslaget for det oljekorrigerte underskuddet i 2014 er fortsatt usikkert. I nysalderingsproposisjonen vil det bli fremmet oppdaterte anslag for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2014 og eventuelt forslag om endret overføring fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet i 2014.

Kapitalen i Statens pensjonsfond utland anslås nå til 5 545,0 mrd. kroner ved utløpet av 2014, mens kapitalen i Statens pensjonsfond Norge anslås til 179,0 mrd. kroner. Samlet anslås dermed kapitalen i Statens pensjonsfond til 5 724,0 mrd. kroner ved utløpet av 2014.

Tabell 6.4 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2014

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Endring fra Saldert budsjett 2014

Anslag på regnskap 2014

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

314,1

-17,0

297,2

-

Overført til statsbudsjettet

137,5

12,3

149,8

+

Renteinntekter og utbytte fra Statens pensjonsfond

147,9

13,8

161,7

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

324,5

-15,4

309,1

Kilde: Finansdepartementet

6.1.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes derfor av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger. I Saldert budsjett 2014 ble brutto finansieringsbehov anslått til 62,8 mrd. kroner. Brutto finansieringsbehov anslås nå til 25,8 mrd. kroner. Endringen fra Saldert budsjett 2014 skyldes blant annet at det i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2014 ble innarbeidet tilbakeføring av fondskapital fra Statens obligasjonsfond. I motsatt retning trekker bl.a. økte utlån under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse og kapitalinnskudd i klimafondet i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2014.

Tabell 6.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Endring fra Saldert budsjett 2014

Anslag på regnskap 2014

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 293,0

-20,8

1 272,2

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 430,5

-8,6

1 422,0

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-137,5

-12,3

-149,8

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

137,5

12,3

149,8

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

0,0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

150,6

16,1

166,8

7.

Tilbakebetalinger mv. utenom lånetransaksjoner til Statens pensjonsfond utland

87,8

53,1

141,0

8.

Utlån mv., netto (6-7)

62,8

-37,0

25,8

9.

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

62,8

-37,0

25,8

Kilde: Finansdepartementet

6.2 Statsregnskapet medregnet folketrygden for første halvår 2014

Dette avsnittet gir en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2014. Regnskapstallene er sammenstilt med Saldert budsjett 2014. Tabellene i avsnittet viser også hvor stor andel av bevilgningen i Saldert budsjett 2014 som er regnskapsført. Anslagsendringer og bevilgninger som er vedtatt etter at budsjettet ble saldert i Stortinget i fjor høst, inngår således ikke i beregningene av hvilken andel av bevilgningene som nå er regnskapsført.

6.2.1 Statsbudsjettets inntekter og utgifter

Statsregnskapet viser at det er regnskapsført inntekter på til sammen 737,3 mrd. kroner i perioden 1. januar - 30. juni 2014. Det tilsvarer 48,6 pst. av budsjetterte inntekter. Tabell 6.6 viser hvordan inntektene fordeler seg etter art.

Tabell 6.6 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Regnskap per 30.06.2014

Regnskap i pst. av bevilgning

Salg av varer og tjenester (Driftsinntekter) (postene 1-29)

134,0

77,6

57,9

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

24,9

11,4

45,8

Overføringer fra andre (postene 50-89)

1 271,6

599,4

47,1

Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

87,8

48,9

55,7

Sum inntekter

1 518,4

737,3

48,6

Kilde: Finansdepartementet

Per 30. juni 2014 er det regnskapsført utgifter på til sammen 781,2 mrd. kroner. Det utgjør 49,4 pst. av bevilgningene. Tabell 6.7 viser hvordan beløpet fordeler seg på utgiftsarter.

Tabell 6.7 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Regnskap per 30.06.2014

Regnskap i pst. av bevilgning

Driftsutgifter (postene 1-29)

160,3

71,6

44,7

Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

72,0

34,0

47,3

Overføringer til andre (postene 50-89)

1 198,3

561,3

46,8

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99)

150,6

114,2

75,8

Sum utgifter

1 581,2

781,2

49,4

Kilde: Finansdepartementet

6.2.2 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten utgjør 175,4 mrd. kroner i perioden 1. januar - 30. juni 2014. Det tilsvarer 55,8 pst. av budsjettert netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Tabell 6.8 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Regnskap per 30.06.2014

Regnskap i pst. av bevilgning

Inntekter SDØE

143,2

82,0

57,2

-

Utgifter SDØE

30,0

18,3

60,9

-

Fjerningsutgifter på kontinentalsokkelen

0,0

0,0

0,0

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

186,5

96,8

51,9

+

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

14,4

15,0

103,7

=

Netto kontantstrøm

314,1

175,4

55,8

Kilde: Finansdepartementet

6.2.3 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Regnskapet per 30. juni 2014 viser et brutto finansieringsbehov på 65,3 mrd. kroner.

Tabell 6.9 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2014

Regnskap per 30.06.2014

Regnskap i pst. av bevilgning

1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 293,0

688,4

53,2

2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 430,5

666,9

46,6

3. Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-137,5

21,5

-15,6

4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland

137,5

-21,5¹

-15,6

5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

-

6. Utlån, gjeldsavdrag mv.

150,6

114,2

75,8

7. Tilbakebetalinger mv. utenom lånetransaksjoner til Statens pensjonsfond utland

87,8

48,9

55,7

8. Utlån mv., netto (6-7)

62,8

65,3

104,1

9. Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

62,8

65,3

104,1

1. Teknisk satt til å motsvare overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland. Overføring fra Statens pensjonsfond utland blir endelig fastsatt og ført ifm. nysalderingen av 2014-budsjettet.

Kilde: Finansdepartementet

For nærmere detaljer vedrørende statsregnskapet for første halvår 2014 vises det til tabellene i vedlegg 3.

7 Omtale av særskilte saker

7.1 Innføring av avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform

Regjeringen vil bygge sin politikk på en effektiv bruk av fellesskapets ressurser. Som i næringslivet vil det også i offentlig forvaltning være et potensiale for å bli mer effektiv. For å hente ut potensialet må det stilles klare krav om mindre byråkrati og mer igjen for skattebetalernes penger.

Regjeringen innfører derfor en avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform fra og med 2015. Regjeringen vil forutsette at alle statlige virksomheter gjennomfører tiltak for å bli mer effektive. Kravet om mindre byråkrati og mer igjen for pengene vil gjelde det meste av statlig forvaltning. Reformen vil også omfatte sektorer som er politisk prioritert. Det er ikke mindre viktig å sikre effektiv ressursbruk i prioriterte sektorer.

Innføringen av avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen vil gi insentiver til mer effektiv statlig drift og skape handlingsrom for prioriteringer i statsbudsjettet. Reformen innebærer at deler av gevinstene fra mindre byråkrati og mer effektiv bruk av pengene overføres i de årlige budsjettene til fellesskapet. Den årlige overføringen til fellesskapet settes til 0,5 pst. av alle driftsutgifter som bevilges over statsbudsjettet. Samlet sett er overføringen til fellesskapet som følge av reformen beregnet til 1,4 mrd. kroner i 2015.

For å oppnå en varig effekt må tiltakene være en del av en planlagt prosess. Regjeringen vil derfor la dette inngå som en fast del av budsjettarbeidet framover. Reformen vil stimulere forvaltningen til å avbyråkratisere og bruke ressurser mer effektivt også i årene framover.

Tiltaket er i tråd med anbefalinger fra OECD. Flere land reduserer på tilsvarende måte bevilgningene til drift for å oppnå effektiviseringsgevinster og handlingsrom for nye satsinger. Blant annet har Danmark, Sverige og Finland tilsvarende ordninger for å effektivisere driften.

Kravet om mindre byråkrati og mer igjen for pengene gjelder alle statlige virksomheter som mottar driftsbevilgninger fra statsbudsjettet. Det legges til grunn at forslaget gjelder forvaltningens driftsutgifter på postene 01 til 29. Nettobudsjetterte virksomheter som universiteter, høyskoler og forskningsinstitusjoner er inkludert i reformen. I tillegg er spesialisthelsetjenestene med i ordningen. Driftsresultatene i statlig forretningsdrift holdes imidlertid utenfor.

Driftsutgiftene til departementer og etater hvor deler av virksomheten finansieres av gebyrer inkluderes også i reformen. For disse virksomhetene stilles det krav om at tiltak for mindre byråkrati og mer igjen for pengene skal komme publikum til gode. Det er forutsatt at gebyrsatser som hovedregel tilpasses et lavere utgiftsnivå.

Utgangspunktet for overføringen til fellesskapet i de årlige budsjettforslagene vil være saldert budsjett for foregående år. Dette bidrar til forutsigbarhet for statlige virksomheter i årene framover.

7.2 Nøytral merverdiavgift i statlig sektor

Statlig sektor er i hovedsak utenfor merverdiavgiftssystemet. De fleste virksomheter i statlig sektor har derfor ikke fradragsrett for merverdiavgift på anskaffelser til bruk i virksomheten. Merverdiavgiften skaper således en konkurransevridning i favør av staten når tjenester kan produseres med egne ansatte uten plikt til å beregne merverdiavgift, men blir belastet merverdiavgift dersom tilsvarende tjenester kjøpes av private. Dette motiverer til egenproduksjon av enkelte tjenester, og kan være til hinder for å kunne utnytte samfunnets ressurser på best mulig måte.

Regjeringen har varslet at den vil innføre nøytral merverdiavgift i staten og helseforetakene, slik at flere private tjenestetilbydere kan bidra til å løse fellesskapets oppgaver. En ordning som nøytraliserer merverdiavgiften i statlig sektor kan bidra til mer effektiv ressursutnyttelse og dermed lavere samlede kostnader i utføringen av statlige oppgaver. Saken ble omtalt i Prop. 1 LS Tillegg 1 (2013-2014).

Regjeringen foreslår nå en ordning med nettoføring av merverdiavgift for statsforvaltningen. Regjeringen arbeider også med å utrede en ordning som kan nøytralisere merverdiavgiften for helseforetakene, se omtale i Prop. 1 LS (2014-2015) Skatter, avgifter og toll 2015 kap. 21.

7.2.1 Innføring av nettoføringsordning for ordinære statlige forvaltningsorgan

Regjeringen foreslår å innføre en ordning med nettoføring av merverdiavgiften i ordinære statlige forvaltningsorgan fra 1. januar 2015. De ordinære statlige forvaltningsorganene omfatter i hovedsak departementer og underliggende etater. Nettoføringsordningen innebærer at forvaltningsorganene ikke belastes merverdiavgift for utgifter på post 01-49 i sine budsjetter og regnskaper, men kan føre merverdiavgiftsutgiftene på et sentralt kapittel og post for merverdiavgift. Merverdiavgiften er dermed ikke lenger en kostnad for forvaltningsorganene, noe som vil fjerne dagens konkurranseulempe for private aktører. Nettoføringsordningen er en administrativ ordning innen statsforvaltningen og ikke en del av merverdiavgiftssystemet.

I arbeidet med å utrede nøytral merverdiavgift er det flere forhold som må vurderes nøye. Særlig viktig er det at det ikke legges opp til en ordning som skaper nye konkurransevridninger mot private tilbydere, og at statsstøtteregelverket i EØS-avtalen er overholdt. En ordning bør være budsjettnøytral, slik at bevilgningene til statlige virksomheter blir justert ned tilsvarende forventede merverdiavgiftsutgifter. Ordningen som foreslås innført fra 2015 omfatter ordinære bruttobudsjetterte statlige forvaltningsorgan som rapporterer bevilgningsregnskap til statsregnskapet og har et mellomværende med statskassen. Det innebærer at nettobudsjetterte virksomheter og forvaltningsbedriftene holdes utenfor ordningen nå.

For å unngå at det oppstår nye konkurransevridninger i disfavør av private aktører, foreslås det at enkelte statlige forvaltningsorgan holdes utenfor ordningen. Dette er forvaltningsorgan som må antas å produsere, eller kunne produsere, tjenester i konkurranse med private aktører hvor tjenestene er unntatt merverdiavgiftsplikt. Produsentene av tjenestene får dermed ikke fradragsført merverdiavgiften på anskaffelsene. Dette gjelder blant annet sosiale tjenester, undervisningstjenester og finansielle tjenester. Dersom de statlige forvaltningsorganene hadde blitt inkludert i nettoføringsordningen, ville de fått en konkurransefordel ved at de slipper merverdiavgift på anskaffelsene. Private aktører som produserer slike tjenester, vil fortsatt bli belastet merverdiavgift på sine innkjøp.

NAV, Statens vegvesen og BUF-etat er de største virksomhetene som holdes utenfor ordningen. Så snart som mulig skal det vurderes å ta flere av disse organene inn i ordningen. En utvidelse må baseres på en konkret vurdering. Tabell 7.1 nedenfor gir en fullstendig oversikt over forvaltningsorganene som holdes utenfor.

Forvaltningsorganene som inkluderes i ordningen nå, utgjør om lag 65 pst. av alle årsverk og om lag 50 pst. av samlede utgifter på post 01-49 i alle ordinære statlige forvaltningsorgan.

Tabell 7.1 Oversikt over ordinære statlige forvaltningsorgan som foreløpig holdes utenfor ordningen med nøytral merverdiavgift

Organer som holdes utenfor ordningen nå

Begrunnelse

Arbeids- og velferdsetaten (Nav), Barne- ungdoms- og familieetaten (BUF-etat) og Utlendingsdirektoratet

Sosiale tjenester (unntatt mva.)

Statens fagskole for gartnere og blomsterdekoratører, Statped, Politihøgskolen, sameskolene i Midt-Norge, Karasjok og Kautokeino, og Det praktisk-teologiske seminar

Undervisningstjenester (unntatt mva.)

Lånekassen, Husbanken og Statens pensjonskasses boliglånsordning

Finansielle tjenester (unntatt mva.)

Rikskonsertene, Riksteateret og Kunst i offentlige rom

Kulturelle tjenester (unntatt mva.)

Forsvarsbygg

Fast eiendom (unntatt mva.)

Statens vegvesen

Fast eiendom (unntatt mva.)

Den norske kirke (Kirkerådet og Bispedømmerådene)

Pågående arbeid med et tydelig skille mellom kirken og staten

Statsbygg, Garanti-instituttet for eksportkreditt (GIEK), Statens kartverk, Statens pensjonskasse forvaltningsbedrift, Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE), NVE-anlegg, SDØE*

Forvaltningsbedrifter

Direktoratet for nødkommunikasjon og Jernbaneverket

Fullt ut mva.-pliktige, dvs. får allerede fradragsført all merverdiavgift

Virksomheter som mottar budsjettildeling ved utbetaling fra fagdepartementet over 50-post

Nettobudsjetterte virksomheter

* Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) budsjetteres på samme måte som forvaltningsbedriftene på inntektssiden av statsbudsjettet.

Det gjøres også visse begrensninger i hvilke merverdiavgiftsutgifter som kan nettoføres av forvaltningsorganene som omfattes av ordningen. Merverdiavgift som ikke er fradragsberettiget etter merverdiavgiftsloven kap. 8 skal ikke kunne nettoføres. Dette gjelder blant annet merverdiavgift på varer og tjenester som også kan benyttes til formål privat, som servering, personkjøretøy mv. Dette er de samme begrensningene som gjelder i fradragsretten for merverdiavgiftspliktige virksomheter og i kompensasjonsordningen for kommuner og fylkeskommuner mv. Videre vil som hovedregel ikke merverdiavgift på anskaffelser til bygg, anlegg eller annen fast eiendom omfattes av ordningen. Det foreslås ikke endringer i merverdiavgiftsloven som følge av nettoføringsordningen.

Det legges opp til at nettoføringsordningen skal være provenynøytral. Det skjer ved at budsjettene til forvaltningsorganene som inkluderes i ordningen, nedjusteres tilsvarende deres forventede merverdiavgiftsutgifter. Tilsvarende budsjetteres alle forventede merverdiavgiftsutgifter på et sentralt kapittel og post for merverdiavgift i forvaltningsorganene hvor forvaltningsorganene kan føre sine merverdiavgiftsutgifter. Samlet sett anslås det å utgjøre 5,2 mrd. kroner som foreslås bevilget på kap. 1633 under Finansdepartementet.

7.2.2 Praktisk gjennomføring

Betalt merverdiavgift for virksomhetene som inngår i ordningen budsjetteres på sentralt utgiftskapittel under Finansdepartementet, kap. 1633 Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift, post 01 Driftsutgifter.

Virksomhetene som omfattes av ordningen gis fullmakt til å rapportere betalt merverdiavgift på kap 1633, post 01 i statsregnskapet. Dette gjelder merverdiavgift knyttet til virksomhetenes utgifter ført på postene 01-49.

Finansdepartementet gir nærmere bestemmelser om ordningen i et eget rundskriv til forvaltningen.

7.3 To ekspertutvalg

Regjeringen vil føre en ansvarlig økonomisk politikk basert på handlingsregelen for bruk av oljepenger, slik at fondet også kommer framtidige generasjoner til gode. Offentlige midler skal forvaltes effektivt for å sikre innbyggerne mest mulig velferd, og på en måte som viser respekt for skattebetalernes penger. Den økte bruken av oljepenger skal vris i retning av investeringer i kunnskap og infrastruktur, samt vekstfremmende skattelettelser.

Utvalg for å vurdere praktiseringen av retningslinjene for bruk av oljeinntekter

Kapitalen i pensjonsfondet er nå vesentlig større enn det en så for seg for få år siden. Med et stort fond kan banen for forventet realavkastning endre seg mye fra ett år til det neste, og blir dermed mindre egnet som operativt mål for finanspolitikken på kort sikt. Om fondet svinger i takt eller utakt med norske konjunkturer er avhengig av hvilke forstyrrelser som ligger bak.

Regjeringen vil sette ned et ekspertutvalg som skal vurdere praktiseringen av retningslinjene for bruken av oljeinntekter i lys av den kraftige veksten i Statens pensjonsfond utland og utfordringene for norsk økonomi på kort og lang sikt. Utvalget skal vurdere behovet for å supplere retningslinjene med tilleggsregler eller ved å understreke hensyn som bør tillegges særlig vekt ved utformingen av finanspolitikken. Utvalget skal også vurdere om det i større grad bør tas hensyn til behovet for å fremme vekstevnen i fastlandsøkonomien.

Utvalg for å vurdere behovet for flerårige budsjetter på utvalgte områder og et tydeligere skille mellom investeringer og drift i budsjettet

Staten legger beslag på en vesentlig del av samfunnets ressurser. Innenfor en helhetlig budsjettprosess hvor ulike tiltak vurderes opp mot hverandre, er det behov for et godt beslutningsgrunnlag og forutsigbar finansiering av investeringer, slik at investeringene kan gjennomføres på et rasjonelt vis og gi de forventede virkninger. Regjeringen vil sette ned et ekspertutvalg som skal vurdere behovet for flerårige budsjetter på utvalgte områder og et tydeligere skille mellom investeringer og drift i budsjettet. Utvalgets tilrådinger skal gi et bedre beslutningsgrunnlag for statlige prioriteringer og fremme en effektiv bruk av offentlige midler.

Mandatene til de to utvalgene vil bli gjort tilgjengelig på Finansdepartementets hjemmeside.

7.4 Ny regnskapsinformasjon i staten

Fra 1. januar 2014 ble det obligatorisk for statlige virksomheter å følge en ny, felles standard kontoplan, i tillegg til å rapportere på kapittel og post, slik de har gjort til nå. Kontoplanen inngår i rapporteringen til statsregnskapet og gir en felles struktur for inndeling av virksomhetenes utgifter, inntekter og balansekonti gruppert etter art. Art er betegnelsen på type ressurs som er benyttet, eller type inntekt. Den nye kontoplanen åpner for å se aktivitet og ressursbruk i sammenheng på en ny måte i virksomhetenes årsrapport og årsregnskap. Kontoplanen vil også gi bedre grunnlag for å sammenlikne over tid og mellom virksomheter. Informasjon fra kontoplanen gir dermed bedre muligheter for å styre virksomheten.

Departementene har i løpet av 2014 fått tilgang til den nye regnskapsinformasjonen fra underliggende virksomheter i et forenklet format. Dette gir vesentlig mer detaljert økonomisk informasjon enn departementene har hatt til nå. Finansdepartementet vil sammen med Direktoratet for økonomistyring (DFØ) fortsette arbeidet med å utvikle analyseverktøy og gi veiledning i hvordan den nye informasjonen kan utnyttes i styringen, både på virksomhets- og departementsnivå.

Før en kan trekke ut og analysere aggregerte regnskapstall for staten som helhet er det nødvendig å arbeide videre med å få konsistent bruk og kvalitet i innrapporteringen til statsregnskapet. Enkelte virksomheter, blant andre Forsvaret og Statsbygg, har fått utsatt frist med å ta kontoplanen i bruk. Virksomheter med utvidede budsjettfullmakter (nettobudsjetterte virksomheter) rapporterer etter dagens regler bare inn bevegelse på bankbeholdning til statsregnskapet. Før en kan høste den fulle nytten av den nye informasjonsressursen i staten, må blant annet det innrapporterte datagrunnlaget være komplett, og problemstillinger rundt eventuell informasjonsinnhenting fra de nettobudsjetterte virksomhetene må løses.

Dagens statsregnskap inneholder informasjon på kapittel- og postnivå. Dette regnskapet gjøres tilgjengelig for allmennheten på to måter: årlig i Meld. St. 3 (Statsregnskapet) og månedlig på DFØs nettsider. Det er grunn til å tro at disse formatene ikke når ut til alle som kunne ha interesse eller nytte av opplysningene. Det er i dag faglig og teknisk krevende å nyttiggjøre seg denne informasjonen.

Finansdepartementet ønsker å gjøre mer data bedre tilgjengelig for flere brukere. Argumentene for dette er knyttet til grunnleggende rettsstatsverdier som informasjons- og ytringsfrihet, demokratisk deltakelse, tilliten til det offentlige og allmennhetens kontroll med forvaltningen. Det har en verdi i seg selv at statsregnskapet gjøres offentlig tilgjengelig. Informasjonen må imidlertid også presenteres i en slik form at brukeren opplever den som relevant for egne valg og egen innsikt på områder som hun er opptatt av.

Regjeringen legger vekt på åpenhet omkring forvaltningen av fellesskapets ressurser. Aktiv publisering av informasjon fra statsregnskapet vil være i tråd med dette.

Erfaringer fra andre land viser at publisering alene ikke bidrar til målet om innsyn, demokratisk deltakelse og en opplyst allmennhet. Finansdepartementet arbeider med sikte på å kunne formidle og presentere det økte datatilfanget om statlig ressursbruk på en måte som er tilgjengelig og nyttig også for et bredt publikum.

7.5 Ny standard for årsrapporter fra statlige virksomheter

Med virkning fra regnskapsåret 2014 er det innført nye regler for avleggelse og presentasjon av årsrapport og årsregnskap fra statlige virksomheter. Det er etablert nye felles oppstillingsplaner som blant annet bidrar til å strukturere informasjonen fra ny, felles kontoplan på en hensiktsmessig måte.

De nye bestemmelsene innebærer også at det etableres en felles struktur for regnskaps- og resultatrapportering i staten. Målet med en slik standardisering er å

legge bedre til rette for flerårig styring

forenkle arbeidet med å utarbeide årsrapportene

gjøre innholdet lettere tilgjengelig for brukerne

gi bedre grunnlag for sammenlikninger over år og på tvers av statlige virksomheter

Det er innført krav om at tildelingsbrev med årets oppdrag og budsjettrammer til underliggende virksomheter skal publiseres på departementets nettsider så snart de er sendt. Dette skal skje så snart som mulig etter at Stortinget har fattet sitt bevilgningsvedtak.

Årsrapport med regnskap skal sendes overordnet departement senest 15. mars året etter budsjettåret. Årsrapporten skal publiseres innen 1. mai, eller så snart rapporten er behandlet i styringsdialogen mellom departementet og virksomheten. Årsrapporten skal blant annet inneholde en helhetlig framstilling og vurdering av statlige virksomheters gjennomførte aktiviteter og resultater. Den skal gi et grunnlag for å vurdere om ressursene virksomheten har hatt til rådighet har blitt brukt effektivt og etter forutsetningene. Krav om publisering av årsrapport innenfor fastsatte tidsfrister vil gjøre det enklere for allmennheten å få innsyn i hvordan virksomheten har svart på oppdraget som ble gitt i tildelingsbrevet.

DFØ kartlegger i 2014 årsrapporter i staten som er skrevet med utgangspunkt i tidligere regelverk. Kartleggingen skal danne et utgangspunkt for senere evaluering av innføringen av nye krav til årsrapport og årsregnskap som følger av revidert økonomiregelverk.

7.6 Obligatoriske regnskapsstandarder i staten

Finansdepartementet har fastsatt anbefalte statlige regnskapsstandarder (SRS) for virksomhetsregnskapet. Regnskapsstandardene regulerer bruk av periodisert regnskap i statlige virksomheter.

Det er frivillig å benytte periodisert regnskap på virksomhetsnivå i staten. Virksomheten kan i samråd med overordnet departement velge å føre regnskapet etter andre prinsipper enn kontantprinsippet. For virksomheter som velger å føre periodisert regnskap, er det anbefalt å følge SRS, jf. bestemmelser om økonomistyring i staten pkt. 3.4.2. Ved utgangen av 2013 hadde nær en tredel av statlige virksomheter valgt å føre virksomhetsregnskapet etter andre prinsipper. Av de 75 virksomhetene (av totalt 231) som omfattes oppgir 63 at de anvender SRS, mens 12 oppgir at de bruker annet rammeverk.

At statlige virksomheter kan velge å legge ulike rammeverk til grunn i virksomhetsregnskapene sine, f.eks. med henvisning til at en følger «regnskapsloven så langt det passer», er uheldig ut fra flere hensyn. SRS er utviklet for å ivareta statens særskilte behov. Bruk av andre eller egendefinerte standarder kan bidra til at det blir vanskelig å sammenlikne statlige virksomheter. Det kan også gi dårligere kvalitet i regnskapene.

De elleve regnskapsstandardene som utgjør SRS er utviklet gjennom flere år, etter at et utprøvingsprosjekt med periodiserte virksomhetsregnskap ble igangsatt med ti (senere elleve) pilotvirksomheter i 2004. Utprøvingen ble evaluert i 2009, og standardene fastsatt som anbefalte fra 2010. Standardene er i det alt vesentlige tilpasset statens særskilte behov. Samtidig har erfaringene fra utviklingen og innføringen av standard kontoplan, og den gradvise økningen i virksomhetenes bruk av SRS, synliggjort behov for en generell oppdatering av standardene. Finansdepartementet har derfor bedt Direktoratet for økonomistyring (DFØ) om å revidere de nåværende standardene. Representanter for berørte virksomheter og departementer er invitert til å medvirke i dette arbeidet, slik at deres hensyn og behov ivaretas så langt det lar seg gjøre.

Forslag til reviderte regnskapsstandarder for staten (SRS) vil bli sendt på høring ultimo november 2014 med frist 15. mars 2015. Dersom høringen ikke tilsier noe annet, tar Finansdepartementet sikte på å fastsette de reviderte standardene som obligatoriske fra 1. januar 2016 for virksomheter som velger å føre periodisert regnskap.

7.7 Nettoføring av standardrefusjoner

Fra regnskapet 2015 skal innbetalte standardrefusjoner bokføres som utgiftsreduksjoner på tilhørende driftsposter i statsregnskapet.

Som øvrige private og offentlige virksomheter mottar statlige virksomheter refusjoner av sykepenger, foreldrepenger mv. som innbetalinger fra Nav. Ordinære statlige forvaltningsorgan og forvaltningsbedriftene skal inntektsføre og rapportere innbetalingene brutto på post 15-18 på sine inntektskapitler i statsregnskapet. Standardrefusjonene budsjetteres ikke og kan medtas ved beregning av overføring av ubrukt bevilgning til neste budsjettår.

Fra 1. januar 2014 er det obligatorisk å benytte en ny standard artskontoplan for statlige virksomheter, i tillegg til den etablerte statskontoplanen med kapitler og poster, jf. omtalen i punkt 7.4 ovenfor. Virksomhetene skal derfor bokføre refusjonene som utgiftsreduksjon i virksomhetsregnskapet på spesifiserte kontoer i kontoplanens kontogruppe 57 og 58, tilsvarende som i Norsk standard kontoplan (NS 4102) som brukes i privat sektor.

Dette innebærer at standardrefusjonene fra 2014 behandles ulikt i virksomhetsregnskapene og statsregnskapet. Dette bør unngås, og Finansdepartementet vil derfor endre føringspraksisen i statsregnskapet. For det første vil endret praksis bedre sammenhengen mellom virksomhetsregnskapet og statsregnskapet på dette området. For det andre vil informasjon om standardrefusjonene fremdeles bli rapportert til statsregnskapet og fremgå av regnskapet på driftspostene 01-29 og kontogruppe 57 og 58 i standard kontoplan. Informasjon om refusjoner vil dermed fremdeles være tilgjengelig. For det tredje vil omleggingen ikke få konsekvenser for beregning av overføring av ubrukt bevilgning til neste budsjettår.

Utover at dette forenkler bokføringen for den enkelte virksomhet, vil omleggingen også forenkle føringen av statsregnskapet.

Omleggingen påvirker ikke statsbudsjettet eller virksomhetenes budsjetter, kun regnskapet. Regnskapet påvirkes ved at utgifts- og inntektsnivået på de berørte utgifts- og inntektsposter reduseres tilsvarende størrelsen på refusjonene, slik at nettoeffekten på statsregnskapet og det oljekorrigerte underskuddet er null. Samlet nivå på refusjonene er i størrelsesorden 2 mrd. kroner.

Finansdepartementet gir nærmere bestemmelser om ordningen i rundskriv til forvaltningen.

7.8 Innstramming i bruken av merinntektsfullmakter

Statsbudsjettet inneholder et stort antall merinntektsfullmakter. En merinntektsfullmakt gir adgang til å overskride en bestemt utgiftspost dersom de regnskapsførte inntektene under en eller flere inntektsposter blir høyere enn budsjettert.

Merinntektsfullmakter kan bidra til at statens inntektsmuligheter blir utnyttet bedre. De kan også gi statlige virksomheter økt fleksibilitet og mulighet til å tilpasse sitt aktivitetsnivå med finansiering utover det som lå i budsjettet. Ubrukte merinntekter kan tas med i beregning av overføring av ubrukte driftsbevilgninger fra et budsjettår til det neste. Summen av overført driftsbevilgning må imidlertid ikke overstige 5 pst. av vedkommende utgiftsbevilgning.

Ordningen er i dag ikke symmetrisk. Det vil si at en mindreinntekt på en inntektspost ikke får konsekvenser for disponibel bevilgning på den tilhørende utgiftsposten. Med mindre det fremgår av budsjettfullmakten, er det ikke nødvendig å ta hensyn til mindreinntekten ved beregning av overførbart beløp på utgiftsposten. Flere departementer velger likevel å gjøre det.

Merinntektsfullmakter kan være et nyttig supplement til de ordinære fullmaktene som følger av budsjettet. Fullmaktene har imidlertid også enkelte mindre heldige sider. For det første innebærer ordningen at enkelte statlige inntekter disponeres utenfor den ordinære budsjettprosessen og prioriteringen av utgiftsrammen. For det andre kan ordningen innby til underbudsjettering av bevilgninger som er knyttet til merinntektene, slik at budsjettet ikke avspeiler de realistisk riktige utgifter og inntekter. For det tredje er det uheldig at merinntekter kan tas med i beregningen og gi økt overføring av ubrukt bevilgning på statens driftsposter, mens mindreinntekter ikke gir lavere overføring.

Det er to typer merinntektsfullmakter:

Merinntektsfullmakter med hjemmel i bevilgningsreglementet § 11 fjerde ledd og kongelig resolusjon av 2. desember 2005. Det fremgår blant annet at driftsutgiftene kan overskrides med inntil to prosent av bevilgningen mot tilsvarende merinntekter, og at merinntekten skal være et resultat av økt aktivitet.

Merinntektsfullmakter med hjemmel i egne stortingsvedtak. I Prop. 1 S foreslås hvert år en rekke merinntektsfullmakter under hvert departement. Fullmaktene vedtas for ett år om gangen, og må fornyes for hvert budsjettår. Normalt har ikke fullmaktene ordlyd som forutsetter symmetrisk håndtering av merinntekter og mindreinntekter. Fullmaktene er heller ikke bare begrenset til driftsbevilgninger.

I arbeidet med budsjettet for 2015 har departementene gjennomgått sine merinntektsfullmakter med tanke på realistisk budsjettering. Ordlyden i merinntektsfullmaktene som fremmes for Stortinget er endret slik at både merinntekter og mindreinntekter tas med i beregning av grunnlaget for overføring av ubrukte driftsbevilgninger til neste budsjettår.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om statsbudsjettet 2015.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om statsbudsjettet 2015 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om statsbudsjettet for budsjettåret 2015

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Utgifter:

Det kongelige hus

1

H.M. Kongen og H.M. Dronningen:

1

Apanasje

10 829 000

50

Det kongelige hoff

169 550 000

51

Særskilte prosjekter ved Det kongelige hoff

20 000 000

200 379 000

2

H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen:

1

Apanasje

9 013 000

50

H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessens stab mv.

18 400 000

27 413 000

Sum Det kongelige hus

227 792 000

Regjering

20

Statsministerens kontor:

1

Driftsutgifter

99 600 000

99 600 000

21

Statsrådet:

1

Driftsutgifter

154 700 000

154 700 000

24

Regjeringsadvokaten:

1

Driftsutgifter

62 600 000

21

Spesielle driftsutgifter

14 400 000

77 000 000

Sum Regjering

331 300 000

Stortinget og underliggende institusjoner

41

Stortinget:

1

Driftsutgifter

875 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

346 300 000

70

Tilskudd til partigruppene

174 000 000

72

Tilskudd til Det Norske Nobelinstitutts bibliotek

1 500 000

73

Kontingenter, internasjonale delegasjoner

13 000 000

74

Reisetilskudd til skoler

3 500 000

1 413 300 000

42

Ombudsmannsnemnda for Forsvaret:

1

Driftsutgifter

6 800 000

6 800 000

43

Stortingets ombudsmann for forvaltningen:

1

Driftsutgifter

64 300 000

64 300 000

44

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste:

1

Driftsutgifter

13 000 000

13 000 000

45

Nasjonal institusjon for menneskerettigheter:

1

Driftsutgifter

9 300 000

9 300 000

51

Riksrevisjonen:

1

Driftsutgifter

460 000 000

75

Internasjonale organisasjoner og nettverk

21 500 000

481 500 000

Sum Stortinget og underliggende institusjoner

1 988 200 000

Høyesterett

61

Høyesterett:

1

Driftsutgifter

92 445 000

92 445 000

Sum Høyesterett

92 445 000

Utenriksdepartementet

Administrasjon av utenrikstjenesten

100

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter

1 931 794 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

10 515 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

11 516 000

70

Erstatning av skader på utenlandske ambassader

970 000

71

Diverse tilskudd

18 075 000

72

Hjelp til norske borgere i utlandet

164 000

90

Lån til norske borgere i utlandet

360 000

1 973 394 000

103

Regjeringens fellesbevilgning for representasjon:

1

Driftsutgifter

55 583 000

55 583 000

104

Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet:

1

Driftsutgifter

9 380 000

9 380 000

Sum administrasjon av utenrikstjenesten

2 038 357 000

Utenriksformål

115

Næringsfremme-, kultur-, norgesfremme- og informasjonsformål:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

26 623 000

70

Tilskudd til næringsfremme-, kultur-, norgesfremme- og informasjonsformål , kan overføres, kan nyttes under post 1

38 136 000

64 759 000

116

Deltaking i internasjonale organisasjoner:

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

1 293 554 000

1 293 554 000

117

EØS-finansieringsordningene:

75

EØS-finansieringsordningen 2009-2014, kan overføres

2 350 000 000

76

Den norske finansieringsordningen 2009-2014, kan overføres

2 150 000 000

4 500 000 000

118

Nordområdetiltak mv.:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70 og 71

25 627 000

70

Nordområdetiltak og prosjektsamarbeid med Russland, kan overføres, kan nyttes under post 1

355 688 000

71

Støtte til utvikling av samfunn, demokrati og menneskerettigheter mv. , kan overføres, kan nyttes under post 1

59 189 000

76

Tilskudd til internasjonale klima- og miljøtiltak, kan overføres

37 444 000

477 948 000

119

Globale sikkerhetstiltak:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

2 044 000

70

Globale sikkerhetstiltak, kan overføres, kan nyttes under post 1

11 665 000

13 709 000

Sum utenriksformål

6 349 970 000

Administrasjon av utviklingshjelpen

140

Utenriksdepartementets administrasjon av utviklingshjelpen:

1

Driftsutgifter

1 246 759 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

21 556 000

1 268 315 000

141

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad):

1

Driftsutgifter

236 607 000

236 607 000

144

Fredskorpset:

1

Driftsutgifter

44 849 000

44 849 000

Sum administrasjon av utviklingshjelpen

1 549 771 000

Bilateral bistand

150

Bistand til Afrika:

78

Regionbevilgning for Afrika, kan overføres

2 111 900 000

2 111 900 000

151

Bistand til Asia:

78

Regionbevilgning for Asia, kan overføres

844 500 000

844 500 000

152

Bistand til Midtøsten og Nord-Afrika:

78

Regionbevilgning for Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres

556 000 000

556 000 000

153

Bistand til Latin-Amerika:

78

Regionbevilgning for Latin-Amerika, kan over-føres

144 000 000

144 000 000

Sum bilateral bistand

3 656 400 000

Globale ordninger

160

Sivilt samfunn og demokratiutvikling:

1

Driftsutgifter

21 291 000

70

Sivilt samfunn, kan overføres

1 809 500 000

77

Utvekslingsordninger gjennom Fredskorpset, kan overføres

160 000 000

1 990 791 000

161

Næringsutvikling:

70

Næringsutvikling , kan overføres

259 000 000

75

NORFUND - tapsavsetting

370 000 000

95

NORFUND - grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland

1 110 000 000

1 739 000 000

162

Overgangsbistand (gap):

70

Overgangsbistand (gap), kan overføres

239 000 000

239 000 000

163

Nødhjelp, humanitær bistand og menneskerettigheter:

70

Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres

3 336 433 000

72

Menneskerettigheter , kan overføres

378 300 000

3 714 733 000

164

Fred, forsoning og demokrati:

70

Fred, forsoning og demokratitiltak, kan over-føres

655 900 000

71

ODA-godkjente land på Balkan, kan overføres

355 000 000

72

Utvikling og nedrustning, kan overføres

154 700 000

73

Andre ODA-godkjente OSSE-land, kan overføres

515 500 000

1 681 100 000

165

Forskning, kompetanseheving og evaluering:

1

Driftsutgifter

140 955 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

67 000 000

70

Forskning og høyere utdanning, kan overføres

183 000 000

71

Faglig samarbeid, kan overføres

415 900 000

806 855 000

166

Miljø og bærekraftig utvikling mv.:

70

Ymse tilskudd , kan overføres

5 000 000

72

Internasjonale miljøprosesser og bærekraftig utvikling, kan overføres

742 200 000

74

Fornybar energi, kan overføres

1 090 000 000

1 837 200 000

167

Flyktningtiltak i Norge, godkjent som utviklingshjelp (ODA):

21

Spesielle driftsutgifter

1 615 698 000

1 615 698 000

168

Kvinner og likestilling:

70

Kvinner og likestilling, kan overføres

313 500 000

313 500 000

169

Global helse og utdanning:

1

Driftsutgifter

8 000 000

70

Global helse, kan overføres

2 915 000 000

73

Utdanning , kan overføres

1 650 000 000

4 573 000 000

Sum globale ordninger

18 510 877 000

Multilateral bistand

170

FN-organisasjoner mv.:

70

FNs utviklingsprogram (UNDP)

660 000 000

71

FNs befolkningsfond (UNFPA)

431 000 000

72

FNs barnefond (UNICEF)

520 000 000

73

Verdens matvareprogram (WFP), kan overføres

212 000 000

74

FNs Høykommissær for flyktninger (UNHCR)

300 000 000

75

FNs organisasjon for palestinske flyktninger (UNRWA)

150 000 000

76

Tilleggsmidler via FN-systemet mv., kan over-føres

608 300 000

77

FNs aidsprogram (UNAIDS), kan overføres

175 000 000

78

Bidrag andre FN-organisasjoner mv., kan overføres

157 300 000

79

Eksperter, junioreksperter og FNs fredskorps, kan overføres

77 000 000

81

Tilskudd til internasjonal landbruksforskning, kan overføres

140 000 000

82

FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women) , kan overføres

95 000 000

3 525 600 000

171

Multilaterale finansinstitusjoner:

70

Verdensbanken , kan overføres

901 000 000

71

Regionale banker og fond, kan overføres

861 500 000

72

Samfinansiering via finansinstitusjoner, kan overføres

259 500 000

2 022 000 000

172

Gjeldslette og gjeldsrelaterte tiltak:

70

Gjeldsslette, betalingsbalansestøtte og kapasitetsbygging, kan overføres

250 000 000

250 000 000

Sum multilateral bistand

5 797 600 000

Sum Utenriksdepartementet

37 902 975 000

Kunnskapsdepartementet

Administrasjon

200

Kunnskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

254 948 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 969 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 673 000

268 590 000

Sum administrasjon

268 590 000

Grunnopplæringen

220

Utdanningsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

255 011 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

147 497 000

70

Tilskudd til læremidler mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

55 478 000

457 986 000

221

Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene:

1

Driftsutgifter

13 859 000

13 859 000

222

Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat:

1

Driftsutgifter

91 553 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 452 000

93 005 000

223

Sametinget:

50

Tilskudd til Sametinget

40 331 000

40 331 000

224

Senter for IKT i utdanningen:

1

Driftsutgifter

60 792 000

21

Spesielle driftsutgifter

23 946 000

84 738 000

225

Tiltak i grunnopplæringen:

1

Driftsutgifter

21 886 000

21

Spesielle driftsutgifter

101 256 000

60

Tilskudd til landslinjer

197 772 000

62

Tilskudd til de kommunale sameskolene i Snåsa og Målselv

23 003 000

63

Tilskudd til samisk i grunnopplæringen, kan overføres

58 551 000

64

Tilskudd til opplæring til barn og unge som søker opphold i Norge

160 410 000

65

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg, kan overføres

465 500 000

66

Tilskudd til leirskoleopplæring

46 887 000

67

Tilskudd til opplæring i finsk

8 306 000

68

Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen

256 167 000

69

Kompensasjon for investeringskostnader ved grunnskolereformen

222 194 000

70

Tilskudd til opplæring av lærlinger og lærekandidater med spesielle behov

50 408 000

71

Tilskudd til kunst- og kulturarbeid i opplæringen

25 594 000

72

Tilskudd til internasjonale utdanningsprogram og organisasjoner

6 290 000

73

Tilskudd til studieopphold i utlandet

13 754 000

74

Tilskudd til organisasjoner

11 932 000

1 669 910 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

767 102 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

1 033 944 000

50

Nasjonale sentre i grunnopplæringen

96 163 000

60

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

39 662 000

62

Tilskudd for økt lærertetthet

384 077 000

70

Tilskudd til NAROM

7 921 000

71

Tilskudd til vitensentre

48 920 000

2 377 789 000

227

Tilskudd til særskilte skoler:

60

Tilskudd til Moskvaskolen og Murmanskskolen

2 179 000

61

Tilskudd til voksenopplæring i Andebu kommune

4 951 000

62

Tilskudd til Fjellheimen leirskole

5 899 000

70

Tilskudd til Den franske skolen i Oslo

7 356 000

71

Tilskudd til internatdriften ved Krokeide videregående skole

25 427 000

72

Tilskudd til Røde Kors Nordisk United World College

32 069 000

73

Tilskudd til opplæring i Kenya

676 000

74

Tilskudd til Signo grunn- og videregående skole og Briskeby videregående skole

41 324 000

75

Tilskudd til opplæring i rusinstitusjoner

10 330 000

76

Tilskudd til Foreningen Norden og Norsk håndverksinstitutt

3 587 000

133 798 000

228

Tilskudd til private skoler mv.:

70

Private grunnskoler, overslagsbevilgning

1 701 414 000

71

Private videregående skoler, overslagsbevilgning

1 468 254 000

72

Private skoler godkjent etter kap. 4 i voksenopplæringsloven , overslagsbevilgning

139 306 000

73

Private grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning

109 555 000

74

Private videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning

27 166 000

75

Private skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning

240 682 000

76

Andre private skoler, overslagsbevilgning

45 733 000

77

Den tyske skolen i Oslo, overslagsbevilgning

13 780 000

78

Kompletterende undervisning

34 461 000

79

Toppidrett

40 250 000

80

Privatskoleorganisasjoner

714 000

81

Elevutveksling til utlandet

1 839 000

82

Kapitaltilskudd til friskoler, kapital- og husleietilskudd

10 330 000

3 833 484 000

229

Statens fagskole for gartnere og blomsterdekoratører:

1

Driftsutgifter

23 191 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 128 000

24 319 000

230

Statlig spesialpedagogisk støttesystem:

1

Driftsutgifter

637 555 000

21

Spesielle driftsutgifter

60 036 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 644 000

706 235 000

Sum grunnopplæringen

9 435 454 000

Barnehager

231

Barnehager:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 51

284 939 000

50

Tilskudd til samiske barnehagetilbud

15 660 000

51

Forskning , kan nyttes under post 21

8 517 000

63

Tilskudd til tiltak for å bedre språkforståelsen blant minoritetsspråklige barn i førskolealder

134 339 000

443 455 000

Sum barnehager

443 455 000

Voksenopplæring m.m.

252

EUs utdannings- og ungdomsprogram:

70

Tilskudd

439 921 000

439 921 000

253

Folkehøyskoler:

70

Tilskudd til folkehøyskoler

743 316 000

71

Tilskudd til Folkehøgskolerådet

4 683 000

72

Tilskudd til nordiske folkehøyskoler

598 000

748 597 000

254

Tilskudd til voksenopplæring:

70

Tilskudd til studieforbund

162 501 000

73

Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner

6 202 000

168 703 000

255

Tilskudd til freds- og menneskerettssentre:

70

Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter

31 166 000

71

Falstadsenteret

18 111 000

72

Stiftelsen Arkivet

8 768 000

73

Nansen Fredssenter

5 870 000

74

Narviksenteret , kan overføres

29 890 000

75

Det europeiske Wergelandsenteret

7 875 000

76

Raftostiftelsen

2 846 000

104 526 000

256

Vox, nasjonalt fagorgan for kompetansepolitikk:

1

Driftsutgifter

48 786 000

21

Spesielle driftsutgifter

16 497 000

65 283 000

257

Program for basiskompetanse i arbeidslivet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

5 198 000

70

Tilskudd , kan overføres

163 518 000

168 716 000

258

Tiltak for livslang læring:

1

Driftsutgifter

4 817 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 1

65 923 000

60

Tilskudd til karriereveiledning

30 960 000

101 700 000

Sum voksenopplæring m.m.

1 797 446 000

Høyere utdanning og fagskoleutdanning

260

Universiteter og høyskoler:

50

Statlige universiteter og høyskoler

29 689 399 000

70

Private høyskoler

1 222 872 000

30 912 271 000

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter:

71

Tilrettelegging for internasjonal mobilitet

16 708 000

74

Tilskudd til velferdsarbeid

79 991 000

75

Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres

380 000 000

476 699 000

276

Fagskoleutdanning:

72

Annen fagskoleutdanning

66 747 000

66 747 000

280

Felles enheter:

1

Driftsutgifter

79 468 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 000

50

Senter for internasjonalisering av utdanning

70 149 000

51

Drift av nasjonale fellesoppgaver

171 165 000

71

Tilskudd til UNIS

121 827 000

72

Tilskudd til UNINETT

26 472 000

73

Tilskudd til NORDUnet, kan overføres

24 694 000

493 785 000

281

Felles tiltak for universiteter og høyskoler:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

122 013 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

11 857 000

50

Tilskudd til Norges forskningsråd

135 833 000

70

Andre overføringer , kan nyttes under post 1

46 388 000

73

Tilskudd til internasjonale programmer

67 148 000

78

Tilskudd til Universitets- og høgskolerådet

16 275 000

399 514 000

Sum høyere utdanning og fagskoleutdanning

32 349 016 000

Forskning

283

Meteorologiformål:

50

Meteorologisk institutt

285 248 000

72

Internasjonale samarbeidsprosjekter

94 234 000

379 482 000

284

De nasjonale forskningsetiske komiteene:

1

Driftsutgifter

18 149 000

18 149 000

285

Norges forskningsråd:

52

Langsiktig, grunnleggende forskning

1 524 979 000

53

Strategiske satsinger

980 818 000

54

Forskningsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse

455 663 000

55

Administrasjon

276 422 000

3 237 882 000

287

Forskningsinstitutter og andre tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71

29 715 000

53

NUPI

4 620 000

56

Ludvig Holbergs minnepris

10 050 000

57

Basisbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter

163 285 000

60

Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning

226 008 000

71

Tilskudd til andre private institusjoner

40 564 000

73

Niels Henrik Abels matematikkpris

14 119 000

488 361 000

288

Internasjonale samarbeidstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter

26 872 000

72

Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner

246 426 000

73

EUs rammeprogram for forskning, kan over- føres

2 053 648 000

75

UNESCO-kontingent

18 573 000

76

UNESCO-formål

3 207 000

2 348 726 000

Sum forskning

6 472 600 000

Sum Kunnskapsdepartementet

50 766 561 000

Kulturdepartementet

Administrasjon

300

Kulturdepartementet:

1

Driftsutgifter

135 571 000

21

Spesielle driftsutgifter

2 339 000

137 910 000

Sum administrasjon

137 910 000

Samfunns- og frivillighetsformål

310

Tilskudd til trossamfunn m.m.:

60

Tilskudd til livssynsnøytrale sermonirom

10 661 000

70

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning

303 318 000

78

Ymse faste tiltak

6 119 000

320 098 000

314

Kultursamarbeid i nordområdene og kulturnæring:

21

Spesielle driftsutgifter

2 192 000

71

Kulturnæringsprosjekter

7 134 000

72

Kultursamarbeid i nordområdene

3 670 000

78

Ymse faste tiltak

12 590 000

25 586 000

315

Frivillighetsformål:

21

Forskning og utredning

11 102 000

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

1 239 600 000

71

Tilskudd til frivilligsentraler

125 384 000

72

Tilskudd til frivillig virksomhet for barn og unge

55 525 000

74

Frivillighetsregister , kan overføres

819 000

78

Ymse faste tiltak

6 753 000

79

Til disposisjon

3 773 000

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

72 618 000

84

Ungdoms-OL

140 509 000

1 656 083 000

Sum samfunns- og frivillighetsformål

2 001 767 000

Kulturformål

320

Allmenne kulturformål:

1

Driftsutgifter

130 979 000

21

Forskning og utredning, kan overføres

9 983 000

51

Fond for lyd og bilde

36 718 000

52

Norges forskningsråd

12 654 000

53

Sametinget

78 986 000

55

Norsk kulturfond

78 737 000

73

Nasjonale kulturbygg, kan overføres

210 216 000

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

11 503 000

78

Ymse faste tiltak

35 984 000

79

Til disposisjon , kan nyttes under post 1

7 641 000

82

Nobels fredssenter

29 519 000

85

Gaveforsterkningsordning

30 330 000

86

Talentutvikling

30 000 000

703 250 000

321

Kunstnerformål:

1

Driftsutgifter

15 890 000

73

Kunstnerstipend m.m., kan overføres

177 610 000

74

Garantiinntekter , overslagsbevilgning

104 906 000

75

Vederlagsordninger

174 581 000

472 987 000

322

Billedkunst, kunsthåndverk og offentlig rom:

1

Driftsutgifter

17 432 000

50

Kunst i offentlige rom

25 821 000

55

Norsk kulturfond

90 556 000

72

Knutepunktinstitusjoner

6 997 000

73

Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design

285 934 000

75

Offentlig rom, arkitektur og design

4 334 000

78

Ymse faste tiltak

46 276 000

477 350 000

323

Musikkformål:

1

Driftsutgifter

163 858 000

55

Norsk kulturfond

247 129 000

60

Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

19 959 000

70

Nasjonale institusjoner

277 279 000

71

Region-/landsdelsinstitusjoner

240 026 000

72

Knutepunktinstitusjoner

82 138 000

78

Ymse faste tiltak

123 065 000

1 153 454 000

324

Scenekunstformål:

1

Driftsutgifter

72 950 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

59 892 000

55

Norsk kulturfond

132 144 000

70

Nasjonale institusjoner

1 056 593 000

71

Region-/landsdelsinstitusjoner

482 658 000

72

Knutepunktinstitusjoner

4 123 000

73

Region- og distriktsopera

53 468 000

78

Ymse faste tiltak

180 864 000

2 042 692 000

326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål:

1

Driftsutgifter

517 001 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

21 915 000

55

Norsk kulturfond

172 056 000

72

Knutepunktinstitusjoner

2 903 000

73

Språkorganisasjoner

5 725 000

74

Det Norske Samlaget

14 442 000

75

Tilskudd til ordboksarbeid

19 282 000

76

Ibsenpris m.m.

5 777 000

78

Ymse faste tiltak

61 694 000

80

Tilskudd til tiltak under Nasjonalbiblioteket

57 782 000

878 577 000

328

Museums- og andre kulturvernformål:

55

Norsk kulturfond

29 487 000

70

Det nasjonale museumsnettverket

1 082 180 000

78

Ymse faste tiltak

15 475 000

1 127 142 000

329

Arkivformål:

1

Driftsutgifter

329 383 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

21 174 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 293 000

78

Ymse faste tiltak

8 123 000

366 973 000

Sum kulturformål

7 222 425 000

Medieformål

334

Film- og medieformål:

1

Driftsutgifter

154 760 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 765 000

50

Filmfondet , kan nyttes under post 71

441 479 000

51

Audiovisuelle produksjoner

10 740 000

71

Filmtiltak m.m., kan overføres, kan nyttes under post 50

14 768 000

73

Regional filmsatsing

58 827 000

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor, kan overføres

25 739 000

78

Ymse faste tiltak

22 685 000

737 763 000

335

Mediestøtte:

71

Produksjonstilskudd

258 246 000

73

Medieforskning og etterutdanning

19 846 000

74

Tilskudd til lokalkringkasting

13 500 000

75

Tilskudd til samiske aviser

20 931 000

77

Distribusjonstilskudd til avisene i Finnmark

2 048 000

314 571 000

337

Kompensasjon for kopiering til privat bruk:

70

Kompensasjon

45 354 000

45 354 000

339

Lotteri- og stiftelsestilsynet:

1

Driftsutgifter

64 461 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 827 000

71 288 000

Sum medieformål

1 168 976 000

Den norske kirke

340

Den norske kirke:

1

Driftsutgifter

1 192 843 000

21

Spesielle driftsutgifter

38 292 000

70

Kirkevalg , kan overføres, kan nyttes under post 1

76 167 000

71

Tilskudd til Sjømannskirken - Norsk kirke i utlandet

81 297 000

75

Tilskudd til trosopplæring og andre kirkelige formål, kan overføres

459 068 000

1 847 667 000

342

Kirkebygg og gravplasser:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

57 627 000

60

Rentekompensasjon-kirkebygg , kan overføres

58 230 000

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

10 667 000

126 524 000

Sum Den norske kirke

1 974 191 000

Sum Kulturdepartementet

12 505 269 000

Justis- og beredskapsdepartementet

Administrasjon

400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

341 760 000

23

Spesielle driftsutgifter, forskning og kunnskapsutvikling, kan overføres

23 839 000

50

Norges forskningsråd

21 885 000

71

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

12 791 000

400 275 000

Sum administrasjon

400 275 000

Rettsvesen

410

Tingrettene og lagmannsrettene:

1

Driftsutgifter

1 809 460 000

21

Spesielle driftsutgifter

77 300 000

1 886 760 000

411

Domstoladministrasjonen:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 410 post 1

74 920 000

74 920 000

413

Jordskiftedomstolene:

1

Driftsutgifter

218 379 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

9 699 000

228 078 000

414

Forliksråd og andre domsutgifter:

1

Driftsutgifter

176 711 000

21

Spesielle driftsutgifter

39 800 000

216 511 000

Sum rettsvesen

2 406 269 000

Kriminalomsorg

430

Kriminalomsorgen:

1

Driftsutgifter

3 754 244 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under kap. 430 post 1

86 508 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

30 602 000

60

Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres

90 554 000

70

Tilskudd

19 839 000

3 981 747 000

432

Kriminalomsorgens utdanningssenter (KRUS):

1

Driftsutgifter

185 477 000

185 477 000

Sum kriminalomsorg

4 167 224 000

Politi og påtalemyndighet

440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten:

1

Driftsutgifter

13 370 186 000

21

Spesielle driftsutgifter

311 463 000

22

Søk etter omkomne på havet, i innsjøer og vassdrag, kan overføres

8 940 000

23

Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål

11 339 000

60

Tilskudd til kommuner til SLT-tiltak

5 501 000

70

Tilskudd

41 942 000

71

Tilskudd Norsk rettsmuseum

4 703 000

73

Tilskudd til EUs grense- og visumfond

116 644 000

13 870 718 000

442

Politihøgskolen:

1

Driftsutgifter

572 906 000

572 906 000

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

1

Driftsutgifter

631 332 000

631 332 000

445

Den høyere påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

191 368 000

191 368 000

446

Den militære påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

7 811 000

7 811 000

448

Grensekommissæren:

1

Driftsutgifter

6 248 000

6 248 000

Sum politi og påtalemyndighet

15 280 383 000

Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Driftsutgifter

631 356 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

4 169 000

70

Overføringer til private

13 280 000

648 805 000

452

Sentral krisehåndtering:

1

Driftsutgifter

26 357 000

26 357 000

454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

676 289 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

477 388 000

1 153 677 000

455

Redningstjenesten:

1

Driftsutgifter

91 106 000

21

Spesielle driftsutgifter

21 039 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

11 728 000

71

Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten

40 170 000

72

Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester

100 827 000

264 870 000

456

Direktoratet for nødkommunikasjon:

1

Driftsutgifter

679 712 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 277 264 000

1 956 976 000

Sum redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

4 050 685 000

Andre virksomheter

460

Spesialenheten for politisaker:

1

Driftsutgifter

40 141 000

40 141 000

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.:

1

Driftsutgifter

1 210 675 000

1 210 675 000

467

Norsk Lovtidend:

1

Driftsutgifter

3 318 000

3 318 000

468

Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker:

1

Driftsutgifter

16 119 000

16 119 000

469

Vergemålsordningen:

1

Driftsutgifter

168 976 000

21

Spesielle driftsutgifter

72 276 000

241 252 000

Sum andre virksomheter

1 511 505 000

Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

470

Fri rettshjelp:

1

Driftsutgifter

765 118 000

72

Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak

32 333 000

797 451 000

471

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning:

71

Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning

68 917 000

72

Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning

21 868 000

73

Stortingets rettferdsvederlagsordning

61 980 000

152 765 000

472

Voldsoffererstatning og rådgiving for kriminalitetsofre:

1

Driftsutgifter

28 966 000

70

Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning

371 894 000

400 860 000

473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Driftsutgifter

42 597 000

42 597 000

474

Konfliktråd:

1

Driftsutgifter

96 510 000

96 510 000

475

Bobehandling:

1

Driftsutgifter

66 001 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

7 009 000

73 010 000

Sum fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

1 563 193 000

Svalbardbudsjettet

480

Svalbardbudsjettet:

50

Tilskudd

283 565 000

283 565 000

Sum Svalbardbudsjettet

283 565 000

Beskyttelse og innvandring

490

Utlendingsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

844 649 000

21

Spesielle driftsutgifter, asylmottak

1 516 814 000

22

Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse

55 542 000

23

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

7 679 000

60

Tilskudd til vertskommuner for asylmottak

244 103 000

70

Stønader til beboere i asylmottak

408 333 000

71

Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i asylmottak

15 467 000

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger , kan overføres

122 268 000

73

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak, kan nyttes under kap. 821 post 60

10 807 000

75

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres

11 202 000

3 236 864 000

491

Utlendingsnemnda:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 21

269 070 000

21

Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling, kan nyttes under post 1

11 049 000

280 119 000

Sum beskyttelse og innvandring

3 516 983 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

33 180 082 000

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Administrasjon og fellestjenester mv.

500

Kommunal- og moderniseringsdepartementet:

1

Driftsutgifter

353 105 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

110 000 000

22

Forskning , kan overføres

6 700 000

50

Forskningsprogrammer under Norges forskningsråd

58 800 000

528 605 000

502

Tilskudd til kompetanseutvikling:

70

Tilskudd , kan overføres

17 500 000

17 500 000

503

Midler til opplæring og utvikling av tillitsvalgte:

70

Tilskudd

166 200 000

166 200 000

510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

1

Driftsutgifter

568 900 000

22

Fellesutgifter for departementene og Statsministerens kontor

124 500 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

18 800 000

712 200 000

520

Tilskudd til de politiske partier:

1

Driftsutgifter

8 650 000

70

Tilskudd til de politiske partiers sentrale organisasjoner

282 000 000

71

Tilskudd til de politiske partiers kommunale organisasjoner

32 900 000

73

Tilskudd til de politiske partiers fylkesorganisasjoner

71 800 000

75

Tilskudd til de politiske partiers fylkesungdomsorganisasjoner

20 400 000

76

Tilskudd til de politiske partiers sentrale ungdomsorganisasjoner

7 600 000

423 350 000

Sum administrasjon og fellestjenester mv.

1 847 855 000

Fylkesmannsembetene

525

Fylkesmannsembetene:

1

Driftsutgifter

1 517 900 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

154 400 000

1 672 300 000

Sum fylkesmannsembetene

1 672 300 000

Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen:

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

105 000 000

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

1 224 600 000

36

Kunstnerisk utsmykning, kan overføres

19 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

78 000 000

1 426 600 000

531

Eiendommer til kongelige formål:

1

Driftsutgifter

25 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

11 400 000

36 700 000

532

Utvikling av Fornebuområdet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

300 000

30

Investeringer, Fornebu, kan overføres

10 900 000

11 200 000

533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

1

Driftsutgifter

20 200 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

30 000 000

50 200 000

534

Erstatningslokaler for departementene:

1

Driftsutgifter

385 222 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

233 300 000

618 522 000

Sum statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

2 143 222 000

Forvaltningsutvikling og IKT-politikk

540

Direktoratet for forvaltning og IKT:

1

Driftsutgifter

190 200 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

28 300 000

22

Betaling for bruk av elektronisk ID og sikker digital posttjeneste

18 300 000

23

Elektronisk ID og sikker digital posttjeneste, kan overføres

107 100 000

343 900 000

541

IKT-politikk:

22

Samordning av IKT-politikken, kan overføres

9 400 000

73

Tilskudd til digital kompetanse

3 300 000

74

Tilskudd til IKT-standardisering

750 000

13 450 000

542

Internasjonalt IKT-samarbeid og utviklingsprogram:

1

Driftsutgifter

4 600 000

70

Tilskudd til internasjonale program, kan over-føres

38 350 000

42 950 000

Sum forvaltningsutvikling og IKT-politikk

400 300 000

Personvern

545

Datatilsynet:

1

Driftsutgifter

37 300 000

37 300 000

546

Personvernnemnda:

1

Driftsutgifter

1 900 000

1 900 000

Sum personvern

39 200 000

Distrikts- og regionalpolitikk

551

Regional utvikling og nyskaping:

60

Tilskudd til fylkeskommuner for regional utvikling

1 144 600 000

61

Næringsrettede midler til regional utvikling, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift , kan overføres

360 700 000

1 505 300 000

552

Nasjonalt samarbeid for regional utvikling:

72

Nasjonale tiltak for regional utvikling, kan overføres

486 650 000

486 650 000

554

Kompetansesenter for distriktsutvikling:

1

Driftsutgifter

25 800 000

25 800 000

Sum distrikts- og regionalpolitikk

2 017 750 000

Samiske formål

560

Sametinget:

50

Sametinget

274 900 000

54

Samefolkets fond

5 200 000

280 100 000

561

Tilskudd til samiske formål:

50

Samisk høgskole

5 500 000

51

Divvun

5 800 000

72

Samisk språk, informasjon m.m.

3 900 000

15 200 000

562

Gáldu - Kompetansesenteret for urfolks rettigheter:

1

Driftsutgifter

3 100 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

2 000 000

5 100 000

563

Internasjonalt reindriftssenter:

1

Driftsutgifter

4 250 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

2 500 000

6 750 000

Sum samiske formål

307 150 000

Nasjonale minoriteter

567

Nasjonale minoriteter:

60

Tiltak for rom, kan overføres

6 000 000

70

Tilskudd til nasjonale minoriteter

6 900 000

71

Romanifolket/taternes kulturfond

5 200 000

72

Det mosaiske trossamfund

1 000 000

73

Tilskudd til kvensk språk og kultur

3 600 000

22 700 000

Sum nasjonale minoriteter

22 700 000

Rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

571

Rammetilskudd til kommuner:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

33 700 000

60

Innbyggertilskudd

115 424 951 000

61

Distriktstilskudd Sør-Norge

396 917 000

62

Nord-Norge- og Namdalstilskudd

1 560 813 000

63

Småkommunetilskudd

963 501 000

64

Skjønnstilskudd , kan nyttes under kap. 572 post 64

2 006 000 000

66

Veksttilskudd

393 386 000

67

Storbytilskudd

440 132 000

121 219 400 000

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner:

60

Innbyggertilskudd

30 259 108 000

62

Nord-Norge-tilskudd

622 092 000

64

Skjønnstilskudd , kan nyttes under kap. 571 post 64

624 000 000

31 505 200 000

575

Ressurskrevende tjenester:

60

Toppfinansieringsordning , overslagsbevilgning

7 838 700 000

7 838 700 000

579

Valgutgifter:

1

Driftsutgifter

57 700 000

70

Informasjonstiltak i forbindelse med valg

5 000 000

62 700 000

Sum rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

160 626 000 000

Bolig, bomiljø og bygg

580

Bostøtte:

70

Bostøtte , overslagsbevilgning

2 810 000 000

2 810 000 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

61

Husleietilskudd

5 000 000

74

Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling, kan overføres

56 200 000

75

Tilskudd til etablering i egen bolig

371 700 000

76

Tilskudd til utleieboliger, kan overføres

669 500 000

77

Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet, kan overføres

19 700 000

78

Boligsosialt kompetansetilskudd, kan overføres

71 600 000

79

Tilskudd til tilpasning av bolig, kan overføres

177 400 000

1 371 100 000

585

Husleietvistutvalget:

1

Driftsutgifter

23 300 000

23 300 000

587

Direktoratet for byggkvalitet:

1

Driftsutgifter

85 000 000

22

Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling

57 700 000

70

Tilskudd til Lavenergiprogrammet

6 400 000

149 100 000

Sum bolig, bomiljø og bygg

4 353 500 000

Planlegging, byutvikling og geodata

590

Planlegging og byutvikling:

61

Bærekraftig byutvikling, kan overføres

18 550 000

65

Områdesatsing i byer, kan overføres

29 000 000

70

Nasjonale oppgaver ved miljøforskningsinstituttene

550 000

71

Internasjonale organisasjoner

700 000

81

Lokal kompetanse og universell utforming, kan overføres

4 350 000

53 150 000

595

Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur:

1

Driftsutgifter

254 900 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

463 000 000

30

Geodesiobservatoriet i Ny-Ålesund, kan over-føres

20 700 000

738 600 000

Sum planlegging, byutvikling og geodata

791 750 000

Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet

174 221 727 000

Arbeids- og sosialdepartementet

Administrasjon

600

Arbeids- og sosialdepartementet:

1

Driftsutgifter

181 120 000

181 120 000

601

Utredningsvirksomhet, forskning m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter

67 170 000

50

Norges forskningsråd

137 850 000

70

Tilskudd

27 710 000

72

Tilskudd til Senter for seniorpolitikk m.m.

14 990 000

247 720 000

Sum administrasjon

428 840 000

Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

604

Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 45

31 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 21

142 500 000

173 800 000

605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Driftsutgifter

11 147 157 000

21

Spesielle driftsutgifter

30 640 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

254 378 000

70

Tilskudd til helse- og rehabiliteringstjenester for sykemeldte , kan overføres

215 690 000

11 647 865 000

606

Trygderetten:

1

Driftsutgifter

67 524 000

67 524 000

Sum administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

11 889 189 000

Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

611

Pensjoner av statskassen:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

13 500 000

13 500 000

612

Tilskudd til Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

10 059 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

112 000 000

10 171 000 000

613

Arbeidsgiveravgift til folketrygden:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

1 094 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

12 000 000

1 106 000 000

614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter

66 000 000

70

Tap/avskrivninger

2 000 000

90

Utlån , overslagsbevilgning

20 100 000 000

20 168 000 000

615

Yrkesskadeforsikring:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

100 000 000

100 000 000

616

Gruppelivsforsikring:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

180 000 000

180 000 000

Sum pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

31 738 500 000

Tiltak for bedrede levekår mv.

621

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering:

21

Spesielle driftsutgifter

73 500 000

63

Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres

172 720 000

70

Frivillig arbeid, kan overføres

68 660 000

74

Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv.

12 280 000

327 160 000

Sum tiltak for bedrede levekår mv.

327 160 000

Arbeidsmarked

634

Arbeidsmarkedstiltak:

21

Forsøk, utviklingstiltak mv., kan overføres

52 280 000

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

6 355 000 000

77

Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

1 236 660 000

78

Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser

67 360 000

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

41 200 000

7 752 500 000

635

Ventelønn:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

60 000 000

60 000 000

Sum arbeidsmarked

7 812 500 000

Arbeidsmiljø og sikkerhet

640

Arbeidstilsynet:

1

Driftsutgifter

541 130 000

21

Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud

10 200 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 500 000

555 830 000

642

Petroleumstilsynet:

1

Driftsutgifter

215 400 000

21

Spesielle driftsutgifter

21 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 500 000

238 200 000

643

Statens arbeidsmiljøinstitutt:

50

Statstilskudd

114 700 000

114 700 000

646

Pionerdykkere i Nordsjøen:

72

Tilskudd , kan overføres

3 300 000

3 300 000

648

Arbeidsretten, Riksmekleren m.m.:

1

Driftsutgifter

17 180 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1

1 900 000

70

Tilskudd til faglig utvikling

4 000 000

23 080 000

649

Treparts bransjeprogrammer:

21

Spesielle driftsutgifter - Treparts bransjeprogrammer

2 710 000

2 710 000

Sum arbeidsmiljø og sikkerhet

937 820 000

Kontantytelser

660

Krigspensjon:

70

Tilskudd, militære, overslagsbevilgning

109 000 000

71

Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning

265 000 000

374 000 000

664

Pensjonstrygden for sjømenn:

70

Tilskudd

72 000 000

72 000 000

666

Avtalefestet pensjon (AFP):

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

1 510 000 000

1 510 000 000

667

Supplerende stønad til personer over 67 år:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

437 400 000

437 400 000

Sum kontantytelser

2 393 400 000

Sum Arbeids- og sosialdepartementet

55 527 409 000

Helse- og omsorgsdepartementet

Helse- og omsorgsdepartementet mv.

700

Helse- og omsorgsdepartementet:

1

Driftsutgifter

209 935 000

209 935 000

701

IKT i helse- og omsorgssektoren:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

234 731 000

70

Norsk Helsenett SF

120 231 000

354 962 000

702

Beredskap:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

29 833 000

70

Tilskudd , kan overføres, kan nyttes under post 21

3 656 000

33 489 000

703

Internasjonalt samarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

65 653 000

70

Tilskudd , kan overføres

15 803 000

81 456 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet mv.

679 842 000

Folkehelse

710

Nasjonalt folkehelseinstitutt:

1

Driftsutgifter

645 652 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

625 848 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

17 717 000

1 289 217 000

711

Ernæring og mattrygghet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

20 135 000

70

Tilskudd , kan overføres, kan nyttes under post 21

2 149 000

74

Skolefrukt , kan overføres

36 729 000

59 013 000

712

Bioteknologirådet:

1

Driftsutgifter

8 788 000

8 788 000

713

Vitenskapskomiteen for mattrygghet:

1

Driftsutgifter

22 908 000

22 908 000

715

Statens strålevern:

1

Driftsutgifter

77 635 000

21

Spesielle driftsutgifter

30 948 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 000 000

112 583 000

716

Statens institutt for rusmiddelforskning:

1

Driftsutgifter

47 229 000

47 229 000

718

Rusmiddelforebygging:

21

Spesielle driftsutgifter

79 957 000

63

Rusmiddeltiltak , kan overføres

17 011 000

70

Andre tilskudd , kan overføres

115 354 000

212 322 000

719

Annet folkehelsearbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79

75 330 000

60

Kommunetilskudd , kan overføres

22 552 000

70

Smittevern mv., kan overføres

21 789 000

79

Andre tilskudd , kan overføres, kan nyttes under post 21

21 308 000

140 979 000

Sum folkehelse

1 893 039 000

Helseforvaltning

720

Helsedirektoratet:

1

Driftsutgifter

1 092 501 000

21

Spesielle driftsutgifter

28 612 000

70

Helsetjenester i annet EØS-land

45 000 000

1 166 113 000

721

Statens helsetilsyn:

1

Driftsutgifter

131 567 000

131 567 000

722

Norsk pasientskadeerstatning:

1

Driftsutgifter

160 845 000

70

Advokatutgifter

35 180 000

71

Særskilte tilskudd

86 654 000

282 679 000

723

Pasientskadenemnda:

1

Driftsutgifter

68 662 000

68 662 000

724

Statens autorisasjonskontor for helsepersonell:

1

Driftsutgifter

37 373 000

37 373 000

725

Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten:

1

Driftsutgifter

172 158 000

172 158 000

726

Statens helsepersonellnemnd mv.:

1

Driftsutgifter

13 225 000

13 225 000

729

Pasient- og brukerombud:

1

Driftsutgifter

61 001 000

61 001 000

Sum helseforvaltning

1 932 778 000

Spesialisthelsetjenester

732

Regionale helseforetak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

19 120 000

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

676 980 000

71

Kvalitetsbasert finansiering, kan overføres

509 845 000

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan over-føres

50 933 711 000

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

17 980 005 000

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

13 592 624 000

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

12 193 621 000

76

Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

29 713 995 000

77

Poliklinisk virksomhet mv., overslagsbevilgning

3 634 254 000

78

Forskning og nasjonale kompetansetjenester, kan overføres

1 115 410 000

79

Raskere tilbake, kan overføres

567 694 000

82

Investeringslån , kan overføres

697 914 000

83

Opptrekksrenter for lån fom. 2008, overslagsbevilgning

97 000 000

131 732 173 000

733

Habilitering og rehabilitering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

12 408 000

70

Behandlingsreiser til utlandet

119 677 000

72

Kjøp av opptrening mv., kan overføres

6 097 000

79

Andre tilskudd , kan nyttes under post 21

15 795 000

153 977 000

734

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak:

1

Driftsutgifter

49 639 000

21

Spesielle driftsutgifter

14 151 000

70

Tvunget psykisk helsevern for pasienter som ikke har bosted i riket

2 491 000

71

Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede

76 849 000

72

Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus

17 041 000

160 171 000

Sum spesialisthelsetjenester

132 046 321 000

Legemidler

750

Statens legemiddelverk:

1

Driftsutgifter

240 266 000

240 266 000

751

Legemiddeltiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

10 570 000

70

Tilskudd

64 984 000

75 554 000

Sum legemidler

315 820 000

Helse- og omsorgstjenester i kommunene

761

Omsorgstjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

202 967 000

60

Kommunale kompetansetiltak, kan overføres

113 460 000

61

Vertskommuner

949 150 000

62

Dagaktivitetstilbud , kan overføres

220 608 000

63

Investeringstilskudd , kan overføres

1 655 641 000

64

Kompensasjon renter og avdrag

984 700 000

67

Utviklingstiltak

71 277 000

68

Kompetanse og innovasjon

259 954 000

71

Frivillig arbeid mv.

10 164 000

72

Landsbystiftelsen

72 465 000

73

Særlige omsorgsbehov

22 206 000

75

Andre kompetansetiltak

10 729 000

79

Andre tilskudd , kan nyttes under post 21

14 583 000

4 587 904 000

762

Primærhelsetjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

40 314 000

50

Samisk helse

5 393 000

60

Forebyggende helsetjenester

51 101 000

61

Fengselshelsetjeneste

142 517 000

62

Øyeblikkelig hjelp, kan overføres, kan nyttes under kap. 732 postene 70 og 76

586 319 000

63

Allmennlegetjenester

133 411 000

70

Tilskudd , kan nyttes under post 21

48 262 000

71

Frivillig arbeid mv.

6 583 000

73

Forebygging uønskede svangerskap og abort, kan overføres

27 177 000

74

Stiftelsen Amathea

16 758 000

1 057 835 000

765

Psykisk helse og rusarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

119 120 000

60

Kommunale tjenester, kan overføres

309 308 000

61

Kompetansetiltak , kan overføres

52 532 000

62

Rusarbeid , kan overføres

348 874 000

71

Brukere og pårørende, kan overføres

123 341 000

72

Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

187 723 000

73

Utviklingstiltak mv.

135 499 000

74

Kompetansesentre

298 151 000

75

Vold og traumatisk stress

146 861 000

1 721 409 000

769

Utredningsvirksomhet mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

18 281 000

70

Tilskudd , kan nyttes under post 21

758 000

19 039 000

Sum helse- og omsorgstjenester i kommunene

7 386 187 000

Tannhelse

770

Tannhelsetjenester:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

23 822 000

70

Tilskudd , kan overføres, kan nyttes under post 21

207 776 000

231 598 000

Sum tannhelse

231 598 000

Kunnskap og kompetanse

780

Forskning:

50

Norges forskningsråd mv.

337 505 000

337 505 000

781

Forsøk og utvikling mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

85 620 000

79

Tilskudd , kan nyttes under post 21

43 160 000

128 780 000

782

Helseregistre:

21

Spesielle driftsutgifter

47 001 000

70

Tilskudd

37 193 000

84 194 000

783

Personell:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

28 721 000

61

Turnustjeneste

137 669 000

79

Andre tilskudd , kan nyttes under post 21

33 911 000

200 301 000

Sum kunnskap og kompetanse

750 780 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

145 236 365 000

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

Administrasjon

800

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet:

1

Driftsutgifter

162 715 000

21

Spesielle driftsutgifter

11 929 000

174 644 000

Sum administrasjon

174 644 000

Integrering og mangfold

820

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

193 093 000

193 093 000

821

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

39 530 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

47 498 000

50

Norges Forskningsråd

6 798 000

60

Integreringstilskudd , kan overføres

6 793 969 000

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger , overslagsbevilgning

433 934 000

62

Kommunale innvandrertiltak

232 146 000

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

1 989 000

71

Tilskudd til innvandrerorganisasjoner og annen frivillig virksomhet

48 119 000

72

Statsautorisasjonsordningen for tolker m.m.

3 671 000

73

Tilskudd

4 248 000

7 611 902 000

822

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, opplæring i norsk og samfunnskunnskap , kan overføres

28 086 000

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

11 910 000

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1 566 481 000

1 606 477 000

Sum integrering og mangfold

9 411 472 000

Tiltak for familie, likestilling og ikke-diskriminering

840

Krisetiltak:

21

Spesielle driftsutgifter

3 124 000

61

Tilskudd til incest- og voldtektsentre, overslagsbevilgning

79 980 000

70

Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under kap. 858 post 1

37 982 000

121 086 000

841

Samliv og konfliktløsning:

21

Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse, overslagsbevilgning

13 185 000

22

Opplæring, forskning, utvikling mv.

6 927 000

23

Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning

7 330 000

70

Tilskudd til samlivstiltak, kan nyttes under kap. 858 post 1

4 132 000

31 574 000

842

Familievern:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

250 157 000

21

Spesielle driftsutgifter

28 415 000

70

Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1

147 975 000

426 547 000

843

Likestillings- og diskrimineringsnemnda:

1

Driftsutgifter

4 843 000

4 843 000

844

Kontantstøtte:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

1 777 500 000

1 777 500 000

845

Barnetrygd:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

15 235 000 000

15 235 000 000

846

Forsknings- og utredningsvirksomhet, tilskudd mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 50

13 664 000

50

Forskning , kan nyttes under post 21

3 109 000

70

Tilskudd

10 426 000

72

Tiltak for lesbiske og homofile

10 755 000

73

Tilskudd til likestillingssentre

6 227 000

79

Tilskudd til internasjonalt familie- og likestillingsarbeid, kan overføres

3 352 000

47 533 000

847

Tiltak for personer med nedsatt funksjonsevne:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71

13 857 000

70

Tilskudd til funksjonshemmedes organisasjoner

178 567 000

71

Tiltak for økt tilgjengelighet og universell utforming, kan overføres, kan nyttes under post 21

16 229 000

72

Tilskudd

14 968 000

223 621 000

849

Likestillings- og diskrimineringsombudet:

50

Basisbevilgning

54 035 000

54 035 000

Sum tiltak for familie, likestilling og ikke-diskriminering

17 921 739 000

Tiltak for barn og unge

850

Barneombudet:

1

Driftsutgifter

13 621 000

13 621 000

852

Adopsjonsstøtte:

70

Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning

10 663 000

10 663 000

853

Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker:

1

Driftsutgifter

166 609 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

7 257 000

173 866 000

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71

92 373 000

22

Barnesakkyndig kommisjon

6 656 000

50

Forskning og utvikling

13 122 000

60

Kommunalt barnevern

607 183 000

61

Utvikling i kommunene

31 702 000

65

Refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak knyttet til enslige, mindreårige asylsøkere og flyktninger, overslagsbevilgning

1 202 158 000

71

Utvikling og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

39 949 000

72

Tilskudd til forskning og utvikling i barnevernet

66 855 000

2 059 998 000

855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 22 og post 60

4 359 542 000

21

Spesielle driftsutgifter

22 227 000

22

Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1

1 772 356 000

60

Tilskudd til kommunene, kan nyttes under post 1

198 358 000

6 352 483 000

856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

1

Driftsutgifter

201 877 000

201 877 000

857

Barne- og ungdomstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71

3 479 000

60

Barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn, kan overføres

28 175 000

61

Nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom, kan nyttes under post 71

114 934 000

70

Barne- og ungdomsorganisasjoner

117 900 000

71

Utviklingsarbeid , kan nyttes under post 21

1 572 000

72

Tilskudd til tiltak for voldsutsatte barn, kan overføres

11 500 000

79

Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv., kan overføres

10 321 000

287 881 000

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 855 post 1

242 410 000

21

Spesielle driftsutgifter

13 181 000

255 591 000

859

EUs ungdomsprogram:

1

Driftsutgifter , kan overføres

8 038 000

8 038 000

Sum tiltak for barn og unge

9 364 018 000

Forbrukerpolitikken

860

Forbrukerrådet:

50

Basisbevilgning

125 673 000

51

Markedsportaler

18 110 000

143 783 000

862

Positiv miljømerking:

70

Driftstilskudd til offentlig stiftelse for positiv miljømerking

7 145 000

7 145 000

865

Forbrukerpolitiske tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

4 561 000

70

Tilskudd

1 300 000

79

EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk, kan overføres

5 646 000

11 507 000

866

Statens institutt for forbruksforskning:

50

Basisbevilgning

27 039 000

27 039 000

867

Sekretariatet for Markedsrådet og Forbrukertvistutvalget:

1

Driftsutgifter

10 403 000

10 403 000

868

Forbrukerombudet:

1

Driftsutgifter

23 266 000

23 266 000

Sum forbrukerpolitikken

223 143 000

Sum Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

37 095 016 000

Nærings- og fiskeridepartementet

Forvaltning og rammebetingelser

900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Driftsutgifter

335 913 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

44 088 000

30

Miljøtiltak Søve, kan overføres

19 200 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

33 800 000

71

Miljøtiltak Raufoss

1 200 000

72

Tilskudd til beredskapsordninger

3 700 000

73

Tilskudd til Ungt Entreprenørskap

25 600 000

74

Tilskudd til Visit Svalbard AS

2 100 000

75

Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres

12 600 000

76

Tilskudd til Standard Norge

30 700 000

77

Tilskudd til sjømat- og rekrutteringstiltak, kan overføres

10 700 000

78

Tilskudd til Akvariet i Bergen

4 000 000

523 601 000

902

Justervesenet:

1

Driftsutgifter

117 800 000

21

Spesielle driftsutgifter

2 400 000

120 200 000

903

Norsk akkreditering:

1

Driftsutgifter

38 300 000

38 300 000

904

Brønnøysundregistrene:

1

Driftsutgifter

293 300 000

22

Forvaltning av Altinn-løsningen, kan overføres

197 500 000

490 800 000

905

Norges geologiske undersøkelse:

1

Driftsutgifter

178 500 000

21

Spesielle driftsutgifter

69 500 000

248 000 000

906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Driftsutgifter

29 300 000

30

Sikrings- og miljøtiltak, kan overføres

6 500 000

31

Miljøtiltak Løkken, kan overføres

14 100 000

49 900 000

909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

73

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning

1 802 000 000

1 802 000 000

910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

347 300 000

347 300 000

911

Konkurransetilsynet:

1

Driftsutgifter

91 700 000

23

Klagenemnda for offentlige anskaffelser

10 000 000

101 700 000

915

Regelråd for næringslivet:

1

Driftsutgifter

7 000 000

7 000 000

917

Fiskeridirektoratet:

1

Driftsutgifter

358 481 000

21

Spesielle driftsutgifter

7 000 000

365 481 000

919

Diverse fiskeriformål:

60

Tilskudd til kommuner

540 000 000

71

Tilskudd til velferdsstasjoner, kan overføres

2 100 000

72

Tilskudd til sikkerhetsopplæring for fiskere

7 200 000

74

Erstatninger , kan overføres

2 100 000

75

Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres

26 200 000

79

Tilskudd til informasjon om ressursforvaltning, kan overføres

1 000 000

578 600 000

Sum forvaltning og rammebetingelser

4 672 882 000

Forskning og innovasjon

920

Norges forskningsråd:

50

Tilskudd til forskning

2 047 800 000

2 047 800 000

922

Romvirksomhet:

50

Norsk Romsenter

59 900 000

70

Kontingent i European Space Agency (ESA)

186 000 000

71

Internasjonal romvirksomhet

349 600 000

72

Nasjonale følgemidler, kan overføres

24 200 000

73

EUs romprogrammer

224 400 000

74

Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter, kan overføres

13 100 000

857 200 000

924

Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer:

70

Tilskudd

47 450 000

47 450 000

925

Havforskningsinstituttet:

1

Driftsutgifter

376 300 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

327 300 000

703 600 000

926

Forskningsfartøy:

1

Driftsutgifter

133 700 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

78 800 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

401 300 000

613 800 000

927

NIFES:

1

Driftsutgifter

85 400 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

80 200 000

165 600 000

928

Annen marin forskning og utvikling:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

151 000 000

50

Tilskudd til Veterinærinstituttet

53 400 000

72

Tilskudd til Nofima

97 500 000

301 900 000

930

Norsk design- og arkitektursenter:

70

Tilskudd

73 900 000

73 900 000

935

Patentstyret:

1

Driftsutgifter

233 400 000

233 400 000

936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Driftsutgifter

5 900 000

5 900 000

Sum forskning og innovasjon

5 050 550 000

Markedsadgang og eksport

940

Internasjonaliseringstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

13 300 000

13 300 000

Sum markedsadgang og eksport

13 300 000

Statlig eierskap

950

Forvaltning av statlig eierskap:

21

Spesielle driftsutgifter

23 800 000

23 800 000

953

Kings Bay AS:

70

Tilskudd

19 000 000

19 000 000

Sum statlig eierskap

42 800 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

9 779 532 000

Landbruks- og matdepartementet

Administrasjon m.m.

1100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Driftsutgifter

145 406 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

943 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - ordinære forvaltningsorganer , kan overføres, kan nyttes under post 50

2 590 000

50

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - forvaltningsorganer med særskilte fullmakter

280 000

149 219 000

Sum administrasjon m.m.

149 219 000

Matpolitikk

1112

Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet:

50

Kunnskapsutvikling, kunnskapsformidling og beredskap, Veterinærinstituttet

90 447 000

51

Kunnskapsutvikling, kunnskapsformidling og beredskap, Bioforsk

81 915 000

172 362 000

1115

Mattilsynet:

1

Driftsutgifter

1 191 767 000

22

Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser

13 016 000

71

Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning

4 200 000

1 208 983 000

Sum matpolitikk

1 381 345 000

Forskning og innovasjon

1137

Forskning og innovasjon:

50

Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd

234 914 000

51

Basisbevilgninger m.m., Norges forskningsråd

175 611 000

52

Innovasjonsaktivitet m.m.

5 139 000

53

Omstillingsmidler instituttsektoren mv.

3 473 000

419 137 000

Sum forskning og innovasjon

419 137 000

Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

1138

Støtte til organisasjoner m.m.:

70

Støtte til organisasjoner, kan overføres

20 845 000

71

Internasjonalt skogpolitisk samarbeid - organisasjoner og prosesser , kan overføres

4 170 000

25 015 000

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer:

70

Tilskudd til miljø- og ressurstiltak, kan overføres

12 423 000

71

Tilskudd til genressursforvaltning, kan overføres

22 754 000

35 177 000

1141

Kunnskapsutvikling m.m. innen miljø- og næringstiltak i landbruket:

50

Næringsøkonomisk dokumentasjon og analyse

25 431 000

52

Kunnskapsutvikling og kunnskapsformidling om arealressurser, skog og landskap

103 697 000

129 128 000

1142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsutgifter

218 279 000

45

Større utstyrskjøp og vedlikehold, kan overføres

6 827 000

60

Tilskudd til veterinærdekning

134 933 000

70

Tilskudd til fjellstuer

775 000

71

Omstillingstiltak i Indre Finnmark, kan overføres

9 834 000

72

Erstatninger , overslagsbevilgning

302 000

73

Tilskudd til erstatninger m.m., overslagsbevilgning

45 610 000

74

Kompensasjon til dyreeiere som blir pålagt beitenekt

1 000 000

80

Radioaktivitetstiltak , kan overføres

2 500 000

420 060 000

1144

Regionale og lokale tiltak i landbruket:

77

Regionale og lokale tiltak i landbruket, kan overføres

4 002 000

4 002 000

1148

Naturskade - erstatninger:

22

Naturskade, administrasjon, kan overføres

8 000 000

71

Naturskade, erstatninger, overslagsbevilgning

161 200 000

169 200 000

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i skogbruket:

51

Tilskudd til Utviklingsfondet for skogbruket

3 595 000

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket, kan overføres

42 444 000

72

Tilskudd til økt bruk av tre, kan overføres

19 980 000

73

Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres

3 970 000

74

Tiltak for industriell bruk av trevirke, kan overføres

2 665 000

72 654 000

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

1

Driftsutgifter

12 500 000

50

Fondsavsetninger

1 205 653 000

70

Markedsregulering , kan overføres

256 500 000

71

Tilskudd til erstatninger m.m., overslagsbevilgning

49 100 000

73

Pristilskudd , overslagsbevilgning

2 500 607 000

74

Direkte tilskudd, kan overføres

8 421 110 000

77

Utviklingstiltak , kan overføres

263 080 000

78

Velferdsordninger , kan overføres

1 597 754 000

14 306 304 000

1151

Til gjennomføring av reindriftsavtalen:

51

Tilskudd til Utviklings- og investeringsfondet

33 700 000

72

Tilskudd til organisasjonsarbeid

6 100 000

75

Kostnadssenkende og direkte tilskudd, kan overføres

69 100 000

79

Velferdsordninger , kan overføres

2 600 000

111 500 000

1161

Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn:

70

Tilskudd til Statskog SFs myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver

13 926 000

75

Tilskudd til oppsyn i statsallmenninger

8 149 000

22 075 000

Sum Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

15 295 115 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

17 244 816 000

Samferdselsdepartementet

Administrasjon m.m.

1300

Samferdselsdepartementet:

1

Driftsutgifter

173 840 000

21

Spesielle driftsutgifter - utredninger, modernisering av transportsektoren

12 000 000

30

Miljø-/oljevernbase i Lofoten/Vesterålen

40 000 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

36 800 000

71

Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv.

41 700 000

72

Tilskudd til samferdselsberedskap

2 892 000

74

Tilskudd til Redningsselskapet

81 170 000

388 402 000

1301

Forskning og utvikling mv.:

21

Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv.

20 243 000

50

Samferdselsforskning , kan overføres

137 139 000

157 382 000

Sum administrasjon m.m.

545 784 000

Luftfartsformål

1310

Flytransport:

70

Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres, kan nyttes under kap. 1311 post 71

698 928 000

698 928 000

1311

Tilskudd til regionale flyplasser:

71

Tilskudd til ikke-statlige flyplasser, kan overføres, kan nyttes under kap. 1310 post 70

36 155 000

36 155 000

1313

Luftfartstilsynet:

1

Driftsutgifter

193 908 000

193 908 000

1314

Statens havarikommisjon for transport:

1

Driftsutgifter

63 239 000

63 239 000

Sum luftfartsformål

992 230 000

Vegformål

1320

Statens vegvesen:

23

Drift og vedlikehold av riksveger, trafikant- og kjøretøytilsyn m.m. , kan overføres, kan nyttes under post 29, post 30, post 31 og post 72

10 494 139 000

26

Vegtilsyn

16 445 000

29

Vederlag til OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30

445 903 000

30

Riksveginvesteringer , kan overføres, kan nyttes under post 23, post 29, post 31 og post 72

12 137 671 000

31

Skredsikring riksveger, kan overføres, kan nyttes under post 30

929 000 000

34

Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres

333 000 000

35

Vegutbygging i Bjørvika, kan overføres

66 885 000

36

E16 over Filefjell, kan overføres

500 936 000

37

E6 vest for Alta, kan overføres

416 745 000

61

Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene

221 500 000

62

Skredsikring fylkesveger, kan overføres

580 356 000

63

Tilskudd til gang- og sykkelveger

10 000 000

72

Kjøp av riksvegferjetjenester, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30

694 481 000

26 847 061 000

Sum vegformål

26 847 061 000

Særskilte transporttiltak

1330

Særskilte transporttiltak:

60

Særskilt tilskudd til kollektivtransport, kan overføres

46 248 000

61

Belønningsordningen for bedre kollektivtransport mv. i byområdene, kan overføres

975 550 000

63

Særskilt tilskudd til Fornebubanen

25 000 000

70

Kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes

756 090 000

1 802 888 000

1331

Infrastrukturfond:

95

Innskudd av fondskapital

40 000 000 000

40 000 000 000

Sum særskilte transporttiltak

41 802 888 000

Jernbaneformål

1350

Jernbaneverket:

23

Drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 30

6 378 683 000

25

Drift og vedlikehold av Gardermobanen, kan overføres

124 858 000

30

Investeringer i linjen, kan overføres, kan nyttes under post 23

8 039 625 000

31

Nytt dobbeltspor Oslo-Ski, kan overføres

3 135 121 000

34

Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres

20 500 000

17 698 787 000

1351

Persontransport med tog:

70

Kjøp av persontransport med tog, kan overføres

3 196 870 000

3 196 870 000

1354

Statens jernbanetilsyn:

1

Driftsutgifter

61 807 000

21

Spesielle driftsutgifter - tilsyn med tau- og kabelbaner og tivoli og fornøyelsesparker

17 287 000

79 094 000

Sum jernbaneformål

20 974 751 000

Kystforvaltning

1360

Kystverket:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 45

1 686 910 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

131 983 000

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

582 511 000

34

Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres

58 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

178 126 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

63 963 000

71

Tilskudd til havnesamarbeid

10 000 000

2 711 493 000

1361

Samfunnet Jan Mayen og Loran-C:

1

Driftsutgifter

45 242 000

45 242 000

Sum kystforvaltning

2 756 735 000

Post og telekommunikasjoner

1370

Posttjenester:

70

Kjøp av post- og banktjenester

418 000 000

418 000 000

1380

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Driftsutgifter

162 668 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

10 420 000

70

Tilskudd til telesikkerhet og -beredskap, kan overføres

75 844 000

71

Tilskudd til bredbåndsutbygging, kan overføres

50 000 000

298 932 000

Sum post og telekommunikasjoner

716 932 000

Sum Samferdselsdepartementet

94 636 381 000

Klima- og miljødepartementet

Fellesoppgaver, regional planlegging, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1400

Klima- og miljødepartementet:

1

Driftsutgifter

213 181 000

21

Spesielle driftsutgifter

61 069 000

62

Den naturlige skolesekken

2 500 000

65

Områdesatsing i byer, kan overføres

10 000 000

70

Frivillige miljøorganisasjoner og allmennyttige miljøstiftelser

54 705 000

71

Internasjonale organisasjoner

42 477 000

74

Tilskudd til AMAP, kan overføres

4 000 000

76

Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres

30 507 000

79

Tilskudd til kulturminneforvaltning

16 998 000

435 437 000

1406

Miljøvennlig skipsfart:

21

Spesielle driftsutgifter

5 111 000

5 111 000

1408

Radioaktiv forurensning i det ytre miljø:

1

Driftsutgifter

14 200 000

14 200 000

1409

MAREANO:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

27 362 000

27 362 000

1410

Miljøforskning og miljøovervåking:

21

Miljøovervåking og miljødata

165 625 000

50

Basisbevilgninger til miljøforskningsinstituttene

167 647 000

51

Forskningsprogrammer m.m.

200 576 000

53

Internasjonalt samarbeid om miljøforskning

6 760 000

54

Artsprosjektet m.m.

29 850 000

70

Nasjonale oppgaver ved miljøforskningsinstituttene

40 810 000

72

Tilskudd til GenØk - Senter for biosikkerhet

11 900 000

73

Infrastrukturtiltak til miljøinstituttene

12 433 000

635 601 000

Sum fellesoppgaver, regional planlegging, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1 117 711 000

Klima, naturmangfold og forurensning

1420

Miljødirektoratet:

1

Driftsutgifter

586 860 000

21

Spesielle driftsutgifter

125 078 000

22

Statlige vannmiljøtiltak

183 940 000

23

Oppdrags- og gebyrrelatert virksomhet

86 108 000

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder, kan overføres

23 817 000

31

Tiltak i verneområder, kan overføres

46 600 000

35

Statlige erverv, nytt skogvern, kan overføres

121 112 000

39

Oppryddingstiltak , kan overføres, kan nyttes under postene 69 og 79

31 649 000

61

Tilskudd til klimatilpassingstiltak

2 000 000

69

Oppryddingstiltak , kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79

41 120 000

70

Tilskudd til vannmiljøtiltak, kan overføres

22 600 000

72

Erstatning for beitedyr tatt av rovvilt, overslagsbevilgning

150 755 000

73

Tilskudd til rovvilttiltak, kan overføres

68 077 000

74

CO2-kompensasjonsordning for industrien

300 000 000

75

Utbetaling av pant for bilvrak, overslagsbevilgning

420 000 000

76

Refusjonsordninger , overslagsbevilgning

93 000 000

77

Diverse organisasjoner og stiftelser m.m.

8 149 000

78

Friluftsformål , kan overføres

137 275 000

79

Oppryddingstiltak , kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 69

1 306 000

81

Verdensarvområder, kulturlandskap og verdiskaping naturarv, kan overføres, kan nyttes under post 21

25 521 000

82

Tilskudd til truede arter og naturtyper, kan overføres, kan nyttes under post 21

33 439 000

84

Internasjonalt samarbeid

1 782 000

85

Naturinformasjonssentre , kan overføres

47 720 000

2 557 908 000

1425

Vilt- og fisketiltak:

1

Driftsutgifter

12 803 000

21

Spesielle driftsutgifter

26 072 000

70

Tilskudd til fiskeformål, kan overføres

11 000 000

71

Tilskudd til viltformål, kan overføres

27 600 000

77 475 000

Sum klima, naturmangfold og forurensning

2 635 383 000

Kulturminner og kulturmiljø

1429

Riksantikvaren:

1

Driftsutgifter

130 159 000

21

Spesielle driftsutgifter

67 953 000

50

Tilskudd til samisk kulturminnearbeid

3 399 000

60

Kulturminnearbeid i kommunene

4 000 000

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner , kan overføres

29 605 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap , kan overføres

114 375 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner, kan overføres

50 432 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring , kan overføres

44 997 000

74

Tilskudd til fartøyvern, kan overføres

56 329 000

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene, kan overføres

6 726 000

77

Tilskudd til verdiskapingsarbeid på kulturminneområdet, kan overføres

7 964 000

79

Tilskudd til verdensarven, kan overføres

38 227 000

554 166 000

1432

Norsk kulturminnefond:

50

Til disposisjon for kulturminnetiltak

65 487 000

65 487 000

Sum kulturminner og kulturmiljø

619 653 000

Nord- og polarområdene

1471

Norsk Polarinstitutt:

1

Driftsutgifter

213 872 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

66 160 000

50

Stipend

496 000

280 528 000

1472

Svalbard miljøvernfond:

50

Overføringer til Svalbard miljøvernfond

14 650 000

14 650 000

1474

Fram - Nordområdesenter for klima- og miljøforskning:

50

Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under postene 01 og 70

24 177 000

70

Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under postene 01 og 50

28 000 000

52 177 000

Sum nord- og polarområdene

347 355 000

Internasjonalt klimaarbeid

1481

Klimakvoter:

1

Driftsutgifter , kan overføres

8 746 000

22

Kvotekjøp, generell ordning, kan overføres

306 300 000

23

Kvotekjøp, statsansattes flyreiser, kan overføres

1 500 000

316 546 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak:

1

Driftsutgifter

82 686 000

73

Klima- og skogsatsingen, kan overføres

2 909 998 000

2 992 684 000

Sum internasjonalt klimaarbeid

3 309 230 000

Sum Klima- og miljødepartementet

8 029 332 000

Finansdepartementet

Finansadministrasjon

1600

Finansdepartementet:

1

Driftsutgifter

321 400 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

51 600 000

70

Forskning på og allmennopplysning om finansmarkedet

13 000 000

386 000 000

1602

Finanstilsynet:

1

Driftsutgifter

328 500 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

10 200 000

338 700 000

1605

Direktoratet for økonomistyring:

1

Driftsutgifter

336 600 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

15 900 000

352 500 000

1608

Tiltak for å styrke statlig økonomi- og prosjektstyring:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

17 400 000

17 400 000

Sum finansadministrasjon

1 094 600 000

Skatte- og avgiftsadministrasjon

1610

Toll- og avgiftsetaten:

1

Driftsutgifter

1 543 900 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

41 000 000

1 584 900 000

1618

Skatteetaten:

1

Driftsutgifter

4 877 600 000

21

Spesielle driftsutgifter

157 700 000

22

Større IT-prosjekter, kan overføres

323 600 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

104 600 000

70

Tilskudd

3 100 000

5 466 600 000

Sum skatte- og avgiftsadministrasjon

7 051 500 000

Offisiell statistikk

1620

Statistisk sentralbyrå:

1

Driftsutgifter

523 500 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

210 900 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 600 000

743 000 000

Sum offisiell statistikk

743 000 000

Andre formål

1632

Kompensasjon for merverdiavgift:

61

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning

20 200 000 000

72

Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning

1 820 000 000

22 020 000 000

1633

Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

5 150 000 000

5 150 000 000

Sum andre formål

27 170 000 000

Statsgjeld, renter og avdrag mv.

1650

Statsgjeld, renter mv.:

1

Driftsutgifter

40 400 000

89

Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

12 872 000 000

12 912 400 000

1651

Statsgjeld, avdrag og innløsning:

98

Avdrag på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

61 419 000 000

61 419 000 000

Sum statsgjeld, renter og avdrag mv.

74 331 400 000

Statlige fordringer, avsetninger mv.

1670

Avsetninger til Den nordiske investeringsbank:

50

Tapsfond for miljølåneordningen

20 000 000

20 000 000

Sum statlige fordringer, avsetninger mv.

20 000 000

Sum Finansdepartementet

110 410 500 000

Forsvarsdepartementet

1700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter

371 412 000

73

Forskning og utvikling, kan overføres

32 679 000

404 091 000

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter , kan overføres

3 317 685 000

46

Komponentutskifting , kan overføres

104 274 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres

1 541 795 000

4 963 754 000

1716

Forsvarets forskningsinstitutt:

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

186 117 000

186 117 000

1719

Fellesutgifter og tilskudd til foretak under Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter

263 853 000

21

Spesielle driftsutgifter, overslagsbevilgning

206 600 000

43

Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres

14 829 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

55 037 000

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter , kan overføres

260 000 000

800 319 000

1720

Felles ledelse og kommandoapparat:

1

Driftsutgifter

3 821 908 000

3 821 908 000

1721

Felles ledelse av Forsvarets spesialstyrker:

1

Driftsutgifter

34 050 000

34 050 000

1723

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsutgifter

204 437 000

204 437 000

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben:

1

Driftsutgifter

2 095 299 000

70

Renter låneordning, kan overføres

8 974 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

18 950 000

2 123 223 000

1731

Hæren:

1

Driftsutgifter

5 226 167 000

5 226 167 000

1732

Sjøforsvaret:

1

Driftsutgifter

3 452 649 000

3 452 649 000

1733

Luftforsvaret:

1

Driftsutgifter

4 573 004 000

4 573 004 000

1734

Heimevernet:

1

Driftsutgifter

1 214 133 000

1 214 133 000

1735

Etterretningstjenesten:

21

Spesielle driftsutgifter

1 222 912 000

1 222 912 000

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon:

1

Driftsutgifter

1 937 193 000

1 937 193 000

1760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 1760, post 45

983 759 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres

66 533 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under kap. 1761, post 45

5 935 893 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel, kan overføres

80 764 000

75

Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 44

87 907 000

7 154 856 000

1761

Nye kampfly med baseløsning:

1

Driftsutgifter

115 862 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

3 054 857 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres

716 975 000

3 887 694 000

1790

Kystvakten:

1

Driftsutgifter

1 034 780 000

1 034 780 000

1791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

737 888 000

737 888 000

1792

Norske styrker i utlandet:

1

Driftsutgifter

570 367 000

570 367 000

1795

Kulturelle og allmennyttige formål:

1

Driftsutgifter

265 793 000

72

Overføringer til andre

2 492 000

268 285 000

Sum Forsvarsdepartementet

43 817 827 000

Olje- og energidepartementet

Administrasjon

1800

Olje- og energidepartementet:

1

Driftsutgifter

165 838 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70 og 72

25 500 000

50

Overføring til Sametinget, kan overføres

1 000 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv., kan overføres

1 550 000

71

Tilskudd til Norsk Oljemuseum

12 400 000

72

Tilskudd til olje- og energiformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

2 000 000

208 288 000

Sum administrasjon

208 288 000

Petroleumssektoren

1810

Oljedirektoratet:

1

Driftsutgifter

256 900 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

153 600 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

3 000 000

413 500 000

1815

Petoro AS:

70

Administrasjon

322 000 000

72

Administrasjon, Petoro Iceland AS

3 500 000

73

Statlig deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk kontinentalsokkel , kan overføres

26 000 000

351 500 000

Sum petroleumssektoren

765 000 000

Energi- og vannressurssektoren

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Driftsutgifter

487 000 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

74 900 000

22

Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 60 og 72

238 600 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 900 000

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 72

14 000 000

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 60

2 000 000

73

Tilskudd til utjevning av overføringstariffer, kan overføres

20 000 000

74

Tilskudd til museums- og kulturminnetiltak, kan overføres

10 600 000

852 000 000

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi:

50

Overføring til Energifondet

1 418 000 000

95

Kapitalinnskudd

9 250 000 000

10 668 000 000

Sum energi- og vannressurssektoren

11 520 000 000

Forskning og næringsutvikling

1830

Forskning og næringsutvikling:

22

Forvaltningsrettet forskning og utvikling, kan overføres, kan nyttes under post 71

22 400 000

50

Overføring til Norges forskningsråd

695 000 000

70

Internasjonale samarbeids- og utviklingstiltak, kan overføres

30 400 000

71

Tilskudd til forsvaltningsrettet forskning og utvikling, kan overføres, kan nyttes under post 22

4 000 000

72

Tilskudd til INTSOK

17 000 000

73

Tilskudd til INTPOW

4 000 000

772 800 000

Sum forskning og næringsutvikling

772 800 000

CO2-håndtering

1840

CO2-håndtering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

5 000 000

50

CLIMIT

200 000 000

70

Gassnova SF, kan overføres

113 000 000

71

Forskningstjenester, TCM DA, kan overføres

1 747 000 000

72

Lån, TCM DA, kan overføres

65 000 000

75

Tilskudd, CO2-håndtering internasjonalt, kan overføres

1 000 000

2 131 000 000

Sum CO2-håndtering

2 131 000 000

Sum Olje- og energidepartementet

15 397 088 000

Ymse utgifter

2309

Tilfeldige utgifter:

1

Driftsutgifter

10 500 000 000

10 500 000 000

Sum ymse utgifter

10 500 000 000

Statsbankene

2410

Statens lånekasse for utdanning:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 45

367 982 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

16 994 000

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

5 838 165 000

70

Utdanningsstipend , overslagsbevilgning

2 739 832 000

71

Andre stipend , overslagsbevilgning

796 858 000

72

Rentestøtte , overslagsbevilgning

894 282 000

73

Avskrivninger , overslagsbevilgning

508 050 000

74

Tap på utlån

304 700 000

76

Startstipend for kvotestudenter, overslagsbevilgning

9 570 000

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

23 583 114 000

35 059 547 000

2412

Husbanken:

1

Driftsutgifter

344 600 000

21

Spesielle driftsutgifter

13 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

34 100 000

71

Tap på utlånsvirksomhet

21 000 000

72

Rentestøtte

9 000 000

90

Lån fra Husbanken, overslagsbevilgning

18 216 000 000

18 638 000 000

2421

Innovasjon Norge:

50

Innovasjon - prosjekter, fond

345 100 000

70

Basiskostnader

165 400 000

71

Innovative næringsmiljøer, kan overføres

89 000 000

72

Forsknings- og utviklingskontrakter, kan overføres

291 100 000

74

Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres

455 200 000

76

Miljøteknologi , kan overføres

230 000 000

78

Administrasjonsstøtte for distriktsrettede såkornfond

4 300 000

90

Lån fra statskassen til utlånsvirksomhet, overslagsbevilgning

41 100 000 000

42 680 100 000

2426

Siva SF:

70

Tilskudd

46 000 000

90

Lån , overslagsbevilgning

165 000 000

211 000 000

2427

Kommunalbanken AS:

90

Aksjekapital

1 000 000 000

1 000 000 000

2429

Eksportkreditt Norge AS:

70

Tilskudd

107 000 000

71

Viderefakturerte utgifter

200 000

90

Utlån

20 000 000 000

20 107 200 000

Sum statsbankene

117 695 847 000

Statlig petroleumsvirksomhet

2440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

30

Investeringer

38 000 000 000

38 000 000 000

Sum statlig petroleumsvirksomhet

38 000 000 000

Statens forretningsdrift

2445

Statsbygg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-4 281 421 000

2 Driftsutgifter

1 660 044 000

3 Avskrivninger

839 000 000

4 Renter av statens kapital

69 700 000

5 Til investeringsformål

1 029 976 000

6 Til reguleringsfondet

-79 392 000

-762 093 000

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

152 400 000

31

Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

49 000 000

32

Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter, kan overføres

199 100 000

33

Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

1 523 600 000

34

Videreføring av kurantprosjekter, kan overføres

450 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

206 000 000

49

Kjøp av eiendommer, kan overføres

72 000 000

1 890 007 000

2460

Garantiinstituttet for eksportkreditt:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-160 000 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

160 000 000

0

0

2465

Statens kartverk:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-1 066 600 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

1 047 127 000

3 Avskrivninger

17 080 000

4 Renter av statens kapital

2 393 000

0

0

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

25 700 000

25 700 000

2470

Statens pensjonskasse:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning

-650 685 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

479 804 000

3 Avskrivninger

121 547 000

4 Renter av statens kapital

13 495 000

5 Til investeringsformål

18 070 000

-17 769 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

31 360 000

13 591 000

2490

NVE Anlegg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-67 000 000

2 Driftsutgifter

61 300 000

3 Avskrivninger

5 000 000

4 Renter av statens kapital

700 000

0

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 000 000

4 000 000

Sum statens forretningsdrift

1 933 298 000

Folketrygden

Foreldrepenger

2530

Foreldrepenger:

70

Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning

18 093 000 000

71

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning

397 000 000

72

Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning

465 000 000

73

Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning

55 000 000

19 010 000 000

Sum foreldrepenger

19 010 000 000

Arbeidsliv

2540

Stønad under arbeidsledighet til fiskere og fangstmenn:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

90 000 000

90 000 000

2541

Dagpenger:

70

Dagpenger , overslagsbevilgning

12 400 000 000

12 400 000 000

2542

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.:

70

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning

710 000 000

710 000 000

Sum arbeidsliv

13 200 000 000

Sosiale formål

2620

Stønad til enslig mor eller far:

70

Overgangsstønad , overslagsbevilgning

2 460 000 000

72

Stønad til barnetilsyn, overslagsbevilgning

357 300 000

73

Utdanningsstønad

52 680 000

75

Tilskudd til flytting for å komme i arbeid

300 000

76

Forskuttering av underholdsbidrag

750 000 000

3 620 280 000

2650

Sykepenger:

70

Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning

35 173 000 000

71

Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning

1 636 000 000

72

Omsorgs- og pleiepenger ved barns sykdom m.m., overslagsbevilgning

545 000 000

73

Tilskudd til tilretteleggingstiltak mv., kan overføres

310 720 000

75

Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning

1 980 000 000

39 644 720 000

2651

Arbeidsavklaringspenger:

70

Arbeidsavklaringspenger , overslagsbevilgning

33 387 300 000

71

Tilleggsstønad , overslagsbevilgning

322 500 000

72

Legeerklæringer

400 500 000

34 110 300 000

2655

Uførhet:

70

Uføretrygd , overslagsbevilgning

78 020 000 000

75

Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning

115 000 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning

59 000 000

78 194 000 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.:

70

Grunnstønad , overslagsbevilgning

1 810 000 000

71

Hjelpestønad , overslagsbevilgning

1 670 000 000

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

122 500 000

74

Tilskudd til biler

740 000 000

75

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler

2 799 700 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

256 000 000

77

Ortopediske hjelpemidler

1 278 670 000

78

Høreapparater

540 700 000

79

Aktivitetshjelpemidler til personer over 26 år

56 815 000

9 274 385 000

2670

Alderdom:

70

Grunnpensjon , overslagsbevilgning

63 160 000 000

71

Tilleggspensjon , overslagsbevilgning

121 570 000 000

72

Ventetillegg , overslagsbevilgning

5 000 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning

5 440 000 000

190 175 000 000

2680

Etterlatte:

70

Grunnpensjon , overslagsbevilgning

1 200 000 000

71

Tilleggspensjon , overslagsbevilgning

955 000 000

72

Særtillegg , overslagsbevilgning

91 000 000

74

Utdanningsstønad

800 000

75

Stønad til barnetilsyn, overslagsbevilgning

7 000 000

2 253 800 000

2686

Gravferdsstønad:

70

Gravferdsstønad , overslagsbevilgning

165 200 000

165 200 000

Sum sosiale formål

357 437 685 000

Stønad ved helsetjenester

2711

Spesialisthelsetjeneste mv.:

70

Spesialisthjelp

1 833 000 000

71

Psykologhjelp

259 000 000

72

Tannbehandling

2 224 000 000

76

Private laboratorier og røntgeninstitutt

860 751 000

5 176 751 000

2751

Legemidler mv.:

70

Legemidler

9 949 000 000

71

Legeerklæringer

7 000 000

72

Medisinsk forbruksmateriell

1 859 400 000

11 815 400 000

2752

Refusjon av egenbetaling:

70

Egenandelstak 1

3 965 590 000

71

Egenandelstak 2

168 000 000

4 133 590 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.:

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71

336 000 000

70

Allmennlegehjelp

4 526 800 000

71

Fysioterapi , kan nyttes under post 62

1 955 000 000

72

Jordmorhjelp

52 110 000

73

Kiropraktorbehandling

148 000 000

75

Logopedisk og ortoptisk behandling

111 000 000

7 128 910 000

2756

Andre helsetjenester:

70

Helsetjenester i annet EØS-land

17 000 000

71

Helsetjenester i utlandet mv.

320 000 000

72

Helsetjenester til utlandsboende mv.

190 000 000

527 000 000

2790

Andre helsetiltak:

70

Bidrag

192 200 000

192 200 000

Sum stønad ved helsetjenester

28 973 851 000

Sum folketrygden

418 621 536 000

Statens pensjonsfond utland

2800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring til fondet

303 955 000 000

303 955 000 000

Sum Statens pensjonsfond utland

303 955 000 000

Totale utgifter:

1 739 096 298 000

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Inntekter:

Inntekter under departementene

Regjering

3021

Statsrådet:

1

Leieinntekter

300 000

300 000

3024

Regjeringsadvokaten:

1

Erstatning for utgifter i rettssaker

14 400 000

14 400 000

Sum Regjering

14 700 000

Stortinget og underliggende institusjoner

3041

Stortinget:

1

Salgsinntekter

7 600 000

3

Leieinntekter

900 000

8 500 000

3051

Riksrevisjonen:

1

Refusjon innland

1 800 000

2

Refusjon utland

800 000

2 600 000

Sum Stortinget og underliggende institusjoner

11 100 000

Utenriksdepartementet

3100

Utenriksdepartementet:

1

Diverse gebyrer ved utenriksstasjonene

15 849 000

2

Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene

177 475 000

5

Refusjon spesialutsendinger mv.

47 033 000

90

Tilbakebetaling av nødlån fra utlandet

318 000

240 675 000

Sum Utenriksdepartementet

240 675 000

Kunnskapsdepartementet

3220

Utdanningsdirektoratet:

1

Inntekter ved oppdrag

3 952 000

2

Salgsinntekter mv.

1 159 000

5 111 000

3222

Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat:

2

Salgsinntekter mv.

5 035 000

5 035 000

3224

Senter for IKT i utdanningen:

1

Inntekter fra oppdrag mv.

1 596 000

1 596 000

3225

Tiltak i grunnopplæringen:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

69 297 000

69 297 000

3229

Statens fagskole for gartnere og blomsterdekoratører:

2

Salgsinntekter mv.

1 683 000

61

Refusjon fra fylkeskommuner

1 103 000

2 786 000

3230

Statlig spesialpedagogisk støttesystem:

1

Inntekter ved oppdrag

60 036 000

2

Salgsinntekter mv.

14 749 000

74 785 000

3256

Vox, nasjonalt fagorgan for kompetansepolitikk:

1

Inntekter ved oppdrag

10 996 000

2

Salgsinntekter mv.

338 000

11 334 000

3280

Felles enheter:

1

Eksterne inntekter NOKUT

10 000

2

Salgsinntekter mv.

1 288 000

1 298 000

3281

Felles tiltak for universiteter og høyskoler:

2

Salgsinntekter mv.

10 000

10 000

3287

Forskningsinstitutter og andre tiltak:

96

Fondskapital - Regionale forskningsfond

6 000 000 000

6 000 000 000

3288

Internasjonale samarbeidstiltak:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

4 599 000

4 599 000

Sum Kunnskapsdepartementet

6 175 851 000

Kulturdepartementet

3300

Kulturdepartementet:

1

Ymse inntekter

77 000

77 000

3320

Allmenne kulturformål:

1

Ymse inntekter

1 514 000

1 514 000

3322

Billedkunst, kunsthåndverk og offentlig rom:

1

Ymse inntekter

121 000

121 000

3323

Musikkformål:

1

Ymse inntekter

30 490 000

30 490 000

3324

Scenekunstformål:

1

Ymse inntekter

300 000

2

Billett- og salgsinntekter m.m.

22 829 000

23 129 000

3326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål:

1

Ymse inntekter

9 227 000

9 227 000

3329

Arkivformål:

1

Ymse inntekter

6 083 000

2

Inntekter ved oppdrag

21 693 000

27 776 000

3334

Film- og medieformål:

1

Ymse inntekter

10 816 000

2

Inntekter ved oppdrag

8 855 000

70

Gebyr

10 000 000

29 671 000

3339

Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser:

2

Gebyr-lotterier

6 698 000

4

Gebyr-stiftelser

259 000

7

Inntekter ved oppdrag

7 900 000

14 857 000

3340

Den norske kirke:

1

Ymse inntekter

44 016 000

2

Inntekter ved oppdrag

38 292 000

82 308 000

3342

Kirkebygg og gravplasser:

1

Ymse inntekter

18 043 000

2

Leieinntekter m.m.

3 574 000

21 617 000

Sum Kulturdepartementet

240 787 000

Justis- og beredskapsdepartementet

3400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Diverse inntekter

2 566 000

2

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

1 167 000

3 733 000

3410

Rettsgebyr:

1

Rettsgebyr

293 084 000

3

Diverse refusjoner

1 700 000

294 784 000

3413

Jordskiftedomstolene:

1

Saks- og gebyrinntekter

15 603 000

2

Sideutgifter

9 790 000

25 393 000

3430

Kriminalomsorgen:

2

Arbeidsdriftens inntekter

88 039 000

3

Andre inntekter

16 127 000

4

Tilskudd

2 199 000

106 365 000

3432

Kriminalomsorgens utdanningssenter (KRUS):

3

Andre inntekter

973 000

973 000

3440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten:

1

Gebyr - pass og våpen

260 292 000

2

Refusjoner mv.

387 655 000

3

Salgsinntekter

102 475 000

4

Gebyr - vaktselskap

1 490 000

5

Personalbarnehage

5 538 000

6

Gebyr - utlendingssaker

198 560 000

7

Gebyr - sivile gjøremål

583 671 000

1 539 681 000

3442

Politihøgskolen:

2

Diverse inntekter

15 309 000

3

Inntekter fra Justissektorens kurs- og øvingssenter

17 021 000

32 330 000

3444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

2

Refusjoner

19 018 000

19 018 000

3451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Gebyr

138 409 000

3

Diverse inntekter

24 606 000

6

Refusjon

2 000 000

165 015 000

3454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Refusjoner

23 843 000

23 843 000

3456

Direktoratet for nødkommunikasjon:

1

Brukerbetaling

250 004 000

2

Variable refusjoner

53 114 000

3

Faste refusjoner

34 954 000

338 072 000

3469

Vergemålsordningen:

1

Vergemåls-/representantordning, ODA-godkjente utgifter

9 148 000

9 148 000

3470

Fri rettshjelp:

1

Tilkjente saksomkostninger m.m.

3 689 000

3 689 000

3473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Diverse inntekter

5 000

5 000

3474

Konfliktråd:

2

Refusjoner

2 572 000

2 572 000

3490

Utlendingsdirektoratet:

1

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger, ODA-godkjente utgifter

138 034 000

2

Gebyr for nødvisum

127 000

3

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter

12 502 000

4

Asylmottak, ODA-godkjente utgifter

950 425 000

5

Refusjonsinntekter

11 322 000

6

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter

10 807 000

1 123 217 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

3 687 838 000

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

3510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

2

Ymse inntekter

21 200 000

3

Brukerbetaling for tilleggstjenester fra departementene

77 850 000

99 050 000

3525

Fylkesmannsembetene:

1

Inntekter ved oppdrag

164 700 000

164 700 000

3531

Eiendommer til kongelige formål:

1

Ymse inntekter

150 000

150 000

3533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

2

Ymse inntekter

2 950 000

2 950 000

3540

Direktoratet for forvaltning og IKT:

3

Diverse inntekter

3 050 000

4

Internasjonale oppdrag

2 300 000

5

Betaling for bruk av elektronisk ID og sikker digital posttjeneste

10 400 000

6

Betaling for tilleggstjenester knyttet til elektronisk ID og sikker digital posttjeneste

1 650 000

17 400 000

3562

Gáldu - Kompetansesenteret for urfolks rettigheter:

2

Diverse inntekter

2 000 000

2 000 000

3563

Internasjonalt reindriftssenter:

2

Diverse inntekter

2 500 000

2 500 000

3585

Husleietvistutvalget:

1

Gebyrer

900 000

900 000

3587

Direktoratet for byggkvalitet:

4

Gebyrer, sentral godkjenning foretak

45 300 000

45 300 000

3595

Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur:

1

Gebyrinntekter tinglysing

371 500 000

371 500 000

Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet

706 450 000

Arbeids- og sosialdepartementet

3605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Administrasjonsvederlag

22 840 000

4

Tolketjenester

2 376 000

5

Oppdragsinntekter mv.

54 026 000

6

Gebyrinntekter for fastsettelse av bidrag

23 625 000

102 867 000

3614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Gebyrinntekter, lån

57 000 000

90

Tilbakebetaling av lån

9 800 000 000

9 857 000 000

3615

Yrkesskadeforsikring:

1

Premieinntekter

154 000 000

154 000 000

3616

Gruppelivsforsikring:

1

Premieinntekter

98 000 000

98 000 000

3634

Arbeidsmarkedstiltak:

85

Innfordring av feilutbetalinger, arbeidsmarkedstiltak

200 000

200 000

3635

Ventelønn mv.:

1

Refusjon statlig virksomhet mv.

27 891 000

85

Innfordring av feilutbetaling av ventelønn

600 000

28 491 000

3640

Arbeidstilsynet:

1

Diverse inntekter

1 281 000

4

Kjemikaliekontroll, gebyrer

6 280 000

5

Tvangsmulkt

2 272 000

7

Byggesaksbehandling, gebyrer

20 342 000

8

Refusjon utgifter regionale verneombud

11 012 000

41 187 000

3642

Petroleumstilsynet:

2

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet

909 000

3

Gebyr tilsyn

50 090 000

50 999 000

3645

Regional verneombudsordning i hotell- og restaurantbransjen og renholdsbransjen:

6

Refusjoner/ymse inntekter

12 000 000

12 000 000

Sum Arbeids- og sosialdepartementet

10 344 744 000

Helse- og omsorgsdepartementet

3710

Nasjonalt folkehelseinstitutt:

2

Diverse inntekter

224 283 000

3

Vaksinesalg

98 803 000

323 086 000

3713

Vitenskapskomiteen for mattrygghet:

2

Diverse inntekter

220 000

220 000

3715

Statens strålevern:

2

Diverse inntekter

29 068 000

4

Gebyrinntekter

4 611 000

5

Oppdragsinntekter

1 501 000

35 180 000

3716

Statens institutt for rusmiddelforskning:

2

Diverse inntekter

1 899 000

1 899 000

3718

Rusmiddelforebygging:

4

Gebyrinntekter

1 257 000

1 257 000

3720

Helsedirektoratet:

2

Diverse inntekter

17 812 000

3

Helsetjenester i annet EØS-land

45 000 000

4

Gebyrinntekter

3 331 000

5

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

65 000 000

131 143 000

3721

Statens helsetilsyn:

2

Salgs- og leieinntekter

380 000

4

Diverse inntekter

2 300 000

2 680 000

3722

Norsk pasientskadeerstatning:

2

Diverse inntekter

1 363 000

50

Premie fra private

18 308 000

19 671 000

3723

Pasientskadenemnda:

50

Premie fra private

2 487 000

2 487 000

3724

Statens autorisasjonskontor for helsepersonell:

4

Gebyrinntekter

29 829 000

29 829 000

3725

Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten:

2

Diverse inntekter

22 645 000

22 645 000

3732

Regionale helseforetak:

80

Renter på investeringslån

383 000 000

85

Avdrag på investeringslån fom. 2008

257 000 000

86

Driftskreditter

2 400 000 000

90

Avdrag på investeringslån tom. 2007

670 000 000

3 710 000 000

3750

Statens legemiddelverk:

2

Diverse inntekter

14 639 000

4

Registreringsgebyr

105 694 000

6

Refusjonsgebyr

2 908 000

123 241 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

4 403 338 000

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

3821

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

1

Integreringstilskudd for overføringsflyktninger, ODA-godkjente utgifter

157 590 000

2

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, ODA-godkjente utgifter

33 321 000

190 911 000

3822

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente ut-gifter

121 037 000

121 037 000

3842

Familievern:

1

Diverse inntekter

658 000

658 000

3855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Diverse inntekter

14 331 000

2

Barnetrygd

3 959 000

60

Kommunale egenandeler

1 278 508 000

1 296 798 000

3856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

112 370 000

112 370 000

3858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet:

1

Diverse inntekter

433 000

433 000

3859

EUs ungdomsprogram:

1

Tilskudd fra Europakommisjonen

2 300 000

2 300 000

Sum Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

1 724 507 000

Nærings- og fiskeridepartementet

3900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Ymse inntekter og refusjoner knyttet til ordinære driftsutgifter

230 000

2

Ymse inntekter og refusjoner knyttet til spesielle driftsutgifter

100 000

330 000

3902

Justervesenet:

1

Gebyrinntekter

69 750 000

3

Inntekter fra salg av tjenester

14 500 000

4

Oppdragsinntekter

2 500 000

86 750 000

3903

Norsk akkreditering:

1

Gebyrinntekter og andre inntekter

33 900 000

33 900 000

3904

Brønnøysundregistrene:

1

Gebyrinntekter

525 000 000

2

Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter

29 350 000

3

Refusjoner og inntekter knyttet til forvaltning av Altinn-løsningen

88 400 000

642 750 000

3905

Norges geologiske undersøkelse:

1

Oppdragsinntekter

27 800 000

2

Tilskudd til samfinansieringsprosjekter

47 200 000

75 000 000

3906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Leie av bergrettigheter og eiendommer

100 000

2

Behandlingsgebyrer

700 000

800 000

3910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR

157 300 000

2

Maritime personellsertifikater

12 700 000

3

Diverse inntekter

3 600 000

4

Gebyrer for skip i NIS

40 500 000

5

Overtredelsesgebyrer og tvangsmulkt

4 700 000

218 800 000

3911

Konkurransetilsynet:

1

Klagegebyr

2 000 000

2

Lovbruddsgebyr

100 000

2 100 000

3917

Fiskeridirektoratet:

1

Refusjoner og diverse inntekter

100 000

5

Saksbehandlingsgebyr

17 700 000

6

Forvaltningssanksjoner

1 000 000

13

Inntekter vederlag oppdrettskonsesjoner

1 080 000 000

22

Inntekter ordningen fiskeforsøk og veiledning

4 200 000

1 103 000 000

3925

Havforskningsinstituttet:

3

Oppdragsinntekter

335 700 000

335 700 000

3926

Forskningsfartøy:

1

Oppdragsinntekter

78 900 000

78 900 000

3927

NIFES:

1

Oppdragsinntekter

84 000 000

84 000 000

3928

Annen marin forskning og utvikling:

90

Tilbakebetaling lån fra Nofima

4 300 000

4 300 000

3935

Patentstyret:

1

Inntekter av informasjonstjenester

7 500 000

2

Inntekter knyttet til NPI

5 300 000

3

Gebyrer immaterielle rettigheter

42 200 000

55 000 000

3936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Gebyrer

500 000

500 000

3950

Forvaltning av statlig eierskap:

96

Salg av aksjer

25 000 000

25 000 000

3961

Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

70

Garantiprovisjon, Statkraft SF

2 100 000

71

Garantiprovisjon, Eksportfinans ASA

9 000 000

11 100 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

2 757 930 000

Landbruks- og matdepartementet

4100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Refusjoner m.m.

113 000

113 000

4112

Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet:

30

Husleie, Bioforsk

19 464 000

19 464 000

4115

Mattilsynet:

1

Gebyr m.m.

162 026 000

2

Driftsinntekter og refusjoner mv.

5 514 000

167 540 000

4142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsinntekter, refusjoner m.m.

39 740 000

39 740 000

4150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

85

Markedsordningen for korn

30 000 000

30 000 000

4162

Statskog SF - forvaltning av statlig eierskap:

90

Avdrag på lån

10 000 000

10 000 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

266 857 000

Samferdselsdepartementet

4300

Samferdselsdepartementet:

1

Refusjon fra Utenriksdepartementet

2 479 000

2 479 000

4312

Oslo Lufthavn AS:

90

Avdrag på lån

444 400 000

444 400 000

4313

Luftfartstilsynet:

1

Gebyrinntekter

126 776 000

126 776 000

4320

Statens vegvesen:

1

Salgsinntekter m.m.

178 089 000

2

Diverse gebyrer

350 000 000

3

Refusjoner fra forsikringsselskaper

100 000 000

628 089 000

4322

Svinesundsforbindelsen AS:

90

Avdrag på lån

25 000 000

25 000 000

4331

Infrastrukturfond:

85

Avkastning infrastrukturfond

871 000 000

871 000 000

4350

Jernbaneverket:

1

Kjørevegsavgift

34 915 000

2

Salg av utstyr og tjenester mv.

264 241 000

6

Videresalg av elektrisitet til togdrift

226 603 000

7

Betaling for bruk av Gardermobanen

124 858 000

650 617 000

4354

Statens jernbanetilsyn:

1

Gebyrer for tilsyn med tau- og kabelbaner og tivoli og fornøyelsesparker

13 362 000

13 362 000

4360

Kystverket:

2

Andre inntekter

11 102 000

11 102 000

4361

Samfunnet Jan Mayen og Loran-C:

7

Refusjoner og andre inntekter

5 385 000

5 385 000

4380

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Diverse gebyrer

161 731 000

51

Fra reguleringsfondet

10 000 000

171 731 000

Sum Samferdselsdepartementet

2 949 941 000

Klima- og miljødepartementet

4400

Klima- og miljødepartementet:

2

Diverse inntekter

396 000

3

Refusjon fra Utenriksdepartementet

1 628 000

2 024 000

4420

Miljødirektoratet:

1

Oppdrag og andre diverse inntekter

1 401 000

4

Gebyrer, forurensningsområdet

34 587 000

6

Gebyrer, fylkesmannsembetenes miljøvernavdelinger

27 752 000

7

Gebyrer, kvotesystemet

10 895 000

8

Gebyrer, naturforvaltningsområdet

4 618 000

9

Internasjonale oppdrag

7 000 000

86 253 000

4429

Riksantikvaren:

2

Refusjoner og diverse inntekter

4 152 000

9

Internasjonale oppdrag

1 176 000

5 328 000

4471

Norsk Polarinstitutt:

1

Salgs- og utleieinntekter

10 368 000

3

Inntekter fra diverse tjenesteyting

57 144 000

21

Inntekter, Antarktis

12 764 000

80 276 000

4481

Salg av klimakvoter:

1

Salgsinntekter

335 500 000

335 500 000

Sum Klima- og miljødepartementet

509 381 000

Finansdepartementet

4600

Finansdepartementet:

2

Diverse refusjoner

500 000

500 000

4602

Finanstilsynet:

3

Prospektkontrollgebyrer

10 000 000

86

Vinningsavståelse og overtredelsesgebyr mv.

500 000

10 500 000

4605

Direktoratet for økonomistyring:

1

Økonomitjenester

49 000 000

49 000 000

4610

Toll- og avgiftsetaten:

1

Særskilt vederlag for tolltjenester

6 400 000

2

Andre inntekter

2 600 000

3

Refunderte pante- og tinglysingsgebyr

2 000 000

4

Diverse refusjoner

3 300 000

5

Refusjon fra Avinor AS

36 400 000

11

Gebyr på kredittdeklarasjoner

18 900 000

85

Overtredelsesgebyr - valutadeklarering

6 500 000

76 100 000

4618

Skatteetaten:

1

Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr

67 000 000

2

Andre refusjoner

42 500 000

3

Andre inntekter

45 000 000

5

Gebyr for utleggsforretninger

40 000 000

7

Gebyr for bindende forhåndsuttalelser

2 000 000

85

Misligholdte lån i Statens Lånekasse for utdanning

240 000 000

86

Bøter, inndragninger mv.

1 300 000 000

87

Trafikantsanksjoner

70 000 000

88

Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret

200 000 000

89

Overtredelsesgebyr

2 500 000

2 009 000 000

4620

Statistisk sentralbyrå:

1

Salgsinntekter

300 000

2

Oppdragsinntekter

214 100 000

85

Tvangsmulkt

10 000 000

224 400 000

Sum Finansdepartementet

2 369 500 000

Forsvarsdepartementet

4700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter

2 320 000

2 320 000

4710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsinntekter

4 101 002 000

47

Salg av eiendom

171 701 000

4 272 703 000

4719

Fellesinntekter til foretak under Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter

775 000

775 000

4720

Felles ledelse og kommandoapparat:

1

Driftsinntekter

69 682 000

69 682 000

4723

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsinntekter

7 028 000

7 028 000

4725

Fellesinstitusjoner og -inntekter under Forsvarsstaben:

1

Driftsinntekter

56 560 000

56 560 000

4731

Hæren:

1

Driftsinntekter

64 628 000

64 628 000

4732

Sjøforsvaret:

1

Driftsinntekter

53 247 000

53 247 000

4733

Luftforsvaret:

1

Driftsinntekter

179 664 000

179 664 000

4734

Heimevernet:

1

Driftsinntekter

5 896 000

5 896 000

4740

Forsvarets logistikkorganisasjon:

1

Driftsinntekter

107 479 000

107 479 000

4760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsinntekter

1 069 000

48

Fellesfinansierte investeringer, inntekter

80 800 000

81 869 000

4790

Kystvakten:

1

Driftsinntekter

1 058 000

1 058 000

4791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsinntekter

686 454 000

686 454 000

4792

Norske styrker i utlandet:

1

Driftsinntekter

10 368 000

10 368 000

4795

Kulturelle og allmennyttige formål:

1

Driftsinntekter

9 495 000

9 495 000

4799

Militære bøter:

86

Militære bøter

500 000

500 000

Sum Forsvarsdepartementet

5 609 726 000

Olje- og energidepartementet

4800

Olje- og energidepartementet:

3

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

2 000 000

70

Garantiprovisjon, Gassco

1 100 000

3 100 000

4810

Oljedirektoratet:

1

Gebyrinntekter

26 000 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

71 400 000

3

Refusjon av tilsynsutgifter

10 150 000

107 550 000

4820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Gebyrinntekter

70 000 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

71 000 000

40

Flom- og skredforebygging

19 000 000

160 000 000

4825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi:

85

Fondsavkastning

1 418 000 000

1 418 000 000

4840

CO2-håndtering:

80

Renter, TCM DA

59 000 000

86

Avdrag, TCM DA

1 156 000 000

1 215 000 000

Sum Olje- og energidepartementet

2 903 650 000

Ymse inntekter

5309

Tilfeldige inntekter:

29

Ymse

150 000 000

150 000 000

5310

Statens lånekasse for utdanning:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

21 500 000

29

Termingebyr

43 130 000

89

Purregebyrer

262 510 000

90

Redusert lån og rentegjeld

8 777 031 000

93

Omgjøring av utdanningslån til stipend

5 474 074 000

14 578 245 000

5312

Husbanken:

1

Gebyrer m.m.

12 900 000

11

Tilfeldige inntekter

4 150 000

90

Avdrag

11 038 000 000

11 055 050 000

5325

Innovasjon Norge:

50

Tilbakeføring fra landsdekkende innovasjonsordning

5 000 000

53

Tilbakeføring av tapsfondsmidler garantiordning fiskesalgslag

70 000 000

70

Låneprovisjoner

65 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

40 900 000 000

91

Tilbakeført kapital, såkornfond

10 000 000

41 050 000 000

5326

Siva SF:

70

Låne- og garantiprovisjoner

7 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

165 000 000

172 000 000

5329

Eksportkreditt Norge AS:

70

Gebyrer m.m.

60 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

11 900 000 000

11 960 000 000

5341

Avdrag på utestående fordringer:

95

Avdrag på lån til andre stater

300 000

98

Avdrag på egenbeholdning statsobligasjoner

8 000 000 000

8 000 300 000

5351

Overføring fra Norges Bank:

85

Overføring

3 000 000 000

3 000 000 000

Sum ymse inntekter

89 965 595 000

Sum inntekter under departementene

134 882 570 000

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

188 800 000 000

2 Driftsutgifter

-33 400 000 000

3 Lete- og feltutviklingsutgifter

-2 000 000 000

4 Avskrivninger

-26 700 000 000

5 Renter av statens kapital

-5 700 000 000

121 000 000 000

30

Avskrivninger

26 700 000 000

80

Renter av statens kapital

5 700 000 000

153 400 000 000

Sum inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

153 400 000 000

Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.

5445

Statsbygg:

39

Avsetning til investeringsformål

1 029 976 000

1 029 976 000

5446

Salg av eiendom, Fornebu:

40

Salgsinntekter, Fornebu

200 000

200 000

5460

Garantiinstituttet for eksportkreditt:

71

Tilbakeføring fra Gammel alminnelig ordning

5 100 000

72

Tilbakeføring fra Gammel særordning for utviklingsland

4 400 000

9 500 000

5470

Statens pensjonskasse:

30

Avsetning til investeringsformål

18 070 000

18 070 000

5490

NVE Anlegg:

1

Salg av utstyr mv.

200 000

200 000

5491

Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift:

30

Avskrivninger

982 627 000

982 627 000

Sum avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.

2 040 573 000

Skatter og avgifter

5501

Skatter på formue og inntekt:

70

Toppskatt mv.

33 500 000 000

72

Fellesskatt

225 700 000 000

259 200 000 000

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum:

71

Ordinær skatt på formue og inntekt

64 700 000 000

72

Særskatt på oljeinntekter

100 500 000 000

74

Arealavgift mv.

1 800 000 000

167 000 000 000

5508

Avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen:

70

CO2-avgift i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen

6 600 000 000

6 600 000 000

5511

Tollinntekter:

70

Toll

3 000 000 000

71

Auksjonsinntekter fra tollkvoter

200 000 000

3 200 000 000

5521

Merverdiavgift:

70

Merverdiavgift

256 200 000 000

256 200 000 000

5526

Avgift på alkohol:

70

Avgift på alkohol

12 600 000 000

12 600 000 000

5531

Avgift på tobakkvarer mv.:

70

Avgift på tobakkvarer mv.

7 200 000 000

7 200 000 000

5536

Avgift på motorvogner mv.:

71

Engangsavgift

18 900 000 000

72

Årsavgift

10 300 000 000

73

Vektårsavgift

180 000 000

75

Omregistreringsavgift

1 320 000 000

30 700 000 000

5538

Veibruksavgift på drivstoff:

70

Veibruksavgift på bensin

5 700 000 000

71

Veibruksavgift på autodiesel

11 300 000 000

17 000 000 000

5541

Avgift på elektrisk kraft:

70

Avgift på elektrisk kraft

8 400 000 000

8 400 000 000

5542

Avgift på mineralolje mv.:

70

Grunnavgift på mineralolje mv.

1 900 000 000

71

Avgift på smøreolje mv.

125 000 000

2 025 000 000

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.:

70

CO2-avgift

5 650 000 000

71

Svovelavgift

48 000 000

5 698 000 000

5546

Avgift på sluttbehandling av avfall:

70

Avgift på sluttbehandling av avfall

5 000 000

5 000 000

5547

Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier:

70

Trikloreten (TRI)

1 000 000

71

Tetrakloreten (PER)

1 000 000

2 000 000

5548

Miljøavgift på visse klimagasser:

70

Avgift på hydrofluorkarboner (HFK) og perfluorkarboner (PFK)

400 000 000

400 000 000

5549

Avgift på utslipp av NOx:

70

Avgift på utslipp av NOx

36 000 000

36 000 000

5550

Miljøavgift på plantevernmiddel:

70

Miljøavgift på plantevernmiddel

50 000 000

50 000 000

5551

Avgift knyttet til mineralvirksomhet:

70

Avgift knyttet til andre undersjøiske naturforekomster enn petroleum

1 000 000

71

Avgift knyttet til undersøkelses- og utvinningsrett av mineraler etter mineralloven

4 000 000

5 000 000

5555

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.:

70

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.

1 425 000 000

1 425 000 000

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.:

70

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.

1 830 000 000

1 830 000 000

5557

Avgift på sukker mv.:

70

Avgift på sukker mv.

210 000 000

210 000 000

5559

Avgift på drikkevareemballasje:

70

Grunnavgift på engangsemballasje

1 500 000 000

71

Miljøavgift på kartong

60 000 000

72

Miljøavgift på plast

30 000 000

73

Miljøavgift på metall

5 000 000

74

Miljøavgift på glass

80 000 000

1 675 000 000

5565

Dokumentavgift:

70

Dokumentavgift

7 700 000 000

7 700 000 000

5568

Sektoravgifter under Kulturdepartementet:

71

Årsavgift - stiftelser

22 364 000

72

Vederlag TV2

10 740 000

73

Refusjon - Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS

38 335 000

74

Avgift - forhåndskontroll av kinofilm

5 500 000

76 939 000

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdepartementet:

70

Petroleumstilsynet - sektoravgift

89 215 000

89 215 000

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdepartementet:

70

Legemiddelomsetningsavgift

73 000 000

72

Avgift utsalgssteder utenom apotek

4 900 000

73

Legemiddelkontrollavgift

75 322 000

153 222 000

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet:

71

Avgifter immaterielle rettigheter

150 000 000

72

Kontroll- og tilsynsavgift akvakultur

30 655 000

73

Årsavgift Merkeregisteret

9 550 000

74

Fiskeriforskningsavgift

151 000 000

341 205 000

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet:

71

Totalisatoravgift

125 000 000

125 000 000

5577

Sektoravgifter under Samferdselsdeparte- mentet:

74

Sektoravgifter Kystverket

829 068 000

829 068 000

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet:

70

Sektoravgifter under Svalbard miljøvernfond

14 650 000

71

Jeger- og fellingsavgifter

74 982 000

72

Fiskeravgifter

15 684 000

105 316 000

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet:

70

Finanstilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene

335 900 000

335 900 000

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet:

70

Bidrag til kulturminnevern

15 000 000

71

Konsesjonsavgifter fra vannkraftutbygging

152 500 000

167 500 000

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser:

70

Avgift på frekvenser mv.

306 700 000

306 700 000

Sum skatter og avgifter

791 691 065 000

Renter og utbytte mv.

5603

Renter av statens kapital i statens forretningsdrift:

80

Renter av statens faste kapital

86 288 000

86 288 000

5605

Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer:

80

Av statskassens foliokonto i Norges Bank

435 000 000

81

Av verdipapirer og bankinnskudd i utenlandsk valuta

200 000

82

Av innenlandske verdipapirer

1 760 400 000

83

Av alminnelige fordringer

25 000 000

84

Av driftskreditt til statsbedrifter

253 400 000

86

Renter av lån til andre stater

100 000

2 474 100 000

5607

Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

80

Renter

2 887 000 000

2 887 000 000

5611

Aksjer i NSB AS:

85

Utbytte

300 000 000

300 000 000

5613

Renter fra Siva SF:

80

Renter

27 500 000

27 500 000

5615

Husbanken:

80

Renter

3 516 000 000

3 516 000 000

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning:

80

Renter

3 757 151 000

3 757 151 000

5618

Aksjer i Posten Norge AS:

85

Utbytte

200 000 000

200 000 000

5619

Renter av lån til Oslo Lufthavn AS:

80

Renter

98 000 000

98 000 000

5622

Aksjer i Avinor AS:

85

Utbytte

500 000 000

500 000 000

5624

Renter av Svinesundsforbindelsen AS:

80

Renter

29 000 000

29 000 000

5625

Renter og utbytte fra Innovasjon Norge:

80

Renter på lån fra statskassen

300 000 000

81

Rentemargin, innovasjonslåneordningen

5 000 000

86

Utbytte fra investeringsfond for Nordvest-Russland og Øst-Europa

500 000

305 500 000

5629

Renter fra eksportkredittordningen:

80

Renter

1 640 000 000

1 640 000 000

5631

Aksjer i AS Vinmonopolet:

85

Statens overskuddsandel

30 000 000

86

Utbytte

2 000

30 002 000

5650

Renter på lån fra Nærings- og fiskeridepartementet:

82

Renter på lån til Nofima AS

800 000

800 000

5651

Aksjer i selskaper under Landbruks- og matdepartementet:

85

Utbytte

5 000 000

5 000 000

5652

Statskog SF - renter og utbytte:

80

Renter

5 588 000

85

Utbytte

40 000 000

45 588 000

5656

Aksjer i selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

85

Utbytte

14 988 700 000

14 988 700 000

5680

Statnett SF:

85

Utbytte

287 000 000

287 000 000

5685

Aksjer i Statoil ASA:

85

Utbytte

14 955 000 000

14 955 000 000

5692

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank:

85

Utbytte

82 700 000

82 700 000

5693

Utbytte av aksjer i diverse selskaper mv.:

85

Utbytte fra Folketrygdfondet

1 500 000

1 500 000

Sum renter og utbytte mv.

46 216 829 000

Folketrygden

5700

Folketrygdens inntekter:

71

Trygdeavgift

130 600 000 000

72

Arbeidsgiveravgift

171 100 000 000

301 700 000 000

5701

Diverse inntekter:

3

Hjelpemiddelsentraler m.m.

55 000 000

71

Refusjon ved yrkesskade

907 000 000

73

Refusjon fra bidragspliktige

275 000 000

80

Renter

1 700 000

86

Innkreving feilutbetalinger

718 000 000

87

Diverse inntekter

31 000 000

1 987 700 000

5704

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs:

2

Dividende

187 000 000

187 000 000

5705

Refusjon av dagpenger:

70

Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs

60 000 000

71

Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge

6 000 000

66 000 000

Sum folketrygden

303 940 700 000

Statens pensjonsfond utland

5800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring fra fondet

174 224 510 000

174 224 510 000

Sum Statens pensjonsfond utland

174 224 510 000

Statslånemidler

5999

Statslånemidler:

90

Lån

132 700 051 000

132 700 051 000

Sum Statslånemidler

132 700 051 000

Totale inntekter:

1 739 096 298 000

Folketrygden

II

Stortinget samtykker i at statstilskudd til finansiering av folketrygden, jf. folketrygdlovens § 23-10, gis med 114 680 836 000 kroner, hvorav 17 606 925 000 kroner gis til dekning av utgifter som fullt ut skal dekkes ved tilskudd fra staten, jf. § 23-10 tredje ledd.

Utenriksdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2015 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 100 post 01

kap. 3100 postene 02 og 05

kap. 140 post 01

kap. 3140 post 05

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 70 Ymse tilskudd, mot tilsvarende inntekter under kap. 3166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 01 Salgsinntekter fra salg av bistandseiendommer som er finansiert over bistandsbudsjettet, og som ikke er avskrevet i forhold til innlemmelse i husleieordningen. Ubenyttede inntekter fra slikt salg kan tas med ved beregning av overførbart beløp under kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 70 Ymse tilskudd.

III

Omdisponeringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2015 kan omdisponere inntil 2 mill. kroner per tiltak fra kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 70 Ymse tilskudd, til øvrige ODA-godkjente bevilgninger. Beslutning om bruk av midler utover dette og inntil 6 mill. kroner treffes av Kongen.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2015 kan overskride bevilgningen under kap. 100 Utenriksdepartementet, post 90 Lån til norske borgere i utlandet, ved behov for bistand fra aktuelle transportselskaper ved evakuering av norske borgere i kriserammede land. Fullmakten gjelder i de tilfeller og på de betingelser som gjelder for denne typen bistand.

V

Agio/Disagio

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2015 gis fullmakt til å utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning kursgevinst og -tap som følge av justering av midlene ved utenriksstasjonene under kap. 100/3100 Utenriksdepartementet og kap. 140/3140 Utenriksdepartementets administrasjon av utviklingshjelpen, post 89 Agio/Disagio.

VI

Bruk av opptjente rentemidler

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt fra Norge til tematisk støtte, multi-bi-prosjekter, samarbeidsprosjekter, stat-til-stat-bistand, støtte til internasjonale og lokale ikke-statlige aktører, kan benyttes til tiltak som avtales mellom Utenriksdepartementet og den enkelte mottaker.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2015 kan gi tilsagn om:

støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

117

EØS-finansieringsordningene

75

EØS-finansieringsordningen 2009-2014

1 850,7 mill. kroner

76

Den norske finansieringsordningen 2009-2014

1 318,9 mill. kroner

161

Næringsutvikling

70

Næringsutvikling

45,0 mill. kroner

165

Forskning, kompetanseheving og evaluering

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

225,0 mill. kroner

166

Miljø og bærekraftig utvikling mv.

74

Fornybar energi

30,0 mill. kroner

tilskudd til utvikling av en vaksine mot pneumokokkbakterien innenfor initiativet Advance Market Commitments for Vaccines (AMC) med inntil USD 57 mill. i perioden 2009-2017 under kap. 169 Global helse og utdanning.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation II (IFFlm II) med inntil 1 500 mill. kroner i perioden 2010-2020 under kap. 169 Global helse og utdanning, samt fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.

tilskudd til Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM) med inntil 1 700 mill. kroner samlet i perioden 2014-2016 under kap. 169 Global helse og utdanning.

tilskudd til en global finansieringsordning for kvinne- og barnehelse med inntil 3 600 mill. kroner samlet i perioden 2015-2020 under kap. 169 Global helse og utdanning.

VIII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2015 kan:

gi garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar for inntil 50 mill. kroner for å minske norske importørers risiko ved direkte import fra utviklingsland, jf. kap. 161 Næringsutvikling.

inngå garantier for perioden 2013-2018 for avtaler om kjøp av prevensjonsimplantater til bruk i utviklingsland, innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar for inntil USD 140 mill. Prevensjonsimplantatene skal være godkjent av Verdens helseorganisasjon (WHO), og avtalene skal være inngått med det formål å oppnå prisreduksjoner.

IX

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2015 kan inngå avtaler om forsikringsansvar for utstillinger ved visningsinstitusjoner i utlandet innenfor en totalramme på inntil 5 600 mill. kroner. Forsikringsansvaret omfatter tap og skade under transport, lagring og i visningsperioden.

X

Toårige budsjettvedtak

Stortinget samtykker i at Norge kan slutte seg til toårige budsjettvedtak i FAO, WHO, ILO, UNIDO, OECD, WTO, IAEA, IEA, Havbunnsmyndigheten, Den internasjonale havrettsdomstolen, Rwandadomstolen, Jugoslaviadomstolen og for regulært bidrag til FN.

Andre fullmakter

XI

Ettergivelse av fordringer

Stortinget samtykker i at Kongen i 2015 kan:

ettergi statlige fordringer på utviklingsland i samsvar med kriteriene i handlingsplanen av 2004 Om gjeldslette for utvikling for inntil 500 mill. kroner under Garanti-instituttet for Eksportkreditts gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp på ettergivelsestidspunktet.

ettergi statlige fordringer på Sudan som stammer fra den norske skipseksportkampanjen (1976-1980) for inntil 1 050 mill. kroner under Garanti-instituttet for Eksportkreditts gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp, inklusive påløpte renter, på ettergivelsestidspunktet. Gjeldsettergivelsen gjennomføres uten bevilgning over bistandsbudsjettet og uten å belaste den norske gjeldsplanens ramme.

XII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2015 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av norske medlemskapskontingenter, pliktige bidrag og andre bidrag til internasjonale organisasjoner Norge er medlem av, kan foretas i henhold til regelverket til den enkelte organisasjon.

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året dersom avtaler om samfinansiering med andre givere innenfor utviklingssamarbeidet tilsier det.

Eventuelle utbetalinger av regjeringens gave til TV-aksjoner kan i sin helhet utbetales som et engangsbeløp.

Utbetalinger av tilskudd til Climate Investment Fund (CIF) kan foretas i samsvar med fondets prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger av tilskudd til følgende fond forvaltet av Den europeiske bank for gjenoppbygging og utvikling (EBRD) kan foretas i henhold til regelverket til det enkelte fond: Early Transition Countries Fund, Eastern Europe Energy Efficiency and Environment Partnership Fund, Eastern Europe Energy Efficiency and Environment Partnership Regional Fund, EBRD Water Fund, EBRD Southern and Eastern Mediterranean Multi-Donor Account og EBRD-Ukraine Stabilisation and Sustainable Growth Multi-Donor Account.

XIII

Bruk av gjeldsbrev og raskere trekk på gjeldsbrev

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2015 kan fravike bevilgningsreglementet § 3 annet ledd ved utstedelse av gjeldsbrev i forbindelse med kapitalpåfyllinger under Det internasjonale utviklingsfondet, Det asiatiske utviklingsfondet, Det afrikanske utviklingsfondet og Den globale miljøfasiliteten.

XIV

Deltakelse i kapitaløkninger i internasjonale utviklingsbanker og fond

Stortinget samtykker i at:

Norge deltar i den sjette generelle kapitaløkningen i Den afrikanske utviklingsbanken med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen SDR 30 340 000. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2011-2018, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den niende kapitaløkningen i Den interamerikanske utviklingsbanken med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen USD 2 907 287. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2011-2015, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den fjerde kapitaløkningen i Den internasjonale bank for rekonstruksjon og utvikling (IBRD) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen USD 20 476 585. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2011-2015, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 70 Verdensbanken.

Norge deltar i den 13. kapitalpåfyllingen av Det afrikanske utviklingsfondet (AfDF-13) med en andel på 1 766 mill. kroner for perioden 2014-2016, innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den 11. kapitalpåfyllingen i det Asiatiske utviklingsfondet (AsDF-11) med en andel på 256 mill. kroner for perioden 2013-2016, innbetalt i fire årlige bidrag. Innbetalingen belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den 17. kapitalpåfyllingen av Det internasjonale utviklingsfondet (IDA-17) med en andel på 2 598 mill. kroner for perioden 2014-2016, innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 70 Verdensbanken.

i forbindelse med formalisering av Sør-Sudans medlemskap i Afrikabanken foretas en selektiv kapitaløkning i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB) på inntil UA 96 600 årlig i perioden 2015-2022 og en økning i den norske statsgarantien i AfDB med inntil UA 12 107 200.

Norge deltar i kapitalpåfyllingen i Den globale miljøfasiliteten (GEF) med en innbetalt andel på inntil 432 mill. kroner over perioden 1. juli 2014-30. juni 2018. Innbetalingene belastes kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 72 Internasjonale miljøprosesser og bærekraftig utvikling.

XV

Det internasjonale gjeldssletteinitiativet (MDRI)

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2015 kan utstede en bindende forpliktelse til Det internasjonale utviklingsfondet (IDA) og Det afrikanske utviklingsfondet (AfDF) for Norges bidrag til Det internasjonale gjeldssletteinitiativet (MDRI) i perioden 1. juli 2022 til 30. juni 2025 for Det internasjonale utviklingsfondet og i perioden 1. juli 2022 til 31. desember 2026 for Det afrikanske utviklingsfondet.

Kunnskapsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2015 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

Kap. 200 post 01

Kap. 3200 post 02

Kap. 220 post 01

Kap. 3220 post 02

Kap. 222 post 01

Kap. 3222 post 02

Kap. 224 post 01

Kap. 3224 post 01

Kap. 229 post 01

Kap. 3229 postene 02 og 61

Kap. 230 post 01

Kap. 3230 post 02

Kap. 256 post 01

Kap. 3256 post 02

Kap. 280 post 01 og post 21

Kap. 3280 postene 01 og 02

Kap. 281 post 01

Kap. 3281 post 02

Kap. 2410 post 01

Kap. 5310 post 03

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningene til oppdragsvirksomhet på 21-postene mot tilsvarende merinntekter.

avhende fast eiendom ved universiteter og høyskoler, jf. Instruks om avhending av statlig eiendom m.v., og bruke inntekter fra salg av eiendommer til kjøp, vedlikehold og bygging av andre lokaler til undervisnings- og forskningsformål ved den samme virksomheten.

gi Norges forskningsråd fullmakt til å kjøpe og avhende eiendommer. Salgsinntektene blir ført til eiendomsfondet til Forskningsrådet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2015 kan:

gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

30,0 mill. kroner

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

20,0 mill. kroner

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

99,8 mill. kroner

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

543,0 mill. kroner

gi tilsagn om å utbetale 20 prosent av tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen over kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 68 Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen påfølgende budsjettår, når endelig regnskap foreligger.

gi nye tilsagn om rentekompensasjon tilsvarende en investeringsramme på 3 mrd. kroner under kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 65 Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg.

gi tilsagn om å utbetale utdanningsstøtte for første halvår 2016 (andre halvdelen av undervisningsåret 2015–16) etter de satsene som blir fastsatt andre halvår 2015 (første halvdelen av undervisningsåret 2015–16), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, postene 70 Utdanningsstipend, 71 Andre stipend, 72 Rentestøtte og 90 Økt lån og rentegjeld, samt kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning, post 80 Renter.

gi tilsagn om å omgjøre lån til stipend første halvår 2016 (andre halvdelen av undervisningsåret 2015–16) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2015 (første halvdelen av undervisningsåret 2015–16), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 50 Avsetning til utdanningsstipend.

Andre fullmakter

IV

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at:

privatister som melder seg opp til eksamen, og kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3-5, skal betale et gebyr per prøve. Gebyret skal betales til fylkeskommunen. Privatister som melder seg opp til eksamen, skal betale 1 000 kroner dersom privatisten ikke har prøvd seg i faget tidligere som privatist eller elev, og 2 000 kroner ved forbedringsprøver. Kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3-5, skal betale 853 kroner per prøve dersom kandidaten ikke har gått opp tidligere, og 1 708 kroner ved senere forsøk.

Kunnskapsdepartementet i 2015 kan gi universiteter og høyskoler fullmakt til å:

opprette nye selskap og delta i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke overskudd av oppdragsvirksomhet til kapitalinnskudd ved opprettelse av nye selskap eller ved deltagelse i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke utbytte fra selskap som virksomheten har kjøpt aksjer i eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

bruke inntekt fra salg av aksjer i selskap som virksomheten har ervervet med overskudd fra oppdragsvirksomhet eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

Fra 1. januar 2015 blir maksimalprisen for foreldrebetalingen for et heldags ordinært barnehagetilbud fastsatt til 2 580 kroner per måned og 28 380 kroner per år, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 1.

Kulturdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2015 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 300 post 01

kap. 3300 post 01

kap. 320 post 01

kap. 3320 postene 01 og 03

kap. 322 post 01

kap. 3322 post 01

kap. 323 post 01

kap. 3323 post 01

kap. 324 post 01

kap. 3324 post 01

kap. 324 post 21

kap. 3324 post 02

kap. 326 post 01

kap. 3326 post 01

kap. 329 post 01

kap. 3329 post 01

kap. 329 post 21

kap. 3329 post 02

kap. 334 post 01

kap. 3334 post 01

kap. 334 post 21

kap. 3334 post 02

kap. 339 post 01

kap. 5568 postene 71 og 73

kap. 339 post 21

kap. 3339, post 07

kap. 340 post 01

kap. 3340 post 01

kap. 340 post 21

kap. 3340 post 02

kap. 342 post 01

kap. 3342 postene 01 og 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2015 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

320

Allmenne kulturformål

73

Nasjonale kulturbygg

745,0 mill. kroner

322

Billedkunst, kunsthåndverk og offentlig rom

50

Kunst i offentlige rom

31,5 mill. kroner

IV

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2015 kan inngå avtale om forsikringsansvar i forbindelse med større utenlandske utstillinger i Norge av kunstverk både i utenlandsk og norsk eie innenfor en samlet ramme for nytt og gammelt ansvar som til enhver tid ikke må overstige 14 000 mill. kroner.

Andre fullmakter

V

Fastsetting av fordelingsnøkler for visse tilskudd

Stortinget fastsetter følgende fordelingsnøkler for 2015:

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til region-/landsdelsinstitusjoner fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikkformål, post 71 Region-/landsdelsinstitusjoner og kap. 324 Scenekunstformål, post 71 Region-/landsdelsinstitusjoner.

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til de nordnorske knutepunktinstitusjonene fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 322 Billedkunst, kunsthåndverk og offentlig rom, post 72 Knutepunktinstitusjoner og kap. 323 Musikkformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner.

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til de øvrige knutepunktinstitusjonene fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 60 pst. på staten og 40 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikkformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner, kap. 324 Scenekunstformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner og kap. 326 Språk-, litteratur- og bibliotekformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner og kap. 334 Film- og medieformål, post 78 Ymse faste tiltak.

Det offentlige driftstilskuddet til region- og distriktsoperatiltak fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 324 Scenekunstformål, post 73 Region- og distriktsopera.

VI

Fastsetting av gebyrer og avgifter m.m.

Stortinget samtykker i at for 2015 skal:

gebyret for merking og registrering av hver kopi av et videogram for utleie eller salg være 0,60 kroner. Kulturdepartementet kan sette ned eller frita for gebyr i visse tilfeller.

avgiften per videogram for omsetning i næring til Norsk kino- og filmfond være 3,50 kroner.

kringkastingsavgiften for fjernsynsmottakere være 2 527 kroner ekskl. merverdiavgift. Tilleggsavgiften ved forsinket betaling av kringkastingsavgiften og når melding ikke blir gitt etter reglene i lov av 4. desember 1992 nr. 127 om kringkasting § 8-1 andre ledd skal være 15 pst. av kringkastingsavgiften.

VII

Salg av aksjer

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2015 kan selge statens aksjer i Filmparken AS.

VIII

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Norsk kulturråd i 2015 kan omdisponere mellom 55-postene på kapitlene 320, 322, 323, 324, 326 og 328.

Justis- og beredskapsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2015 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

Kap. 61 post 01

Kap. 400 post 01

Kap. 410 post 01

Kap. 411 post 01

Kap. 413 post 01

Kap. 413 post 21

Kap. 430 post 01

Kap. 430 post 21

Kap. 432 post 01

Kap. 440 post 01

Kap. 442 post 01

Kap. 444 post 01

Kap. 451 post 01

Kap. 454 post 01

Kap. 455 post 01

Kap. 456 post 01

Kap. 456 post 45

Kap. 473 post 21

Kap. 474 post 01

Kap. 490 post 01

Kap. 491 post 01

Kap. 3061 post 03

Kap. 3400 post 01

Kap. 3410 post 03

Kap. 3411 post 03

Kap. 3413 post 01

Kap. 3413 post 02

Kap. 3430 postene 03 og 04

Kap. 3430 post 02

Kap. 3432 post 03

Kap. 3440 postene 02, 03, 04 og 05

Kap. 3442 postene 02 og 03

Kap. 3444 post 02

Kap. 3451 postene 03 og 06

Kap. 3454 post 01

Kap. 3455 post 01

Kap. 3456 post 02

Kap. 3456 post 02

Kap. 3473 post 01

Kap. 3474 post 02

Kap. 3490 post 05

Kap. 3491 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 01 Driftsutgifter med inntil 75 pst. av inntekter ved salg av sivilforsvarsanlegg og fast eiendom. Inntekter inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2015 kan bestille varer utover den gitte bevilgning, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten

01

Driftsutgifter

65 mill. kroner

454

Redningshelikoptertjenesten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

459 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2015 kan gi tilsagn om støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

490

Utlendingsdirektoratet

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger

50 mill. kroner

V

Videreføring av bobehandling

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2015 kan bestemme at det under ordningen med utgifter til fortsatt bobehandling pådras forpliktelser utover gitt bevilgning under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 10 mill. kroner, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 33 mill. kroner.

VI

Nettobudsjetteringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2015 kan:

trekke politiets direkte utgifter til oppbevaring, tilsyn og salg av beslag fra salgsinntekten, før det overskytende inntektsføres under kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

trekke salgsomkostninger ved salg av faste eiendommer fra salgsinntekter, før det overskytende inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 473 Statens sivilrettsforvaltning, post 01 Driftsutgifter, inntektene ved avholdelse av kurs og konferanser i regi av Konkursrådet, samt inntekter fra rådets øvrige virksomhet.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, tilbakebetalte inntekter under ordningen med utgifter til bobehandling.

VII

Stortingets rettferdsvederlagsordning

Stortingets utvalg for rettferdsvederlag får fullmakt til å tilstå rettferdsvederlag av statskassen med inntil 250 000 kroner for hver enkelt søknad, men slik at grensen er 500 000 kroner for HIV-ofre og 300 000 kroner for tidligere barn i barnehjem, offentlige fosterhjem og spesialskoler. Søknader der utvalget anbefaler å innvilge erstatning som er høyere enn nevnte beløp, fremmes for Stortinget til avgjørelse. Det samme gjelder søknader som etter utvalgets vurdering reiser spørsmål av særlig prinsipiell art.

VIII

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2015 kan overdra Espeland fangeleir i Bergen kommune vederlagsfritt til stiftelsen Espeland fangeleir.

IX

Avhending av sivilforsvarsanlegg

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2015 kan overdra sivilforsvarsanlegg til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

X

Midlertidig drift av asylmottak

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2015 kan inngå avtaler om midlertidig drift av asylmottak med varighet utover 2015. Dersom behovet for mottaksplasser for asylsøkere og flyktninger blir større enn antatt i statsbudsjettet for 2015, samtykker Stortinget i at Justis- og beredskapsdepartementet kan øke antall plasser i mottak innenfor gjeldende rammer for etablering og drift av asylmottak, selv om det medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak eller post 70 Stønader til beboere i asylmottak.

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2015 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 500 post 01

kap. 3500 post 01

kap 510, post 01

kap. 3510 postene 02 og 03

kap. 525 post 21

kap. 3525 post 01

kap. 533 post 01

kap. 3533 post 02

kap. 540 post 01

kap. 3540 postene 03 og 04

kap. 540 post 21

kap. 3540 post 03

kap. 540 post 22

kap. 3540 post 05

kap. 540 post 23

kap. 3540 post 06

kap. 554 post 01

kap. 3554 post 01

kap 562 post 21

kap. 3562, post 02

kap 563 post 21

kap. 3563, post 02

kap. 585 post 01

kap. 3585, post 01

kap. 587 post 01

kap. 3587, post 04

kap. 595 post 01

kap. 3595, post 01

kap. 2412 post 01

kap. 5312, post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 2465 Statens kartverk, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med et beløp som tilsvarer regnskapsførte inntekter fra salg av anleggsmidler under kap. 5465 Statens kartverk, post 49 Salg av anleggsmidler. Ubrukte inntekter fra slikt salg kan tas med ved utregning av overført beløp.

III

Forskudd på rammetilskudd

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i statsbudsjettet for 2015 kan utgiftsføre uten bevilgning:

inntil 350 mill. kroner på kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2016 til kommuner.

inntil 50 mill. kroner på kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2016 til fylkeskommuner.

IV

Omdisponeringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2015 kan omdisponere inntil 15 mill. kroner mellom kap. 595 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, post 01 Driftsutgifter og post 21 Spesielle driftsutgifter, og kap. 2465 Statens kartverk, post 45 Større utstyrskanskaffelser og vedlikehold.

V

Fullmakt til overskridelser

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2015 kan fravike spesifikasjonene under kap. 2465 Statens kartverk, post 24 Driftsresultat, ved bruk av reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2015 kan foreta bestillinger av kartgrunnlag utover gitt bevilgning under kap. 595 Statens kartverk, arbeid med tinglysning og nasjonal geografisk infrastruktur, post 21 Spesielle driftsutgifter, men slik at rammen for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

VII

Fullmakt til nettobudsjettering

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2015 kan nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 525 Fylkesmannsembetene, post 21 Spesielle driftsutgifter, refusjoner av utgifter til fellestjenester der Fylkesmannen samordner utgiftene.

VIII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2015 kan gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

551

Regional utvikling og nyskaping

61

Næringsrettede midler til regional utvikling, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

88,0 mill. kroner

581

Bolig- og bomiljøtiltak

74

Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling

21,7 mill. kroner

76

Tilskudd til utleieboliger

552,7 mill. kroner

77

Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet

23,1 mill. kroner

78

Boligsosialt kompetansetilskudd

71,9 mill. kroner

Andre fullmakter

IX

Husbankens låneramme

Stortinget samtykker i at Husbanken i 2015 kan gi tilsagn om lån for 20 mrd. kroner. Lånene vil bli utbetalt i 2015 og senere år.

Bygge- og eiendomsfullmakter

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

X

Fullmakter til overskridelse

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2015 kan:

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30-49, med inntil 250 mill. kroner, mot dekning i reguleringsfondet.

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30-49, med beløp som tilsvarer netto gevinst fra salg av eiendommer.

XI

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2015 kan omdisponere:

under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, mellom postene 31 og 33.

under kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, fra post 01 til 45.

under kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen, fra post 01 til 45.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 30, 31, 33, 45 og 49.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 32 og 34, samt post 49 i de tilfeller det er aktuelt å kjøpe en eiendom som ledd i gjennomføringen av et kurantprosjekt.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

XII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2015 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre byggeprosjekter og andre investeringsprosjekter som er omtalt under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, kap. 532 Utvikling av Fornebuområdet, kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen og kap. 2445 Statsbygg, innenfor de kostnadsrammene som er omtalt i Prop. 1 S (2014-2015).

XIII

Fullmakter som gjelder kurantprosjektordningen

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2015 kan:

sette i gang byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter, uten at disse er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, når leietakeren har de husleiemidlene det er behov for innenfor gjeldende budsjettrammer.

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret, innenfor en samlet ramme på 1 500 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser, ved gjennomføring av kurante byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter og post 34 Videreføring av kurantprosjekter.

Andre fullmakter

XIV

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2015 kan:

godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Statsbygg eller av statlige virksomheter som ikke har egen salgsfullmakt, for inntil 500 mill. kroner.

godkjenne kjøp av eiendom finansiert ved salgsinntekter, innsparte midler eller midler fra reguleringsfondet for inntil 300 mill. kroner totalt, utover bevilgningen på kap. 2445 Statsbygg, post 49.

korrigere Statsbyggs balanse i de tilfellene hvor prosjekterings- og investeringsmidler ført på kap. 2445 Statsbygg blir overført til andre budsjettkapitler eller prosjektene ikke blir realisert.

XV

Avskrivninger under Statsbygg

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet fra 2015 kan gi Statsbygg fullmakt til å starte avskrivning av et anleggsmiddel fra det tidspunktet dette tas i bruk, og dermed avvike hovedregelen om at forvaltningsbedriftene starter avskrivning av anleggsmidler året etter at de er tatt i bruk, jf. St.prp. nr. 48 (2004-2005) og Innst. S. nr. 187 (2004-2005) Om bevilgningsreglementet.

Arbeids- og sosialdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2015 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 600 post 01

kap. 3600 post 02

kap. 601 post 21

kap. 3601 post 02

kap. 605 post 01

kap. 3605 postene 01, 04, 05

kap. 605 post 21

kap. 3605 post 02

kap. 621 post 21

kap. 3621 post 02

kap. 640 post 01

kap. 3640 postene 01, 06 og 07

kap. 640 post 21

kap. 3640 post 08

kap. 642 post 01

kap. 3642 postene 06 og 07

kap. 642 post 21

kap. 3642 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste budsjettår.

III

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2015 kan:

omdisponere inntil 40 mill. kroner fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere inntil 10 prosent av bevilgningen på kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2015 kan overskride bevilgningen under kap. 2470 Statens pensjonskasse, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med inntil 20 mill. kroner mot dekning i reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2015 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 534,9 mill. kroner

77

Varig tilrettelagt arbeid

688,8 mill. kroner

Andre fullmakter

VI

Fullmakt til å ettergi rente- og avdragsfrie lån

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2015 kan ettergi rente- og avdragsfrie lån gitt til arbeidsmarkedstiltak for personer med nedsatt arbeidsevne der dette blir vurdert som nødvendig for å sikre den videre driften.

VII

Fullmakt til nettobudsjettering

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2015 kan:

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 642 Petroleumstilsynet, post 01 Driftsutgifter, refusjoner av utgifter til fellestjenester.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, postene 01, 21 og 45, refusjoner av kommunenes andel av utgifter til opprettelse og drift av NAV-kontorer.

Folketrygden

Andre fullmakter

II

Folketrygdytelser

Stortinget samtykker i at med virkning fra 1. januar 2015 skal følgende ytelser i folketrygden gis etter disse satsene 1:

kroner

1a.

Grunnstønad for ekstrautgifter ved uførhet etter lovens § 6-3 (laveste sats)

7 836

1b.

Ved ekstrautgifter utover laveste sats, kan grunnstønaden forhøyes til

11 976

1c.

eller til

15 708

1d.

eller til

23 136

1e.

eller til

31 356

1f.

eller til

39 168

2a-1.

Hjelpestønad til uføre som må ha hjelp i huset2 3

13 068

2a-2.

Hjelpestønad etter lovens § 6-4 til uføre som må ha tilsyn og pleie⁴

14 052

2b.

Forhøyet hjelpestønad etter lovens § 6-5 til uføre under 18 år som må ha særskilt tilsyn og pleie⁴

28 104

2c.

eller til

56 208

2d.

eller til

84 312

3.

Behovsprøvet gravferdsstønad opptil

22 083

4.

Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-11 og 17-9⁵

for første barn

45 345

for to barn

59 169

for tre og flere barn

67 043

1 Satsene under 1, 2 og 4 er årsbeløp for ytelsene.

² Stønad til hjelp i huset gjelder tilfeller før 1. januar 1992.

³ Fra 1. januar 1997 skilles det mellom stønad til hjelp i huset og stønad til særskilt tilsyn og pleie.

⁴ Gjelder også ved uførhet som skyldes yrkesskade, jf. lovens § 12-18.

⁵ Fra 1. januar 2004 dekkes 64 pst. av dokumenterte utgifter til barnetilsyn. Beløpene i tabellen er maksimale refusjonssatser. Stønaden er inntektsprøvet.

Helse- og omsorgsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2015 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 710 post 01

kap. 3710 post 02

kap. 710 post 21

kap. 3710 postene 02 og 03

kap. 713 post 01

kap. 3713 post 02

kap. 715 postene 01 og 21

kap. 3715 postene 02, 04 og 05

kap. 716 post 01

kap. 3716 post 02

kap. 718 post 21

kap. 3718 post 04

kap. 720 postene 01 og 21

kap. 3720 postene 02 og 04

kap. 720 post 70

kap. 3720 post 03

kap. 721 post 01

kap. 3721 postene 02 og 04

kap. 722 post 01

kap. 3722 postene 02 og 50

kap. 723 post 01

kap. 3723 post 50

kap. 724 post 01

kap. 3724 post 04

kap. 725 post 01

kap. 3725 post 02

kap. 750 post 01

kap. 3750 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser ut over gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2015 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

710

Nasjonalt folkehelseinstitutt

21

Spesielle driftsutgifter

180 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2015 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

761

Omsorgstjeneste

63

Investeringstilskudd

7 785,2 mill. kroner

79

Andre tilskudd

1 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at investeringslån og driftskredittrammen til regionale helseforetak aktiveres i statens kapitalregnskap.

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Stortinget samtykker i at Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet i 2015 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 820 post 01

kap. 3820 post 01

kap. 842 post 01

kap. 3842 post 01

kap. 855 post 01

kap. 3855 postene 01, 02 og 60

kap. 856 post 01

kap. 3856 post 01

kap. 858 post 01

kap. 3858 post 01

kap. 859 post 01

kap. 3859 post 01

kap. 868 post 01

kap. 3868 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Satser for barnetrygd

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2015 i medhold av lov 8. mars 2002 nr. 4 om barnetrygd § 10 kan utbetale barnetrygd med 11 640 kroner per barn per år.

Enslige forsørgere som fyller vilkårene for rett til utvidet stønad etter barnetrygdloven og full overgangsstønad etter folketrygdloven, og som har barn i alderen 0-3 år, har rett til et småbarnstillegg på 7 920 kroner per år. Dette tillegget gjelder per enslige forsørger, uavhengig av hvor mange barn i alderen 0-3 år vedkommende faktisk forsørger.

IV

Satser for kontantstøtte

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2015 i medhold av lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre § 7 kan utbetale kontantstøtte med disse beløpene:

Avtalt oppholdstid i barnehage per uke

Kontantstøtte i prosent av full sats

Kontantstøtte per barn i alderen 13-23 måneder

Ikke bruk av barnehageplass

100

6 000     

Til og med 19 timer

50

3 000

20 timer eller mer

0

0

V

Sats for engangsstønad ved fødsel og adopsjon

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2015 i medhold av lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd § 14-17 kan utbetale stønad med følgende beløp:

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon

38 750 kroner per barn

Nærings- og fiskeridepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2015 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 900 post 01

kap. 3900 post 01

kap. 900 post 21

kap. 3900 post 02

kap. 902 post 01

kap. 3902 postene 01 og 03

kap. 902 post 21

kap. 3902 post 04

kap. 903 post 01

kap. 3903 post 01

kap. 904 post 01

kap. 3904 post 02

kap. 904 post 22

kap. 3904 post 03

kap. 905 post 21

kap. 3905 postene 01 og 02

kap. 910 post 01

kap. 3910 post 03

kap. 911 post 23

kap. 3911 post 01

kap. 917 post 21

kap. 3917 post 22

kap. 925 post 21

kap. 3925 post 03

kap. 926 post 21

kap. 3926 post 01

kap. 927 post 21

kap. 3927 post 01

kap. 928 post 21

kap. 5574 post 74

kap. 935 post 01

kap. 3935 postene 01, 02 og 03

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen på kap. 919, post 60 med 50 pst. av merinntekt under kap. 3917, post 13.

III

Utbetaling under garantiordninger (trekkfullmakter)

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2015 kan foreta utbetalinger til Garantiinstituttet for eksportkreditt uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under byggelånsgarantiordningen overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 600 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Garantiinstituttet for eksportkreditt, post 91 Utbetaling iflg. trekkfullmakt – byggelånsgarantiordning.

IV

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2015 kan:

overskride bevilgningen under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 71 Miljøtiltak Raufoss for miljøtiltak, innenfor gitt garantiramme på 124 mill. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorarer og utgifter til faglig bistand ved salg av statlige aksjeposter, samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i selskapene.

overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 96 Aksjer, for å opprettholde statens eierandel gjennom deltakelse i egenkapitalutvidelser i henholdsvis Yara International ASA og Kongsberg Gruppen ASA. Fullmakten er begrenset til emisjoner på inntil 10 prosent av aksjekapitalen og hvor verdien av statens andel av emisjonen ikke overstiger 3 mrd. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 2429 Eksportkreditt Norge AS, post 90 Utlån, til utbetaling av lån under den statlige eksportkredittordningen, men slik at utlån i 2015 ikke overstiger 50 mrd. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 925, post 21, kap. 926, post 21 og kap. 927, post 21 i forbindelse med gjennomføringen av bestemte oppdragsprosjekter, mot tilsvarende kontraktsfestede innbetalinger til disse prosjektene i 2016 under henholdsvis kap. 3925, post 03, kap. 3926, post 01 og kap. 3927, post 01. Ved beregning av beløp som kan overføres til 2016 under de nevnte utgiftsbevilgninger, skal alle ubrukte merinntekter og mindreinntekter regnes med, samt eventuell inndekning av foregående års overskridelse på posten.

V

Fullmakt til å utgifts- og inntektsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2015 kan:

utgifts-/inntektsføre ut-/innbetalinger knyttet til garantiansvar overfor Eksportfinans ASA uten bevilgning, under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 70 Utbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA, og kap. 3950 Forvaltning av statlig eierskap, post 87 Innbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA, innenfor gitt garantiramme på 750 mill. kroner.

utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning valutakurstap og valutakursgevinst i eksportkredittordningen under henholdsvis kap. 2429 Eksportkreditt Norge AS, post 89 Valutatap og kap. 5329 Eksportkreditt Norge AS, post 89 Valutagevinst.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2015 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

920

Norges forskningsråd

50

Tilskudd

100 mill. kroner

2421

Innovasjon Norge

72

Forsknings- og utviklingskontrakter

100 mill. kroner

gi tilsagn om tilskudd på 98,43 mill. euro i tillegg til eksisterende bevilgning for å delta i de frivillige programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA. Samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar skal likevel ikke overstige 137,6 mill. euro.

VII

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2015 kan:

inngå forpliktelser for inntil 7,5 mill. kroner til utredninger og lignende ut over bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

foreta bestillinger ut over gitt bevilgning under kap. 904 Brønnøysundregistrene, post 22 Forvaltning av Altinn-løsningen, men slik at ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

VIII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2015 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier for inntil 40 mill. kroner for lån til realinvesteringer og driftskapital, men slik at total ramme for nytt og gammelt ansvar ikke overstiger 123 mill. kroner.

gi Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 145 000 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utlandet innenfor Alminnelig garantiordning og inkludert Gammel alminnelig ordning. Garantivirksomheten skal finne sted innenfor de rammer som «Arrangement on Officially Supported Export Credits» setter. Alminnelig garantiordning skal drives i balanse på lang sikt.

gi Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 3 150 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utviklingsland, men likevel slik at rammen ikke overskrider sju ganger det til enhver tid innestående beløp på ordningens grunnfond. Garantivirksomheten skal finne sted innenfor de rammer som «Arrangement on Officially Supported Export Credits» setter. Virksomheten skal drives i balanse på lang sikt, gitt bevilgninger til grunnfondet.

gi Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 5 000 mill. kroner ved byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien. Ordningen skal drives i balanse på lang sikt.

gi Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme på 20 000 mill. kroner ved etablering av langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri.

IX

Dekning av forsikringstilfeller

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2015 kan:

gi tilsagn til Institutt for energiteknikk og Statsbygg om dekning av forsikringsansvar for inntil 80 000 000 euro overfor tredjeperson for instituttets og Statsbyggs ansvar etter lov av 12. mai 1972 nr. 28 om atomenergivirksomhet, kapittel III.

inngå avtaler om forsikringsansvar under beredskapsordningen for statlig varekrigsforsikring innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 2 000 mill. kroner.

X

Utlånsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2015 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende innovasjonslån innenfor en ramme på 500 mill. kroner.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye lån under lavrisikolåneordningen innenfor en ramme på 2 500 mill. kroner.

gi Eksportkreditt Norge AS fullmakt til å gi tilsagn om lån i tråd med selskapets og eksportkredittordningens formål uten en øvre ramme.

XI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til miljøtiltak

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2015 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 190 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak på Løkken.

Andre fullmakter

XII

Fullmakt til å bortfeste

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2015 kan bortfeste hjemfalte gruveeiendommer til museale formål vederlagsfritt.

XIII

Fullmakt til å erverve og avhende aksjer og opsjoner

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2015 kan gi Garantiinstituttet for eksportkreditt anledning til å erverve og avhende aksjer og opsjoner med formål å få dekning for krav i misligholds- og gjenvinningssaker. Eierskapet skal være midlertidig.

XIV

Endring i statlige eierposter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2015 gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner kan:

redusere eierskapet i Ambita AS helt eller delvis

redusere eierskapet i Cermaq ASA helt eller delvis.

redusere eierskapet i Entra Holding ASA helt eller delvis.

redusere eierskapet i Flytoget AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i Mesta AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i SAS AB helt eller delvis.

redusere eierskapet i Kongsberg Gruppen ASA ned mot 34 prosent.

redusere eierskapet i Telenor ASA ned mot 34 prosent.

XV

Forslag om endret kategorisering i statens kapitalregnskap

Stortinget samtykker i at aksjekapital og øvrig kapitalinnskudd i GIEK Kredittforsikring AS som i kapitalregnskapet for 2014 er aktivert under kontogruppe 68 Fast kapital i forvaltningsbedrifter med 136 926 045,28 kroner, fra 2015 flyttes til kontogruppe 62 Verdipapirer.

Landbruks- og matdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2015 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1100 post 01

kap. 4100 post 01

kap. 1115 post 01

kap. 4115 post 02

kap. 1142 post 01

kap. 4142 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet, post 45 Store utstyrskjøp og vedlikehold, med et beløp som tilsvarer merinntektene fra salg av eiendom. Ubenyttede merinntekter fra salg av eiendom kan regnes med ved utregning av overførbart beløp under bevilgningen.

III

Forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2015 kan overskride bevilgningen under kap. 1142 Landbruksdirektoratet, post 01 Driftsutgifter, med inntil 0,5 mill. kroner i forbindelse med forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2015 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade, erstatninger

81,5 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Salg av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2015 kan

selge innkjøpt og opphavelig statseiendom for inntil 16 mill. kroner.

selge eiendom på Kjeller i Skedsmo kommune og benytte salgsinntekter til å dekke utgifter knyttet til eiendommen.

VI

Fullmakt til nedsalg i Veterinærmedisinsk oppdragssenter AS

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2015 gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner kan redusere eierskapet i Veterinærmedisinsk oppdragssenter AS helt eller delvis.

Samferdselsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakt

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 1313 post 01

kap. 4313 post 02

kap. 1320 postene 23, 30 og 72

kap. 4320 postene 01, 02 og 03

kap. 1350 postene 23 og 30

kap. 4350 postene 01, 02 og 06

kap. 1350 post 25

kap. 4350 post 07

kap. 1350 post 30

kap. 4350 post 37

kap. 1354 post 21

kap. 4354 post 01

kap. 1360 postene 01 og 45

kap. 4360 post 02 og kap. 5577 post 74

kap. 1361 post 01

kap. 4361 post 07

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

nytte inntil 10 mill. kroner av salgsinntekter fra salg av ikke næringsaktive fiskerihavner under kap. 4360, post 02 til følgende formål under kap. 1360, post 30:

dekning av salgsomkostninger forbundet med salget.

oppgradering og vedlikehold av fiskerihavner under kap. 1360, post 30.

Andre fullmakter

III

Salg og bortfeste av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan selge og bortfeste fast eiendom inntil en verdi av 50 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle.

Vegformål

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Fullmakt til forskuttering

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan inngå avtaler om forskuttering av midler til vegformål utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 30 Riksveginvesteringer, post 31 Skredsikring riksveger, post 36 E16 over Filefjell og post 37 E6 vest for Alta, likevel slik at samlede løpende refusjonsforpliktelser ikke overstiger 4 950 mill. kroner. Forskutteringene skal refunderes uten kompensasjon for renter og prisstigning.

V

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser knyttet til investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan:

gjennomføre de investeringsprosjektene som er omtalt i merknadene til kap. 1320 Statens vegvesen i Prop. 1 S (2014–2015) innenfor de kostnadsrammer som der er angitt.

forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 30 Riksveginvesteringer, post 31 Skredsikring riksveger, post 34 Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, post 36 E16 over Filefjell og post 37 E6 vest for Alta, for investeringsprosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, likevel slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 2 700 mill. kroner.

VI

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drifts- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 23 Drift og vedlikehold av riksveger, trafikant- og kjøretøytilsyn m.m. og post 34 Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 5 900 mill. kroner, og slik at forpliktelsene som forfaller hvert år ikke overstiger 2 500 mill. kroner.

VII

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for riksvegferjedriften

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 72 Kjøp av riksvegferjetjenester, slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 7 100 mill. kroner, og slik at forpliktelsene som forfaller hvert år ikke overstiger 850 mill. kroner.

VIII

Investering for transporttiltak i fylkene

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan gi tilsagn om rentekompensasjon tilsvarende en investeringsramme på 3 000 mill. kroner over kap. 1320 Statens vegvesen, post 61 Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene.

Andre fullmakter

IX

Regnskapsføring av utgifter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan utgiftsføre uten bevilgning tilskudd til driftsutgifter for interimsselskapet for utbyggingsselskap på veg under kap. 1321 Utbyggingsselskap for veg, post 70 Tilskudd til drift, mot tilsvarende innsparing av bevilgningen i statsbudsjettet 2015 under kap. 1320 Statens vegvesen, post 23 Drift og vedlikehold av riksveger, trafikant- og kjøretøytilsyn m.m.

X

Oslopakke 3

Stortinget samtykker i at Fjellinjen AS i 2015 får fullmakt til å ta opp lån på inntil 800 mill. kroner i tråd med vilkårene i omtalen under programkategori 21.30 Vegformål i Prop. 1 S (2014-2015).

Jernbaneformål

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

XI

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan bestille materiell utover gitte bevilgninger, likevel slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1350

Jernbaneverket

23, 25 og 30

Drift, vedlikehold og investeringer

1 000 mill. kroner

XII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan gi tilskudd utover gitt bevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1350

Jernbaneverket

30

Investeringer i linjen

10 mill. kroner

XIII

Fullmakt til forskuttering

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan inngå avtaler om forskuttering av midler til jernbaneformål utover gitt bevilgning på kap. 1350 Jernbaneverket, post 30 Investeringer i linjen, likevel slik at samlede, løpende refusjonsforpliktelser ikke overstiger 200 mill. kroner. Forskutteringene skal refunderes uten kompensasjon for renter og prisstigning.

XIV

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser knyttet til investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan:

gjennomføre de investeringsprosjektene som er omtalt i merknadene til kap. 1350 Jernbaneverket i Prop. 1 S (2014–2015) innenfor de kostnadsrammer som der er angitt.

forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1350 Jernbaneverket, post 30 Investeringer i linjen og post 34 Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, for investeringsprosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, likevel slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 800 mill. kroner.

forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1350 Jernbaneverket, post 30 Investeringer i linjen, for planlegging av nye investeringsprosjekter som ikke er omtalt med kostnadsrammer overfor Stortinget, likevel slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 2 400 mill. kroner.

XV

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drifts- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1350 Jernbaneverket, post 23 Drift og vedlikehold, post 25 Drift og vedlikehold av Gardermobanen og post 34 Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 2 500 mill. kroner, og slik at forpliktelsene som forfaller hvert år ikke overstiger 1 300 mill. kroner.

Andre fullmakter

XVI

Restverdisikring for eksisterende materiell, oppgraderinger av eksisterende materiell og investeringer i nytt materiell

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet, for det materiellet som inngår i statens rammeavtale med NSB AS, i 2015 kan:

gi NSB AS en restverdigaranti for bokførte verdier på inntil 5 635 mill. kroner.

gi NSB AS ytterligere restverdigaranti på oppgraderinger og nyinvesteringer innenfor en ramme på inntil 935 mill. kroner.

XVII

Endring i statlige eierposter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 gjennom salg av aksjer eller ved industrielle transaksjoner kan redusere eierskapet i Baneservice AS helt eller delvis.

Kystforvaltning

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

XVIII

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan overskride bevilgningen under kap. 1360 Kystverket, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 70 mill. kroner pr. aksjon dersom det er nødvendig å sette i verk tiltak mot akutt forurensing uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

XIX

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan foreta bestillinger utover gitt bevilgning, men slik at samlet beløp for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1360

Kystverket

45

Større utstyranskaffelser og vedlikehold

3 mill. kroner

XX

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan gi tilskudd utover gitt bevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1360

Kystverket

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg

20 mill. kroner

XXI

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser knyttet til investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan:

gjennomføre de investeringsprosjektene som er omtalt i merknadene til kap. 1360 Kystverket i Prop. 1 S (2014-2015) innenfor de kostnadsrammer som der er angitt.

forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1360 Kystverket, post 30 Nyanlegg og større vedlikehold og post 34 Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, for investeringsprosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, likevel slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 500 mill. kroner.

Post og telekommunikasjoner

Andre fullmakter

XXII

Overføringer til og fra reguleringsfondet

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2015 kan overføre inntil 10 mill. kroner til eller fra Nasjonal kommunikasjonsmyndighets reguleringsfond.

Klima- og miljødepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2015 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1400 post 01

kap. 4400 post 02

kap. 1420 post 23

kap. 4420 postene 01, 04, 06, 08 og 09

kap. 1429 post 01

kap. 4429 postene 02 og 09

kap. 1471 post 01

kap. 4471 postene 01 og 03

kap. 1471 post 21

kap. 4471 post 21

kap. 1472 post 50

kap. 5578 post 70

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelser

Stortinget samtykker i at:

Klima- og miljødepartementet i 2015 kan overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 01 Driftsutgifter, til dekning av honorarer, transaksjonskostnader og utgifter til faglig bistand i forbindelse med salg av klimakvoter. 

Klima- og miljødepartementet i 2015 kan overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Kvotekjøp, generell ordning, med et beløp som tilsvarer inntekter fra salg av klimakvoter som er regnskapsført på kap. 4481 Salg av klimakvoter, post 01 Salgsinntekter.

IV

Kjøp av klimakvoter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2015 kan inngå avtaler om kjøp av klimakvoter ved bruk av Kyoto-mekanismene innenfor en samlet ramme på 2 000 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser under kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Kvotekjøp, generell ordning.

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2015 kan foreta bestillinger av materiell o.l. utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1420

Miljødirektoratet

22

Statlige vannmiljøtiltak

15,0 mill. kroner

1420

Miljødirektoratet

31

Tiltak i verneområder

3,0 mill. kroner

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2015 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1420

Miljødirektoratet

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder

55,0 mill. kroner

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner

1,8 mill. kroner

33

Statlig erverv, marint vern

3,6 mill. kroner

35

Statlige erverv, nytt skogvern

116,4 mill. kroner

78

Friluftsformål

3,0 mill. kroner

85

Naturinformasjonssentre

2,0 mill. kroner

1429

Riksantikvaren

21

Spesielle driftsutgifter

14,0 mill. kroner

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap

30,0 mill. kroner

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

10,0 mill. kroner

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

10,0 mill. kroner

74

Tilskudd til fartøyvern

12,0 mill. kroner

77

Tilskudd til verdiskapingsarbeid på kulturminneområdet

1,0 mill. kroner

79

Tilskudd til verdensarven

10,0 mill. kroner

1482

73

Klima- og skogsatsingen

810,5 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2015 kan pådra forpliktelser for framtidige år til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd ut over gitt bevilgning under kap. 1420 Klima- og miljødirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 127,0 mill. kroner.

VIII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2015 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året for FNs klima- og skogprogram, samt Verdensbankens Forest Carbon Partnership Facility, Forest Investment Program og BioCarbon Fund plus.

Utbetalinger av kjernebidrag til Global Green Growth Institute kan foretas i henhold til organisasjonens regelverk.

IX

Utbetaling av renter på tilskudd

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt fra Norge til FNs klima- og skogprogram, Brasils Amazonasfond, Guyana REDD+ Investment Fund, Global Green Growth Institute, Forest Carbon Partnership Facility, Forest Investment Program og BioCarbon Fund plus kan benyttes til tiltak som avtales mellom Klima- og miljødepartementet og den enkelte mottaker.

Finansdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2015 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1600 post 01

kap. 4600 post 02

kap. 1600 post 21

kap. 4600 post 02

kap. 1605 post 01

kap. 4605 post 01

kap. 1610 post 01

kap. 4610 postene 01, 04 og 05

kap. 1618 post 01

kap. 4618 post 02

kap. 1618 post 01

kap. 4618 post 03

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen til oppdragsvirksomhet på kap. 1620 Statistisk sentralbyrå, post 21 Spesielle driftsutgifter, med et beløp som tilsvarer alle merinntektene på kap. 4620 Statistisk sentralbyrå, post 02 Oppdragsinntekter.

Ubrukte merinntekter og eventuelle mindreinntekter regnes med ved utregning av overførbart beløp på posten.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Statsministerens kontor i 2015 kan overskride bevilgningen på kap. 21 Statsrådet, post 01 Driftsutgifter, for å iverksette nødvendige sikkerhetstiltak for regjeringen.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2015 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1602

Finanstilsynet

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

10 mill. kroner

1610

Toll- og avgiftsetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 mill. kroner

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35 mill. kroner

V

Fullmakt til å inngå avtaler om investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at:

en i 2015 kan inngå avtaler for oppgaver som blir avsluttet i 2015 og senere under kap. 41 Stortinget, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, innenfor den kostnadsrammen som er nevnt i Prop. 1 S (2014–2015).

Finansdepartementet i 2015 kan inngå avtaler om gjennomføring av de investeringsprosjektene som er omtalt i Prop. 1 S (2014–2015) under kap. 1618 Skatteetaten, post 22 Større IT-prosjekter, innenfor de kostnadsrammer som der er angitt.

VI

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2015 kan gi garantier for:

grunnkapitalen til Den nordiske investeringsbank innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar som ikke må overstige 1 243 659 651 euro.

lån fra Den nordiske investeringsbank vedrørende ordningen med prosjektinvesteringslån innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt garantiansvar på 329 309 000 euro.

miljølån gjennom Den nordiske investeringsbank innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt garantiansvar på 57 354 136 euro.

VII

Fullmakt til å dekke utgifter til fortsatt bobehandling

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet for 2015 kan bestemme at det under ordningen med oppfølging av statens krav i konkursbo pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 23,9 mill. kroner. Utbetalinger dekkes av bevilgningene under kap. 1610 Toll- og avgiftsetaten, post 01 Driftsutgifter, og kap. 1618 Skatteetaten, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Andre fullmakter

VIII

Fullmakt til å korrigere uoppklarte differanser og feilposteringer i tidligere års statsregnskap

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2015 i enkeltsaker kan korrigere uoppklarte differanser i regnskapene og feilposteringer i statsregnskapet som gjelder tidligere års regnskaper, ved postering over konto for forskyvninger i balansen i statsregnskapet i det inneværende års regnskap. Fullmakten gjelder inntil 1 mill. kroner.

IX

Nettobudsjetteringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2015 kan:

trekke direkte utgifter i forbindelse med auksjonssalg fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 4610 Toll- og avgiftsetaten, post 02 Andre inntekter.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1618 Skatteetaten, post 01 Driftsutgifter, refusjoner av fellesutgifter og liknende der Skatteetaten framleier lokaler.

Forsvarsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2015 kan:

benytte alle merinntekter til å overskride enhver utgiftsbevilgning under Forsvarsdepartementet, med følgende unntak:

inntekter fra militære bøter kan ikke benyttes som grunnlag for overskridelse.

inntekter ved salg av større materiell kan benyttes med inntil 75 pst. til overskridelse av bevilgningen under kapittel 1760 Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2015 kan:

foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1720

Felles ledelse og kommandoapparat

01

Driftsutgifter

430 mill. kroner

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben

01

Driftsutgifter

75 mill. kroner

1731

Hæren

01

Driftsutgifter

130 mill. kroner

1732

Sjøforsvaret

01

Driftsutgifter

810 mill. kroner

1733

Luftforsvaret

01

Driftsutgifter

1 500 mill. kroner

1734

Heimevernet

01

Driftsutgifter

65 mill. kroner

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon

01

Driftsutgifter

1 320 mill. kroner

1760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg

01

Driftsutgifter

100 mill. kroner

44

Fellesfinansierte bygge- og anleggsarbeider, nasjonalfinansiert andel

80 mill. kroner

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

17 000 mill. kroner

48

Fellesfinansierte bygge- og anleggsarbeider, fellesfinansiert andel

165 mill. kroner

1761

Nye kampfly med baseløsning

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

24 400 mill. kroner

1790

Kystvakten

01

Driftsutgifter

2 080 mill. kroner

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 mill. kroner

1792

Norske styrker i utlandet

01

Driftsutgifter

25 mill. kroner

1795

Kulturelle og allmennyttige formål

01

Driftsutgifter

2 mill. kroner

gi Forsvarets forskningsinstitutt fullmakt til å ha økonomiske forpliktelser på inntil 60 mill. kroner ut over det som dekkes av egne avsetninger.

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2015 kan gi tilsagn om økonomisk støtte ut over bevilgningen, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1700

Forsvarsdepartementet

73

Forskning og utvikling

68 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2015 kan trekke salgsomkostninger ved salg av materiell og fast eiendom fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kapittel 4760 Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg, post 45 Store nyanskaffelser og kapittel 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg, post 47 Salg av eiendom.

VI

Personell

Stortinget samtykker i at:

Forsvarsdepartementet i 2015 kan fastsette lengden på førstegangstjenesten, repetisjonstjenesten og heimevernstjenesten slik det går frem av Prop. 1 S (2014–2015).

enheter oppsatt med frivillig heimevernspersonell kan overføres til forsvarsgrener og fellesinstitusjoner, og benyttes i operasjoner i utlandet.

VII

Investeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2015 kan:

starte opp nye investeringsprosjekter, herunder større bygg- og eiendomsprosjekter, som er presentert som nye prosjekter i Prop. 1 S (2014–2015), innenfor de kostnadsrammer som der er omtalt.

endre tidligere godkjente prosjekter som anført i Prop. 1 S (2014–2015), herunder endrede kostnadsrammer.

starte opp og gjennomføre materiellinvesteringer og byggeprosjekter av lavere kategori.

nytte bevilgningen på den enkelte investeringspost, hhv. post 44, 45, 47 og 48 fritt mellom formål, bygg- og eiendomskategorier, anskaffelser og prosjekter som presentert i Prop. 1 S (2014–2015).

gjennomføre konsept- og definisjonsfasen av planlagte materiellanskaffelser.

igangsette planlegging og prosjektering av bygge-, anleggs- og innredningsprosjekter innenfor rammen av bevilgningen på de respektive poster.

inkludere gjennomføringskostnader i investeringsprosjektene for eiendom, bygg og anlegg på post 46 og post 47.

VIII

Fullmakter vedrørende fast eiendom

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2015 kan:

avhende fast eiendom uansett verdi til markedspris når det ikke foreligger annet statlig behov for eiendommen. Eiendommene skal normalt legges ut for salg i markedet, men kan selges direkte til fylkeskommuner eller kommuner til markedspris, innenfor EØS-avtalens bestemmelser. Dersom eiendommene er aktuelle for frilufts- eller kulturformål kan de selges på samme vilkår til Statskog SF hvis ikke fylkeskommuner eller kommuner ønsker å kjøpe eiendommene. Likeledes kan eiendommer som er nødvendige for å oppfylle samfunnets målsetting om å opprettholde en selvfinansiert sivil luftfart, selges direkte til Avinor AS. Dette gjelder følgende eiendomskategorier:

rullebaner, taksebaner med tilhørende sikkerhetsområder, flyoppstillingsplasser og andre arealer og infrastruktur for flyoperasjoner

terminal innrettet mot det service- og tjenestebehov som forbrukere og myndigheter har bruk for

områder for kollektiv og privat tilbringertjeneste

kontorer og lignende

eiendommer for fremtidig utbygging

avhende fast eiendom til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Tidspunkt for belastning av utgiftsbevilgninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2015 kan belaste utgiftsbevilgninger for bestillinger gjennom NSPA (NATO Support Agency), andre internasjonale organisasjoner eller andre lands myndigheter fra det tidspunkt materiell blir bestilt, selv om levering først skjer senere i budsjettåret eller i et etterfølgende budsjettår.

Olje- og energidepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2015 kan:

Overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1800 post 21

kap. 4800 post 03

kap. 1810 post 21

kap. 4810 post 02

kap. 1820 post 21

kap. 4820 post 02

kap. 1820 post 22

kap. 4820 post 40

kap. 1830 post 22

kap. 4830 post 10

kap. 2490 post 45

kap. 5490 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2015 kan overskride bevilgningen under kap. 1815 Petoro AS, post 73 Statlig deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk kontinentalsokkel med inntil 35 mill. kroner til utgifter som påløper i forbindelse med utvinningstillatelser, som skal fordeles mellom deltakerne i utvinningstillatelsene etter deltakerandel.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Kongen i 2015 kan:

overskride bevilgningen under kap. 1800 Olje- og energidepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorar og utgifter til faglig bistand ved statlig kjøp/salg av aksjeposter, rådgivning samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i Statoil ASA.

godkjenne utøvelse av statens forkjøpsrett ved overdragelser av andeler i utvinningstillatelser på norsk kontinentalsokkel og overskride bevilgningen med inntil 5 mrd. kroner under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten.

V

Fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2015 kan utgiftsføre uten bevilgning utlån til Norpipe Oil AS på inntil 25 mill. kroner under kap. 2440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, post 90 Lån til Norpipe Oil AS.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2015 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt udekket ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 mill. kroner

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 mill. kroner

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi

50

Overføring til Energifondet

400 mill. kroner

1840

CO₂-håndtering

75

Tilskudd, CO₂-håndtering internasjonalt

126 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser ut over gitt bevilgning

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2015 kan pådra seg forpliktelser utover gitte bevilgninger innenfor følgende beløp:

Kap

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 mill. kroner

1810

Oljedirektoratet

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

1815

Petoro AS

70

Administrasjon

35 mill. kroner

73

Statlig deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk kontinentalsokkel

100 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

22

Flom- og skredforebygging

100 mill. kroner

1830

Forskning og næringsutvikling

22

Forvaltningsrettet forskning og utvikling

10 mill. kroner

1840

CO₂-håndtering

70

Gassnova SF

20 mill. kroner

VIII

Garantifullmakt

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2015 kan gi Gassco AS garanti innenfor en samlet ramme på inntil 1 mrd. kroner for skader og tap ved mottaksterminalene på kontinentet som har oppstått som følge av forsettlige handlinger hos ledende personell i Gassco AS.

IX

Forpliktelser under avsetningsinstruksen og øvrige driftsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2015 kan godkjenne at staten pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, knyttet til:

løpende forretningsvirksomhet i interessentskapene, samt deltakelse i annen virksomhet som har tilknytning til leting og utvinning av petroleum.

avsetning av statens petroleum etter avsetningsinstruksen gitt Statoil ASA.

X

Utbyggingsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Kongen i 2015 kan godkjenne at staten pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, hvor øvre grense for SDØE sin forholdsmessige andel for det enkelte prosjekt/fase utgjør 5 mrd. kroner knyttet til deltakelse i:

utbyggingsprosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel.

utviklingsprosjekter under Gassled.

XI

Forpliktelser før plan for utbygging og drift og for anlegg og drift er behandlet

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2015 kan godkjenne at staten pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten knyttet til kontraktsmessige forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift er godkjent eller før tillatelse til anlegg og drift er gitt, herunder forpliktelser knyttet til en pre-interessentskapsfase.

Andre fullmakter

XII

Utbyggingsprosjekter på norsk kontinentalsokkel

Stortinget samtykker i at Kongen i 2015 kan godkjenne prosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel under følgende forutsetninger:

Prosjektet må ikke ha prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

Øvre grense for de samlede investeringer per prosjekt utgjør 20 mrd. kroner.

Hvert enkelt prosjekt må vise akseptabel samfunnsøkonomisk lønnsomhet og være rimelig robust mot endringer i prisutviklingen for olje og naturgass.

XIII

Overføring av eiendomsrett mot bruksrett

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2015 kan godkjenne overføring av eiendomsrett fra en rettighetshavergruppe hvor Petoro AS som forvalter av SDØE er en av rettighetshaverne, til en annen rettighetshavergruppe. Det forutsettes at Petoro AS som forvalter av SDØE er sikret tilstrekkelig bruksrett. Denne fullmakt vil gjelde for de prosjekter hvor Kongen har fått fullmakt til å godkjenne plan for utbygging/anlegg og drift, samt ved mindre endringer for prosjekter hvor plan for utbygging/anlegg og drift allerede er godkjent. Fullmakten gis under forutsetning av at overføring av eiendomsrett ikke har prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

XIV

Overdragelse av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2015 kan godkjenne overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler for Petoro AS som forvalter av SDØE der det antas at ressursene i utvinningstillatelsen på tidspunkt for overdragelsen er mindre enn 3 mill. Sm³ oljeekvivalenter.

XV

Overdragelse og samordning av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2015 i tråd med forutsetningene i St.prp. nr. 41 (2003-2004) kan godkjenne at Petoro AS kan delta i:

overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler i interessentskap hvor en rettighetshaver velger å tre ut av interessentskapet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

forenklet samordning av utvinningstillatelser med SDØE-andeler.

ny/endret plan for utbygging og drift av forekomster innenfor et samordnet område med SDØE-deltakelse.

overdragelse av deltakerandeler for å oppnå fortsatt harmonisering av deltakerandeler i utvinningstillatelser som er samordnet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

XVI

Overdragelse av andeler i rørledninger til Gassled

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2015 kan godkjenne nødvendige transaksjoner for overdragelse av andeler for Petoro AS som forvalter av SDØE for å innlemme rørledninger med SDØE-andel i Gassled. Statens andel i Gassled skal justeres for å gjenspeile innlemmelsen.

XVII

Opphevelse av generalforsamlingsklausulen

Stortinget samtykker i at generalforsamlingsklausulen skal kunne oppheves for gitte tillatelser og erstattes av en vetorett i tråd med konsesjonsdirektivet og petroleumsforskriftens § 12, dersom rettighetshaverne skulle ønske dette. Olje- og energidepartementet skal i så fall godkjenne dette i hvert enkelt tilfelle.

XVIII

Lån til TCM DA

Stortinget samtykker i at lån til TCM DA aktiveres i statens kapitalregnskap.

Vedlegg 1
Oversikt over utgifter og inntekter i statsbudsjettet for budsjetterminen 2015

i
1000 kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Drifts - utgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

Det kongelige hus

227 792

19 842

-

207 950

-

Regjering

331 300

331 300

-

-

-

Stortinget og underliggende institusjoner

1 988 200

1 428 400

346 300

213 500

-

Høyesterett

92 445

92 445

-

-

-

Utenriksdepartementet

37 902 975

5 375 725

100 072

31 316 818

1 110 360

Kunnskapsdepartementet

50 766 561

4 205 932

25 754

46 534 875

-

Kulturdepartementet

12 505 269

3 013 321

30 208

9 461 740

-

Justis- og beredskapsdepartementet

33 180 082

29 262 227

1 796 982

2 120 873

-

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

174 221 727

4 685 227

1 751 700

167 784 800

-

Arbeids- og sosialdepartementet

55 527 409

24 033 011

402 878

10 991 520

20 100 000

Helse- og omsorgsdepartementet

145 236 365

4 852 526

21 717

140 362 122

-

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

37 095 016

7 729 364

54 755

29 310 897

-

Nærings- og fiskeridepartementet

9 779 532

3 637 182

441 100

5 701 250

-

Landbruks- og matdepartementet

17 244 816

1 589 911

9 417

15 645 488

-

Samferdselsdepartementet

94 636 381

20 029 155

26 448 540

8 158 686

40 000 000

Klima- og miljødepartementet

8 029 332

2 384 785

223 178

5 421 369

-

Finansdepartementet

110 410 500

13 883 100

180 300

34 928 100

61 419 000

Forsvarsdepartementet

43 817 827

31 649 751

11 515 920

652 156

-

Olje- og energidepartementet

15 397 088

1 429 738

7 900

4 709 450

9 250 000

Ymse utgifter

10 500 000

10 500 000

-

-

-

Statsbankene

117 695 847

725 882

51 094

12 854 757

104 064 114

Statlig petroleumsvirksomhet

38 000 000

-

38 000 000

-

-

Statens forretningsdrift

1 933 298

-779 862

2 713 160

-

-

Folketrygden

418 621 536

-

-

418 621 536

-

Statens pensjonsfond utland

303 955 000

-

-

303 955 000

-

Sum utgifter

1 739 096 298

170 078 962

84 120 975

1 248 952 887

235 943 474

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folke-

trygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføringer fra Statens pensjonsfond utland)

1 024 986 725

303 940 700

1 328 927 425

2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 084 531 288

418 621 536

1 503 152 824

Driftsutgifter

170 078 962

-

170 078 962

Nybygg anlegg mv.

84 120 975

-

84 120 975

Overføringer til andre

526 376 351

418 621 536

944 997 887

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

303 955 000

-

303 955 000

3. Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-59 544 563

-114 680 836

-174 225 399

4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland

174 225 399

-

174 225 399

5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

114 680 836

-114 680 836

-

i
1000 kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Drifts- inntekter

Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv.

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbake- betalinger mv.

Skatt på formue og inntekt

259 200 000

-

-

259 200 000

-

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

301 700 000

-

-

301 700 000

-

Tollinntekter

3 200 000

-

-

3 200 000

-

Merverdiavgift

256 200 000

-

-

256 200 000

-

Avgifter på alkohol

12 600 000

-

-

12 600 000

-

Avgifter på tobakk

7 200 000

-

-

7 200 000

-

Avgifter på motorvogner

30 700 000

-

-

30 700 000

-

Andre avgifter

48 991 065

-

-

48 991 065

-

Sum skatter og avgifter

919 791 065

-

-

919 791 065

-

Renter av statens forretningsdrift

85 805

-

-

85 805

-

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 040 167

200

2 030 467

9 500

-

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 125 972

200

2 030 467

95 305

-

Renter fra statsbankene

9 245 651

-

-

9 245 651

-

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

5 938 188

-

-

5 938 188

-

Utbytte ekskl. Statoil

16 435 402

-

-

16 435 402

-

Renteinntekter og utbytte (eksl. statens forretningsdrift og Statoil)

31 619 241

-

-

31 619 241

-

Inntekter under departementene

30 436 147

18 383 266

290 965

11 761 916

-

Overføring fra Norges Bank

3 000 000

-

-

3 000 000

-

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

-

-

-

-

-

Sum andre inntekter

33 436 147

18 383 266

290 965

14 761 916

-

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

153 400 000

121 000 000

26 700 000

5 700 000

-

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

173 600 000

-

-

173 600 000

-

Aksjeutbytte fra Statoil

14 955 000

-

-

14 955 000

-

Sum petroleumsinntekter

341 955 000

121 000 000

26 700 000

194 255 000

-

Tilbakebetalinger

103 243 423

-

-

-

103 243 423

Statens pensjonsfond utland

174 225 399

-

-

174 225 399

-

Sum inntekter

1 606 396 247

139 383 466

29 021 432

1 334 747 926

103 243 423

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folke

trygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

Lånetransaksjoner:

6. Utlån gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

235 943 474

-

235 943 474

Utlån til statsbanker

104 064 114

-

104 064 114

Gjeldsavdrag

61 419 000

-

61 419 000

Andre utlån, aksjetegning mv.

70 460 360

-

70 460 360

7. Tilbakebetalinger mv.

103 243 423

-

103 243 423

8. Utlån mv. (netto) (6 - 7)

132 700 051

-

132 700 051

9. Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8 - 5)

18 019 215

114 680 836

132 700 051

Vedlegg 2
Statsbudsjettet

Tabell 2.1 Hovedtallene i statsbudsjettet for perioden 2009-2015

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2014

Anslag regnskap 2014

Forslag 2015

2009

2010

2011

2012

2013

Driftsutgifter og investeringer ekskl. petroleumsvirksomhet

155 050

156 941

165 299

171 277
185 772
202 795
195 617
216 980

Driftsresultat forretningsdriften

-1 194

-1 402

7

26
195
-547
-587
-780

Renter av statsgjeld

20 237

19 939

17 207

12 819
12 186
10726
10 388
12 872

Overføringer til andre

669 845

697 337

697 337

786 412
831 385
873 424
881 391
932 126

Utgifter ekskl. lån og petroleums-virksomhet

843 937

872 815

879 850

970 534
1 029 538
1 083 398
1 086 810
1 161 198

Inntekter ekskl. lån, oljeskatter og petroleumsvirksomhet

747 376

769 745

800 451

869 636
913 084
948 896
937 057
986 973

Oljekorrigert overskudd

-96 561

-104 070

-79 399

-100 898
-119 454
-137 502
-149 753
-174 225

Overført fra Statens pensjonsfond utland

107 221

109 356

84 158

104 550
117 340
137 502
149 753
174 225

Overskudd før lånetransaksjoner

10 660

5 286

4 759

3 652
885
0
0
0

Oljeskatter

168 966

159 168

209 678

232 707
206 436
186 510
178 300
173 600

Utbytte fra Statoil

15 489

12 818

13 352

13 887
14 421
14 421
14 955
14 955

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

120 058

124 117

149 212

174 499
157 880
143 200
141 900
153 400

Utgifter til statlig petroleumsvirksomhet

-24 719

-20 146

-21 439

-25 610
-33 585
-30 002
-38 002
-38 000

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

279 794

275 957

350 803

395 483
345 151
314 129
297 153
303 955

Overskudd før overføring til Statens pensjonsfond utland

183 233

171 887

271 404

294 585
228 697
176 627
147 400
129 730

Utlån og avdrag, brutto

256 064

116 719

151 683

131 630
233 208
150 636
166 763
235 943

Tilbakebetalinger

69 075

73 430

83 301

158 728
96 233
87 846
140 990
103 243

Utlån, netto

186 989

43 289

68 382

-27 098
1 36 974
62 790
25773
132 700

Overskudd før lånetransaksjoner

10 660

5 286

4 759

3 652
885
0
0
0

Samlet finansieringsbehov

176 329

38 003

63 623

-30 750
136089
62 790
25773
132 700

Tabell 2.2 Samlede utgifter etter departement 2009 -2015

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2009

2010

2011

2012

2013

2014 ¹

2015 ²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

1 934

1 950

2 018

2 221
2 305
2 391
2 640

Utenriksdepartementet

31 507

33 905

33 148

31 936
35 865

35 618

37 903

Kunnskapsdepartementet

72 134

68 287

42 624

41 057

43 816

47 340
50 767

Kulturdepartementet

9 049

7 910

8 566

8 950

9 759

12 243
12 505

Justis- og beredskapsdepartementet

20 543

26 410

26 654

27 995
31 637
33 208
33 180

Kommunal- og moderniseringsdepatementet

89 682

96 138

141 867

153 204
159 424
171 224
174 222

Arbeids- og sosialdepartementet

32 374

45 626

50 027

57 322

70 704

52 555

55 527

Helse- og omsorgsdepartementet

111 487

106 534

113 369

116 112
121 545
130 988
145 236

Barne-, likestillings- og inkluderings-departementet

24 136

30 488

31 470

32 665

34 626

35 139

37 095

Nærings- og fiskeridepartementet

13 340

20 686

12 693

21 136
8 472
9 529
9 780

Fiskeri- og kystdepartementet

4 345

4 334

4 521

4 789
5 083
0
0

Landbruks- og matdepartementet

15 215

17 438

16 104

16 621

17 206

17 420

17 245

Samferdselsdepartementet

31 222

28 829

30 843

33 661
50 980
69 639
94 636

Klima- og miljødepartementet

4 770

4 492

4 756

5 065

5 420

8 202
8 029

Fornyings-, administrasjons- og kirke-

departementet

19 102

6 222

6 336

6 420

6 724

0
0

Finansdepartementet

187 961

44 471

88 344

38 241

107 331

41 092
110 411

Forsvarsdepartementet

34 665

35 862

40 871

41 490

43 571

43 029

43 817

Olje- og energidepartementet

17 669

10 565

5 554

6 162

16 528

14 358

15 397

Ymse utgifter

204

131

105

66

61

10 800
10 500

Statsbankene

86 965

88 400

90 696

105 945
121 021
116 556
117 696

Statlig petroleumsvirksomhet

24 719

20 146

21 439

25 610

33 585

30 002

38 000

Statens forretningsdrift

1 960

1 623

2 629

2 539
2 568
1 471
1 933

Folketrygden

291 900

309 150

329 173

348 567

368 100

384 232
418 622

Statens pensjonsfond utland

277 632

275 957

350 804

395 483

345 151

314 129
303 955

Utgifter i alt

1 404 514

1 285 555

1 454 607

1 523 258
1 641 483
1 581 165
1 739 096

¹ Saldert budsjett 2014

² Forslag 2015 Prop. 1 S (2014-2015).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.3 Driftsutgifter (postene 1-29) etter departement 2009-2015

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2009

2010

2011

2012

2013

2014¹

2015²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen, Regjering, Stortinget og Høyesterett

1 525

1574

1 645

1 703

1 772
1 852
1 872

Utenriksdepartementet

5 728

5 374

4 868

4 825
5 245
5 742
5 376

Kunnskapsdepartementet

3 257

3 335

3 343

3 314
3 400
3 669
4 206

Kulturdepartementet

2 681

1 560

1 572

1 674
1 725
3 005
3 013

Justis- og beredskapsdepartementet

19 439

24 132

24 745

25 699
27 205
28 044
29 262

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

305

315

363

341
411
4 727
4 685

Arbeids- og sosialdepartementet

15 125

20 207

21 942

22 805

23 038
22 2015
24 033

Helse- og omsorgsdepartementet

3 837

4 052

4 155

4 402

4 782
4 717
4 853

Barne-, likestillings- og inkluderings-departementet

6 166

6 593

6 786

6 906

7 138
7 336
7 729

Nærings- og fiskeridepartementet

1 762

1 794

1 793

1 876
1 938
3 695
3 637

Fiskeri- og kystdepartementet

2 945

3 068

3 275

3 345
3 521
0
0

Landbruks- og matdepartementet

1 544

1 596

1 581

1 620

1 708
1 594
1 590

Samferdselsdepartementet

14 145

13 588

14 356

15 013

15 831
18 750
20 029

Klima- og miljødepartementet

2 159

2 439

2 687

2 758

2 915
2 456
2 385

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

11 394

3 959

4 180

4 376

4 578
0
0

Finansdepartementet

7 667

8 188

8 544

8 659

9 571
8 630
13 883

Forsvarsdepartementet

24 462

25 925

31 289

31 716

32 606
31 516
31 650

Olje- og energidepartementet

1 681

1 587

1 696

2 244
2 130
1 393
1 430

Ymse utgifter

204

131

105

66
61
10 800
10 500

Statsbankene

603

612

656

662
668
682
726

Statlig petroleumsvirksomhet

0

82

2

0
1
2
0

Statens forretningsdrift

-154

-534

7

26

195
-546
-780

Folketrygden

0

0

0

0

0
0
0

Utgifter i alt

126 473

129 577

139 589

144 031

150 439
160 281
170 079

1 Saldert budsjett 2014

2 Forslag 2015Prop. 1 S (2014-2015).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.4 Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49) etter departement 2009-2015

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2009

2010

2011

2012

2013

2014 ¹

2015 ²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen, Regjering, Stortinget og Høyesterett

64

50

184
184
183
177
346

Utenriksdepartementet

34

45

28
28
93
230
100

Kunnskapsdepartementet

26

56

26

26

23
75
26

Kulturdepartementet

28

25

34

34

32
36
30

Justis- og beredskapsdepartementet

309

331

287
287
1 587
1 741
1 797

Kommunal- og moderniserings-

departementet

1

2

2

2

1
1 252
1 752

Arbeids- og sosialdepartementet

962

658

281

281

312
955
403

Helse- og omsorgsdepartementet

24

33

28
28
20
19
22

Barne-, likestillings- og inkluderings-departementet

26

34

26
26
13

60

55

Nærings- og fiskeridepartementet

5

9

7
7
9
362
441

Fiskeri- og kystdepartementet

613

558

731
731
858
0
0

Landbruks- og matdepartementet

16

9

20

20

11

10

9 471

Samferdselsdepartementet

10 808

11 135

12 181

12 181

18 022
23 198
26 449

Klima- og miljødepartementet

505

432

523
523
429
619
223

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

788

663

806

806

828
0
0

Finansdepartementet

220

315

242
242
226
228
180

Forsvarsdepartementet

9 261

8 602

9 181
9 181
10 345

10 860

11 516

Olje- og energidepartementet

15

20

7
7
12

10

8

Ymse utgifter

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

109

118

166

166

153
118
51

Statlig petroleumsvirksomhet

18 470

21 437

25 610

25 610

33 585
30 000
38 000

Statens forretningsdrift

2 147

2 623

2 513

2 513

2 372
2 018
2 713

Folketrygden

0

0

0

0

0

0

0

Statens pensjonsfond utland

0

0

0

0

0

0

0

Utgifter i alt

44 432

47 153

52 883
52 883
69 114

71 969

84 121

1 Saldert budsjett 2014

2 Forslag 2015 Prop. 1 S (2014-2015).

3 Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.5 Overføringer til andre (postene 50-89) etter departement 2009-2015

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2009

2010

2011

2012

2013

2014 ¹

2015 ²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen Regjering, Stortinget og Høyesterett

321

313

323

333
351
361
421

Utenriksdepartementet

25 306

28 022

27 478

26 295
29 616
28 722
31 317

Kunnskapsdepartementet

56 841

59 927

36 224

37 717
40 392
43 596
46 535

Kulturdepartementet

6 338

6 322

6 969

7 242
8 003
9 202
9 462

Justis- og beredskapsdepartementet

765

1 970

1 578

2 009
2 844
3 423
2 121

Kommunal- og moderniserings-

departementet

89 233

95 811

141 501

152 862
159 005
165 245
167 785

Arbeids- og sosialdepartementet

16 010

12 332

11 084

11 088
10 996
10 985
10 992

Helse- og omsorgsdepartementet

107 580

102 451

109 173

111 677
116 741
126 249
140 362

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

17 939

23 868

24 650

25 733
27 475
27 743
29 311

Nærings- og fiskeridepartementet

4 094

4 143

4 197

4 343
4 463
5 471
5 701

Fiskeri- og kystdepartementet

818

653

688

713
703
0
0

Landbruks- og matdepartementet

13 651

14 111

14 514

14 981
15 488
15 815
15 645

Samferdselsdepartementet

5 544

4 432

5 352

6 467
7 096
7 690
8 159

Klima- og miljødepartementet

1 715

1 548

1 637

1 785
2 076
5 127
5 421

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

636

1 475

1 493

1 237
1318
0
0

Finansdepartementet

35 192

36 063

33 335

29 303
30 990
32 234
34 928

Forsvarsdepartementet

736

676

626

593
621
653
652

Olje- og energidepartementet

3 817

3 963

3 837

3 909
4 387
4 704
4 709

Ymse utgifter

0

0

0

0
0
0
0

Statsbankene

11 496

10 035

11 546

12 376
12 905
12 694
12 855

Statlig petroleumsvirksomhet

1 122

1 594

0

0
0
0
0

Statens forretningsdrift

150

10

0

0
0
0
0

Folketrygden

291 900

309 150

329 173

348 567
368 100
384 232
418 622

Statens pensjonsfond utland

279 794

275 957

350 804

395483
345 151
314 129
303 955

Utgifter i alt

970 997

994 827

1 116 182

1 194 714
1 188 722
1 198 278
1 248 953

1 Saldert budsjett 2014

2 Forslag 2015 Prop. 1 S (2014-2015).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat

Tabell 2.6 Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99) etter departement 2009-2015

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2009

2010

2011

2012

2013

2014 1

2015 2

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

0

0

0

0

0
0
0

Utenriksdepartementet

441

474

757

788

911
923
1 110

Kunnskapsdepartementet

12 000

5 000

3 000

0

0
0
0

Kulturdepartementet

0

0

0

0

0
0
0

Justis- og beredskapsdepartementet

0

0

0

0

0
0
0

Kommunal- og moderniserings- departementet

142

10

1

1

6
0
0

Arbeids- og sosialdepartementet

0

12 124

16 343

23 148
36 358
18 400
20 100

Helse- og omsorgsdepartementet

48

8

8

5
2
3
0

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

0

0

0

0

0
0
0

Nærings- og fiskeridepartementet

7 472

14 744

6 693

14 909
2 062
0
0

Fiskeri- og kystdepartementet

0

0

0

0

0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

0

1 715

0

0

0
0
0

Samferdselsdepartementet

0

0

0

0

10 030
20 000
40 000

Klima- og miljødepartementet

400

0

0

0

0
0
0

Fornyings-, administrasjons-og kirkedepartementet

5736

0

0

0

0
0
0

Finansdepartementet

144 951

0

46 150

38
66 544
0
61 419

Forsvarsdepartementet

0

0

353

0
0
0
0

Olje- og energidepartementet

12 162

5 000

0

2
10 000
8 250
9 250

Ymse utgifter

0

0

0

0

0
0
0

Statsbankene

74 769

77 644

78 376

92 740
107 295
103 061
104 064

Statlig petroleumsvirksomhet

0

0

0

0

0
0
0

Statens forretningsdrift

104

0

0

0

0
0
0

Folketrygden

0

0

0

0

0
0
0

Statens pensjonsfond utland

-2 162

0

0

0

0
0
0

Utgifter i alt

256 064

116 719

151 683

131 630

233 208
150 636
235 943

1 Saldert budsjett 2014

2 Forslag 2015 Prop. 1 S (2014-2015).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og

folkeketrygden som vises separat.

Tabell 2.7 Skatter og avgifter i perioden 2009-2015

Mill. kroner

Kapittel

Regnskap

Budsjett

2009

2010

2011

2012

2013

2014 ¹

2015 ²

5501

Skatter på formue og inntekt

190 457

196 959

227 649

233 345
243 362
247 541
259 200

5506

Avgift av arv og gaver

2 431

2 377

1 754

1 887
2 246
1 750
0

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

166 704

156 982

207 453

230 452
203 204
181 600
167 000

5508

Avgift på utslipp av CO₂ kontinentalsokkelen

2 215

2 166

2 189

2 251
3 293
4 900
6 600

5509

Avgift på utslipp av NOx kontinentalsokkelen

47

20

36

4
-61
10
0

5511

Tollinntekter

2 242

2 522

2 747

3 070
3 111
3 095
3 200

5521

Merverdiavgift

185 178

196 809

208 747

220 713
233 874
250 953
256 200

5526

Avgifter på alkohol

11 241

11 320

11 863

12 140
12 239
12 540
12 600

5531

Avgift på tobakkvarer

7 806

7 436

7 643

7 315
7 080
7 000
7 200

5536

Avgift på motorvogner m.m.

Engangsavgift på motorvogner m.m.

15 875

19 715

20 123

21 175
20 184
21 160
18 900

Årsavgift

8 320

8 665

9 035

9 363
9 695
10 090
10 300

Vektårsavgift

346

334

331

326
328
372
180

Omregistreringsavgift

2 296

2 318

2 423

2 349
2 103
1 850
1320

Avgift på bensin

7 703

7 389

0

0
0
0
0

Avgift på mineralolje til motorvogn (autodiesel)

7 770

8 526

0

0
0
0
0

5537

Avgift på båter mv.

174

202

194

169
169
166
0

5538

Veibruksavgift på drivstoff

0

0

16 117

16 254
16 426
17 230
17 000

5541

Avgift på elektrisk kraft

6 790

7 322

7 337

7 140
7 961
7 945
8 400

5542

Avgift på mineralolje mv.

1 320

1 476

1 530

1 419
1 443
2 123
2 025

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.

4 496

4 658

4 849

4 541
4 768
5 434
5698

5546

Avgift på sluttbehandling av avfall

491

279

89

17
49
47
5

5547

Avgift på helse og miljøskadelige kjemikalier

3

2

2

2
2
2
2

5548

Miljøavgift på klimagasser

236

255

258

277
282
415
400

5549

Avgift på utslipp av NOx

78

67

98

114
55
105
36

5550

Miljøavgift på plantevernmiddel

0

53

64

70
64
50
50

5551

Produksjonsavgift på minneraler

0

2

5

22
20
11
5

5555

Sjokolade- og sukkervareavgift

1 127

1 165

1 174

1 221
1 265
1 250
1425

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer m.m.

1 642

1736

1784

1 835
1 911
2 050
1 830

5557

Avgift på sukker

197

196

183

193
201
197
210

5559

Avgift på drikkevareemballasje

1 232

1 261

1 278

1 276
1 325
1 582
1 675

5565

Dokumentavgift

4 954

5 803

6 654

7 163
7 310
7 800
7 700

5568

Sektoravgift under Kulturdepartementet

44

18

68

66
70
75
77

5571

Sektoravgift under Arbeids- og sosialdep.

0

0

0

0
46
87
89

5572

Sektoravgift under Helse- og omsorgsdep.

224

197

177

184
192
153
153

5574

Sektoravgift under Nærings- og fiskeridep.

2

0

136

142
149
341
341

5575

Sektoravgift under Fiskeri- og kystdep.

57

822

890

925
889
0
0

5576

Sektoravgift under Landbruk- og matdep.

810

738

794

301
140
125
125

5577
Sektoravgift under Samferdselsdep.

773
829

5578

Sektoravgift under Klima- og miljødep.

14

98

101

103
112
106
105

5580

Sektoravgift under Finansdep.

217

250

282

293
312
330
336

5582

Sektoravgift under Olje- og energidep.

9

1

0

2
0
149
168

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser

193

200

192

188
236
297
307

5584

Andre avgifter, etterslep utgåtte avgifter

-114

0

0

0
0
0
0

5700

Trygdeavgift

90 800

91 936

102 437

104 279
111 686
122 300
130 600

5700

Arbeidsgiveravgift

128 088

130 415

138 542

147 537
157 743
165 500
171 100

Sum skatter og avgifter inkl. folketrygden

853 714

872 692

987 227

1 040 123
1 055 483
1 079 504
1 093 391

Tabell 2.8 Samlede inntekter i perioden 2009-2015

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2014

Anslag regnskap 2014

Forslag 2015

2009

2010

2011

2012

2013

Skatter på formue og inntekt

192 888

199 335

229 404

235 232
245 608

249 291

248 650
259 200

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

218 888

222 352

240 979

251 816
269 430

287 800

285 100
301 700

Tollinntekter

2 242

2 522

2 747

3 070
3 111
3 095
3 205
3 200

Merverdiavgift

185 178

196 809

208 747

220 713

233 874

250 953

244 200
256 200

Avgifter på alkohol

11 241

11 320

11 863

12 140
12 239

12 540

12 470
12 600

Avgifter på tobakk

7 806

7 436

7 643

7 315

7 080

7 000

7 200
7 200

Avgifter på motorvogner

42 309

46 948

31 912

33 213
32 309

33 472

31 295
30 700

Andre avgifter

24 195

26 802

44 255

43 916

45 396

48 844
46 882
48 991

Sum skatter og avgifter

684 749

713 524

777 549

807 415

849 047

892 995
879 003
919 791

Renter av statens forretningsdrift

41

48

63

74

85

82
85
86

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 232

2 349

2 590

2 010

1 964

1 815

1 820
2 041

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 273

2 397

2 654

2 084

2 049

1 897

1 905
2 127

Renter fra statsbankene

9 803

7 444

8 079

7 795

8 370

9 174
9 287
9 246

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

9 045

10 781

10 984

8 913

6 585

5 919
5 900
5 938

Utbytte ekskl. Statoil

11 662

5 572

17 900

13 277

14 528
12 784
13 853
16 435

Sum renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Statoil)

30 510

23 797

36 963

29 985

29 484

27 877
29 040
31 619

Inntekter under departementene

29 845

28 944

34 117

30 152

32 505

26 127
271 108
30 436

Overføring fra Norges Bank

0

0

0

0

0

0

0
3 000

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0

0

0

0

0

0

0
0

Sum andre inntekter

29 845

28 944

34 117

30 152

32 505

26 127
27 108
33 436

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

120 058

124 117

149 212

174 499
157 880
143 200
141 900
153 400

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

168 966

159 168

209 678

232 707
206 436

186 510

178 300
173 600

Aksjeutbytte fra Statoil

15 489

12 818

13 352

13 887

14 421

14 421

14 955
14 955

Sum petroleumsinntekter

304 513

296 104

372 242

421 093

378 737
344 131
335 155
341 955

Tilbakebetalinger

69 075

73 430

83 301

158 728
96 233
87 846
140 990
103 243

Statens pensjonsfond utland

107 221

109 356

84 158

104 550
117 340
137 502
149 753
174 225

Sum inntekter

1 228 184

1 247 552

1 390 984

1 554 008

1 505 394

1 518 375

1 562 954
1 606 396

Tabell 2.9 Vedtatt budsjett 2014 (des.2013). Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer.

1000 kroner.

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Driftsutgifter. (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Driftsresultat forretnings driften (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregnskaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre overføringer (postnr. 70-89)

Utlån gjeldsavdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

201133

19153

19153

0

0

0

181980

181980

0

0

0

Regjering

328600

328600

311100

17500

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og underliggende institusjoner

1767700

1411400

1411400

0

0

176900

179400

0

0

179400

0

Høyesterett

93158

93158

93158

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

35618165

5742818

3619556

2123262

0

230187

28722300

0

0

28722300

922860

Kunnskapsdepartementet

47340442

3669201

1649083

2020118

0

75117

43596124

32102913

2290130

9203081

0

Kulturdepartementet

12243247

3005116

2844593

160523

0

35647

9202484

1135106

69830

7997548

0

Justis- og beredskapsdepartementet

33207806

28043562

25302033

2741529

0

1740942

3423302

344850

440528

2637924

0

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

171223796

4726872

3544437

1182435

0

1251710

165245214

317952

159592856

5334406

0

Arbeids- og sosialdepartementet

52554800

22215010

21951400

263610

0

954960

10984830

245720

215520

10523590

18400000

Helse- og omsorgsdepartementet

130987993

4717268

2934748

1782520

0

18859

126249366

328553

5200090

120720723

2500

Barne-, likestillings- og inkluderings-

departementet

35139499

7336049

5258909

2077140

0

60304

27743146

240464

10244004

17258678

0

Nærings- og fiskeridepartementet

9528551

3695741

2653716

1042025

0

362000

5470810

1992770

180000

3298040

0

Landbruks- og matdepartementet

17420009

1594439

1580770

13669

0

10215

15815355

1958651

132449

13724255

0

Samferdselsdepartementet

69639077

18750017

2404512

16345505

0

23198480

7690580

148300

1866830

5675450

20000000

Klima- og miljødepartementet

8202389

2455920

1374911

1081009

0

618950

5127519

501315

64345

4561859

0

Finansdepartementet

41092311

8629911

7874811

755100

0

228200

32234200

0

19800000

12434200

0

Forsvarsdepartementet

43029086

31516164

30234556

1281608

0

10859593

653329

180600

0

472729

0

Olje- og energidepartementet

14357604

1393804

901959

491845

0

10000

4703800

2089600

19000

2595200

8250000

Ymse utgifter

10800000

10800000

10800000

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

116555763

682691

669591

13100

0

118320

12693817

5659520

0

7034297

103060935

Statlig petroleumsvirksomhet

30002000

2000

0

2000

0

30000000

0

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

1471205

-546949

0

0

-546949

2018154

0

0

0

0

0

Folketrygden

384231920

0

0

0

0

0

384231920

0

309000

383922920

0

Statens pensjonsfond utland

314129000

0

0

0

0

0

314129000

314129000

0

0

0

Sum utgifter

1581165254

160281945

127434396

33394498

-546949

71968538

1198278476

361557294

200424582

636296600

150636295

Tabell 2.10 Forslag for 2015. Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1000 kroner

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Driftsutgifter. (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Drifts- resultat forretnings driften (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre overføringer (postnr. 70-89)

Utlån gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

227792

19842

19842

0

0

0

207950

207950

0

0

0

Regjering

331300

331300

316900

14400

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og underliggende institusjoner

1988200

1428400

1428400

0

0

346300

213500

0

0

213500

0

Høyesterett

92445

92445

92445

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

37902975

5375725

3749512

1626213

0

100072

31316818

0

0

31316818

1110360

Kunnskapsdepartementet

50766561

4205932

1632028

2573904

0

25754

46534875

33928302

2266865

10339708

0

Kulturdepartementet

12505269

3013321

2852755

160566

0

30208

9461740

1356507

88850

8016383

0

Justis- og beredskapsdepartementet

33180082

29262227

26997762

2264465

0

1796982

2120873

305450

340158

1475265

0

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

174221727

4685227

3567327

1117900

0

1751700

167784800

350200

162093450

5341150

0

Arbeids- og sosialdepartementet

55527409

24033011

23742011

291000

0

402878

10991520

252550

172720

10566250

20100000

Helse- og omsorgsdepartementet

145236365

4852526

3039384

1813142

0

21717

140362122

342898

6056084

133963140

0

Barne-, likestillings- og inkluderings-

departementet

37095016

7729364

5636574

2092790

0

54755

29310897

247886

11289020

17773991

0

Nærings- og fiskeridepartementet

9779532

3637182

2632294

1004888

0

441100

5701250

2161100

540000

3000150

0

Landbruks- og matdepartementet

17244816

1589911

1567952

21959

0

9417

15645488

1963855

134933

13546700

0

Samferdselsdepartementet

94636381

20029155

2387614

17641541

0

26448540

8158686

137139

1922617

6098930

40000000

Klima- og miljødepartementet

8029332

2384785

1262507

1122278

0

223178

5421369

513042

59620

4848707

0

Finansdepartementet

110410500

13883100

13121900

761200

0

180300

34928100

20000

20200000

14708100

61419000

Forsvarsdepartementet

43817827

31649751

30220239

1429512

0

11515920

652156

186117

0

466039

0

Olje- og energidepartementet

15397088

1429738

909738

520000

0

7900

4709450

2314000

14000

2381450

9250000

Ymse utgifter

10500000

10500000

10500000

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

117695847

725882

712582

13300

0

51094

12854757

6183265

0

6671492

104064114

Statlig petroleumsvirksomhet

38000000

0

0

0

0

38000000

0

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

1933298

-779862

0

0

-779862

2713160

0

0

0

0

0

Folketrygden

418621536

0

0

0

0

0

418621536

0

336000

418285536

0

Statens pensjonsfond utland

303955000

0

0

0

0

0

303955000

303955000

0

0

0

Sum utgifter

1739096298

170078962

136389766

34469058

-779862

84120975

1248952887

354425261

205514317

689013309

235943474

Vedlegg 3
Bevilgningsregnskapet

Tabell 3.1 Utgifter og inntekter i bevilgningsregnskapet pr. 1. halvår 2014

Mill. kroner

Utgifter

Overført fra forrige termin

Budsjettets stilling 2014

Samlet til disposisjon

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Det kongelige hus

3

208

211
151
60

Regjering

10
336
346

161

185

Stortinget og underliggende institusjoner

20

1779

1 769

851
948

Høyesterett

0
95

95

44
51

Utenriksdepartementet

1 157

35 926

37 083

15 094

21 989

Kunnskapsdepartementet

475

47 631

48 106

28 936

19 169

Kulturdepartementet

204
12 256
12 460
6 765
5 696

Justis- og beredskapsdepartementet

862

32 913

33 775

15 319

18 456

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

792

171 448

172 240

104 193

68 046

Arbeids- og sosialdepartementet

753

64 210

64 964

32 216

32 748

Helse- og omsorgsdepartementet

701

130 879

131 580
66 723
64 857

Barne-, likestillings- og inkluderings-departementet

104

34 723

34 826

17 603

17 224

Nærings- og fiskeridepartementet

318
9 833
10 151

3 587

6 564

Landbruks- og matdepartementet

294

17 299

17 784

13 433

4 351

Samferdselsdepartementet

1 217
69 734
70 952
41 121
29 831

Klima- og miljødepartementet

1 227
8 316
9 543
3 055

6 488

Finansdepartementet

741
41 084
41 825
38 772

3 053

Forsvarsdepartementet

3 823
43620
47 444

20 395

27 048

Olje- og energidepartementet

205
18 564
18 769

12 033

6 736

Ymse utgifter

0

10 800
10 800
0

10 800

Statsbankene

1 030

117 554

118 584

61 908
56 676

Statlig petroleumsvirksomhet

0

38 002

38 002
18 284

19 718

Statens forretningsdrift

200
1 533
1 733
194
1 539

Folketrygden

111
384 050

384 162

189 503
194 658

Statens pensjonsfond utland

0
314 129
314 129
90 848
223 281

Sum utgifter

14 247
1 607 113
1 621 360
781 189

840 172

Nedgang i diverse beholdninger

0

0

0

0

0

Totalsum

14 247
1 607 113
1 621 360
781 189

840 172

Mill. kroner

Inntekter

Budsjettets stilling 2014

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Skatt på formue og inntekt

249 291

149 206

100 085

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

287 800

141 049

146 751

Tollinntekter

3 095

1 386

1 709

Merverdiavgift

250 961

117 452

133 509

Avgifter på alkohol

12 440

6 139

6 301

Avgifter på tobakk

7 040

3 579

3 461

Avgifter på motorvogner

33 472

20 216

13 256

Andre avgifter

48 760

22 547

26 214

Sum skatter og avgifter

892 859

461 573

431 286

Renter av statens forretningsdrift

85
-5
90

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

1 820

508
1 312

Sum inntekter av statens forretningsdrift

1 905

503

1 402

Renter fra statsbankene

9 287
4 386
4 901

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

6 120
3 412
2 708

Aksjeutbytte ekskl. Statoil

13 853

10 813

3 040

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Statoil)

29 260
18 610
10 650

Inntekter under departementene

27 110

14 019
13 091

Overføring fra Norges Bank

0

0

0

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0

0

0

Sum andre inntekter

27 110

14 019

13 091

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

154 900

81 961

72 939

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

186 480
96 771
89 709

Aksjeutbytte fra Statoil

14 955

14 955

0

Sum petroleumsinntekter

356 335
193 686
162 649

Tilbakebetalinger

140 990

48 897

92 094

Statens pensjonsfond utland

137 502

0

137 502

Sum inntekter

1 585 961

737 289

848 673

Tabell 3.2 Bevilgningsregnskapet for 1. halvår 2013 og 2014

Mill. kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Driftsutgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

2013

2014

2013

2014

2013

2014

2013

2014

2013

2014

Det kongelige hus

146

151

14

14

0

0

132

136

0

0

Regjering

151

161

151

161

0

0

0

0

0

0

Stortinget og underliggende institusjoner

799

851

661

682

57
73
81
96

0

0

Høyesterett

43

44

43

44

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

15 563

15 094

1 604

1 779

12
70

13 049

12 322

898

923

Kunnskapsdepartementet

26 529
28 936

1 468

1 554

9

59
25 052
27 323
0
0

Kulturdepartementet

5 572

6 765

802

1 519
8
10

4 762

5 235

0

0

Justis- og beredskapsdep.

14 596

15 319

13 055

13 679

57
323

1 485

1 318

0

0

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

90 200

104 193

176

2 314
0
458

90 024

101 421

0

0

Arbeids- og sosialdepartementet

35 290
32 216

11 192

11 522

15

215

5 655

5 399

18 430
15 080

Helse- og omsorgsdepartementet

61 965

66 723

2 122
2 273
7
3
59 835
64 447

0

0

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

17 320

17 603

3439
2 574

4

18
13 877
14 010

0

0

Nærings- og fiskeridepartementet

4 237

3 587

895

1 848
3
15

2 037

1 723

1 302

0

Fiskeri-og kystdepartementet

2 405
0

1 717

0
367
0

321

0

0

0

Landbruks- og matdepartementet

13 246

13 433

781

783

4
2

12 461

12 648

0

0

Samferdselsdepartementet

15 823

41 121

6 900

8 402
5 750
9 010

3 173

3 709

0

20 000

Klima- og miljødepartementet

2 349
3 055

1 158

937
232
169

959

1 949

0

0

Fornyings- og administrasjons- og kirkedepartementet

3 104

0

2 138

0

310

0
656
0

0

0

Finansdepartementet

90 884

38 772

4 578

4 423

86

80

19 676

19 732

66 544
14 537

Forsvarsdepartementet

20 645

20 395

16 824

15 900

3 536

4 225

285

270

0

0

Olje- og energidepartementet

13 756
12 033
1 036
660
5
3

2 714

3 121

10 000

8 250

Ymse utgifter

32

0

32

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

62 289

61 908

322
329

69

59

5 548

6 063

56 350

55 457

Statlig petroleumsvirksomhet

15 057

18 284

0

0

15 057

18 284

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

746
194

-352

-764

1 098

958

0

0

0

0

Folketrygden

178 818

189 503

0

0

0

0

178 818

189 503

0

0

Statens pensjonsfond utland

109 860

90 848

0

0

0

0

109 860

90 848

0

0

Sum utgifter

801 425
781 189
70 756
71 633

26 684

34 035

550 462
561 274

153 523

114 247

Lånetransaksjoner

Regnskap 2013

Budsjettets stilling 2014

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2013

Regnskap 1. halvår 2014

End- ringer i pst.

1 Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra

Statens pensjonsfond utland

1 291 821

1 307469

1,2

700 348
688 392
-1,7

2 Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld)

1 408 275

1 440 349

2,3

647 901

666 942
2,9

Driftsutgifter

150 439
160 288
6,5

70 756

71 633

1,2

Nybygg, anlegg mv.

69 114
80 252

16,1

26 684
34 035
27,5

Overføringer til andre

843 571
885 680

5,0

440 602

470 426

6,8

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

345 151
314 129
--9,0

109 860

90 848

-17,3

3 Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra

Statens pensjonsfond utland (1-2)

-116 454

-132 881

-

52 446

21 450

-

4 Overføring fra Statens pensjonsfond utland

117 340
137 502

-

0

0

-

5 Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

886

4 622

-

52 446

21 450

-

Mill. kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Salgsinntekter

Inntekter i forbindelse med nybygg/anlegg

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbakebetalinger

2013

2014

2013

2014

2013

2014

2013

2014

2013

2014

Skatt på formue og inntekt

148 070

149 206

0

0

0

0

148 070

149 206

0

0

Arbeidsgiveravgift og folketrygdavgift

134 883

141 049

0

0

0

0

134 883

141 049

0

0

Tollinntekter

1 326

1 386

0

0

0

0

1 326

1 386

0

0

Merverdiavgift

113 376
117 452

0

0

0

0

113 376
117 452

0

0

Avgifter på alkohol

5 977

6 139

0

0

0

0

5 977

6 139

0

0

Avgifter på tobakk

3 500

3 579

0

0

0

0

3 500

3 579

0

0

Avgifter på motorvogner

21 075

20 216

0

0

0

0

21 075

20 216

0

0

Andre avgifter

22 223
22 547

0

0

0

0

22 223
22 547

0

0

Sum skatter og avgifter

450 430

461 573

0

0

0

0

450 430

461 573

0

0

Renter av statens forretningsdrift

-6

-5

0

0

0

0

-6

-5

0

0

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

457
508

0

0

446
495
11
13

0

0

Sum inntekter av statens forretningsdrift

451
503

0

0

446
495
5
8

0

0

Renter fra statsbankene

4 130
4 386

0

0

0

0

4 130
4 386

0

0

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

3 673
3 412

0

0

0

0

3 673
3 412

0

0

Aksjeutbytte ekskl. Statoil

9 080
10 813

0

0

0

0

9 080
10 813

0

0

Renteinntekter og utbytte (ekskl statens forretningsdrift og Statoil)

16 883

18 610

0

0

0

0

16 883
18 610

0

0

Inntekter under departementene

15 108
14 019

10 446

8 681
166
171
4 496
5 166

0

0

Overføring fra Norges Bank

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Tilbakeføring av midler fra

Statens banksikringsfond

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Sum andre inntekter

15 108

14 019
10 446

8 681

166

171

4 496
5 166

0

0

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

82 961
81 961

70 490

68 911
9 496

10 758

2 974
2 292

0

0

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

120 094

96 771

0

0

0

0

120 094

96 771

0

0

Aksjeutbytte fra Statoil

14 421
14 955

0

0

0

0

14 421

14 955

0

0

Sum petroleumsinntekter

217 476
193 686
70 490
68 911

9 496

10 758

137 489

114 017

0

0

Tilbakebetalinger

52 255

48 897

0

0

0

0

0

0

52 255
48 897

Statens pensjonsfond utland

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Sum inntekter

752 602
737 289
80 936
77 592

10 109

11 425
609 302
599 375

52 255

48 897

Lånetransaksjoner

Regnskap 2013

Budsjettets stilling 2014

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2013

Regnskap 1. halvår 2014

End- ringer i pst.

6 Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

233 208
166 763
-28,5
153 523

114 247

-25,6

Utlån mv. til statsbankene

107 295
103 538
-3,5
56 350
55 457
-1,6

Gjeldsavdrag

66 544
0

-

66 544
14 537

-

Andre utlån, aksjetegning mv.

59 369
63 225
6,5
30 629
44 253
44,5

7 Tilbakebetalinger mv.

96 233
140 990
46,5
52 255
48 897
-6,4

8 Utlån mv. netto (6-7)

136 975
25 773
-81,2
101 268
65 350
-35,5

9 Samlet finansieringsbehov dekket av kontantbeholdning og lån(8-5) ¹⁾

136 089

21 152

-

48 822
43 900

-

10 Statslånemidler

136 089

0

-

0

0

-

11 Endring i diverse beholdninger

0

21 152

-

48 822
43 900

-

¹ Inkluderer ikke finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten

Vedlegg 4
Virksomheter med særskilte fullmakter (nettobudsjetterte forvaltningsorganer)

Finansdepartementet har i samråd med berørte departementer etablert prosedyrer for innrapportering av standardiserte nøkkeltall for nettobudsjetterte virksomheter, jf. omtale i Gul bok 2010, kapittel 9.3. Tabellene 4.1 - 4.3 nedenfor oppsummerer tall som Finansdepartementet har mottatt fra de berørte departementene. Tabell 4.4 gir en oversikt over aktuelle departementer og tilhørende nettobudsjetterte virksomheter. De enkelte departementene gir i sine fagproposisjoner et mer detaljert tallgrunnlag for sine nettobudsjetterte virksomheter.

Tabellene nedenfor er en ren oppsummering av tall for enkeltvirksomheter, og det er ikke foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene. Som følge av dette vil for eksempel bevilgninger til Norges Forskningsråd som viderefordeles til øvrige nettobudsjetterte virksomheter, fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger to ganger i den aggregerte fremstillingen. Videre vil bevilgninger og tildelinger som de nettobudsjetterte virksomhetene mottar fra andre departementer eller statlige virksomheter, og som ikke tilflyter virksomheten direkte over den statlige nettobevilgning (post 50-59), fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger i tabellene 4.1 og 4.2 nedenfor. Tallene for 2011 og 2012 er noe endret fra presentasjonen i Gul bok 2014. Dette skyldes tekniske tilpasninger og omgrupperinger hos enkelte av virksomhetene. Justeringene innebærer ikke nettoendringer i tallmaterialet.

Utgifter og inntekter fordelt etter art1

Mill. kroner

2011

2012²

2013

2014

1. Utgifter

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

21 880

22 979

24 549

25 415

Varer og tjenester

12 364

12 745

12 668

13 001

Sum driftsutgifter

34 244

35 724

37 217

38 417

Investeringsutgifter

Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 516

1 701

1 701

1 799

Sum investeringsutgifter

1 516

1 701

1 701

1 799

Overføringer fra virksomheten³

Utbetalinger til andre statlige regnskaper

4 773

5 302

4 424

6 447

Andre utbetalinger

2 689

1 946

3 281

2 163

Sum overføringsutgifter

7 462

7 249

7 705

8 609

Finansielle aktiviteter

Kjøp av aksjer og andeler

1

4

4

3

Andre finansielle utgifter

4

5

5

3

Sum finansielle utgifter

4

9

8

6

Sum utgifter

43 226

44 683

46 632

48 831

2. Inntekter

Driftsinntekter

Inntekter fra salg av varer og tjenester

3 454

3 268

3 777

3 432

Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser

23

30

27

24

Refusjoner

599

599

635

458

Andre driftsinntekter

2 768

2 144

2 075

2 151

Sum driftsinntekter

6 843

6 041

6 514

6 066

Investeringsinntekter

Salg av varige driftsmidler

78

34

3

25

Sum investeringsinntekter

78

34

3

25

Overføringer til virksomheten

Inntekter fra statlige bevilgninger⁴

37 616

38 665

40 554

42 174

Andre innbetalinger

470

641

768

605

Sum overføringsinntekter

38 086

39 305

41 322

42 779

Finansielle aktiviteter

Innbetalinger ved salg av aksjer og andeler

0

2

47

15

Andre finansielle innbetalinger

6

10

8

4

Sum finansielle inntekter

6

12

56

19

Sum inntekter

45 014

45 393

47 894

48 889

3. Netto endring i kontantbeholdningen (2-1)⁵

1 788

710

1 262

58

¹ Tabell 4.1 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede brutto utgifter og inntekter fordelt etter art for årene 2011, 2012 og 2013, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2014. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen oppstilling av brutto utgifter og inntekter på en standard mal.

² For NFR er det for 2011 forettatt en større reklassifisering av utgifter innenfor tabell 1 sammenlignet med presentasjonen i Gul bok 2014. Sum driftsutgifter er økt med 496 mill. kroner, sum investeringsutgifter er økt med 38 mill. kroner, og sum overføringsutgifter er redusert med 534 mill. kroner.

³ Overføringer fra Norges Forskningsråd (NFR) utgjør den vesentligste delen av overføringsutgiftene, med samlede overføringer på henholdsvis 6,3 mrd. kroner, 6,2 mrd. kroner og 6,4 mrd. kroner i årene 2011, 2012 og 2013, og estimerte utbetalinger i 2014 på om lag 7,5 mrd. kroner.

⁴ Inntekter fra statlige bevilgninger omfatter blant annet bevilgninger fra overordnet fagdepartement, bevilgninger fra andre departementer, bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer og tildelinger fra NFR. Det vises til innledende kommentarer til tabellene, hvor det fremgår at det ikke er foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene i oppstillingen.

⁵ Netto endring i kontantbeholdningen i tabell 4.1, beregnet ut fra sum inntekter med fradrag av sum utgifter, tilsvarer endringen i kontantbeholdningen mellom årene i tabell 4.3.

Tabell 4.2 Inntekter etter inntektskilde⁶

Mill. kroner

2011

2012

2013

2014

Inntektskilde

Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget

Bevilgninger fra fagdepartementet

29 269

30 304

32 461

33 478

Bevilgninger fra andre departement

4 570

4 787

4 851

5 082

Bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer

1 033

863

1 380

1 332

Tildelinger fra Norges forskningsråd

2 443

2 496

2 580

2 611

Sum bevilgninger

37 315

38 450

41 272

42 503

Offentlige og private bidrag

Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner

166

158

152

137

Bidrag fra private

1 965

1 502

1 259

1 224

Tildelinger fra internasjonale organisasjoner

487

382

572

495

Sum bidrag

2 618

2 042

1 983

1 856

Oppdragsinntekter mv.

Oppdrag fra statlige virksomheter

985

963

1 006

998

Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter

92

104

107

103

Oppdrag fra private

429

513

487

529

Andre inntekter

3 575

3 321

3 039

2 900

Sum oppdragsinntekter mv.

5 081

4 901

4 639

4 529

Sum inntekter

45 014

45 393

47 894

48 889

⁶ Tabell 4.2 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede inntekter spesifisert etter inntektskilde for årene 2011, 2012 og 2013, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2014. Sum inntekter i tabell 4.2 skal samsvare med summen av inntekter i tabell, men gir supplerende informasjon om hva som er kilden til inntektene. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen spesifikasjon av brutto inntekter på en standard mal.

Tabell 4.3 Forholdet mellom kontantbeholdning, påløpte kostnader og avsetninger pr. 31.12⁷

Mill. kroner

2011

2012

2013

Endring 2012 til 2013

Kontantbeholdning

Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank⁸

12 157

12 848

14 239

1 392

Beholdning på andre bankkonti

818

834

665

-170

Andre kontantbeholdninger

38

42

81

40

Sum kontanter og kontantekvivalenter

13 013

13 723

14 985

1 262

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår⁹

Feriepenger mv.

1 865

1 964

2 067

103

Skattetrekk og offentlige avgifter

1 656

1 779

1 771

-9

Gjeld til leverandører

2 339

1 956

2 318

362

Gjeld til oppdragsgivere

-135

-173

-212

-38

Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår

274

371

355

-16

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

6 000

5 898

6 300

402

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i fremtidige budsjettår

Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd

420

339

344

5

Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

489

718

625

-93

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

1 160

1 118

1 213

94

Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål¹⁰

2 254

2 782

3 267

484

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer

523

483

126

-357

Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

4 846

5 441

5 575

134

Andre avsetninger

Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål

1 552

1 735

2 516

781

Fri virksomhetskapital

646

676

607

-69

Sum andre avsetninger

2 198

2 411

3 124

713

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler¹¹

-83

-99

-116

-17

Annen langsiktig gjeld

52

73

103

30

Sum langsiktig gjeld

-31

-26

-13

13

Sum netto gjeld og forpliktelser

13 013

13 723

14 985

1 262

⁷ Tabell 4.3 viser samlet kontantbeholdning i nettobudsjetterte virksomheter ved utgangen av 2011, 2012 og 2013, og endringen i kontantbeholdningen mellom årene. Tabellen spesifiserer også de formål som kontantbeholdningen er bundet opp i. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egne balanseoppstillinger basert på en standard mal.

⁸ Samlet bankbeholdning til nettobudsjetterte virksomheter på oppgjørskonto i Norges Bank tilsvarer beholdning bokført i kapitalregnskapets kontogruppe 82, eksklusive Sametinget (konto 821502) som ikke omfattes av dette sammendraget. Beholdningskonto for Kulturminnefondet er inkludert fra 2013 ved etableringen av fondet som en nettobudsjettert virksomhet.

⁹ Postene på eiendelssiden av balansen er i oppstillingen ikke spesifisert hver for seg, men er tatt med i de relaterte postene på gjeldssiden av balansen. Tallene i tabellen er derfor nettotall, og gruppen avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår, inneholder for eksempel også fordringer og andre omløpsmidler.

¹⁰ Forskningsprogram under behandling i NFR utgjør en betydelig del av denne avsetningen, med henholdsvis 1 514 mill. kroner, 2 093 mill. kroner og 2 676 mill. kroner, for årene 2011, 2012 og 2013.

¹¹ Negative tall for netto langsiktig forpliktelse knytter seg hovedsakelig til anleggsmidler i NFR.

Tabell 4.4 Oversikt over nettobudsjetterte virksomheter

Overordnet departement/virksomhet

Antall

Kunnskapsdepartementet

Norges forskningsråd (NFR)

1

Universiteter

8

Vitenskapelige høyskoler

6

Kunsthøyskoler

2

Statlige høyskoler

20

SIU, Senter for internasjonalisering av høyere utdanning

1

Meteorologisk institutt

1

NOVA, Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring

1

NUPI, Norsk utenrikspolitisk institutt

1

Kulturdepartementet

Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond

1

Arbeids- og sosialdepartementet

Statens arbeidsmiljøinstitutt

1

Barne- og likestillings- og inkluderingsdepartementet

Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO)

1

Forbrukerrådet

1

Statens institutt for forbruksforskning (SIFO)

1

Nærings- og fiskeridepartementet

Norsk romsenter

1

Landbruks- og matdepartementet

Bioforsk

1

Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning (NILF)

1

Norsk institutt for skog og landskap

1

Veterinærinstituttet

1

Klima- og miljødepartementet¹²

Norsk kulturminnefond

1

Forsvarsdepartementet

Forsvarets forskningsinstitutt (FFI)

1

Sum virksomheter

53

¹² Norsk kulturminnefond under Klima- og miljødepartementet har fra 2013 status som et forvaltningsorgan med særskilte fullmakter. Bruttotall fra fondet inngår i tabellverket fra 1.1.2013.

Vedlegg 5
Bestillingsfullmakt, tilsagnsfullmakt og garantifullmakt

5.1 Bestillings- og tilsagnsfullmakter

I sammenheng med budsjettet for 2015 foreslås det bestillings- og tilsagnsfullmakter for i alt 57 282 mill. kroner, mot 58 025 mill. kroner i 2014.

Forslagene til bestillingsfullmakter utgjør i alt 50 160 mill. kroner, mot 39 863 mill. kroner i 2014. Under Forsvarsdepartementet er det foreslått bestillings fullmakter på 48 242 mill. kroner, mot 37 472 mill. kroner i 2014. Det fremmes forslag om tilsagnsfullmakter på i alt 6 506 mill. kroner, mot 18 162 mill. kroner i 2014. Utover fullmaktene i tabellen, foreslås det enkelte tilsagnsfullmakter uten en beløpsramme, for eksempel en fullmakt som hjemler at Statens lånekasse for utdanning kan gi tilsagn om støtte for vårhalvåret 2015 etter de samme satser som for høsthalvåret 2014.

Oversikt over bestillingsfullmakter og tilsagnsfullmakter

1 000 kroner

Kap

Post

Betegnelse

Bestillingsfullmakt

Tilsagnsfullmakt

117

EØS-finansieringsordningene

75

EØS-finansieringsordningen 2010-2015

1 850 700

76

Den norske finansieringsordningen 2010-2015

1 318 900

161

Næringsutvikling

70

Næringsutvikling

45 000

165

Forskning, kompetanseheving og evaluering

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

225 000

166

Miljø og bærekraftig utvikling mv.

74

Fornybar energi

30 000

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler o.a.

30 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

20 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

99 800

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

543 000

320

Allmenne kulturformål

73

Nasjonale kulturbygg

745 000

322

Billedkunst, kunsthåndverk og offentlig rom:

50

Kunst i offentlige rom

31 500

440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten:

01

Driftsutgifter

65 000

454

Redningshelikoptertjenesten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

459 000

490

Utlendingsdirektoratet

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger

50 000

551

Regional utvikling og nyskaping:

61

Næringsrettede midler til regional utvikling, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

88 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

74

Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling

21 700

76

Tilskudd til utleieboliger

552 700

77

Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet

23 100

78

Boligsosialt kompetansetilskudd

71 900

595

Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur:

21

Spesielle driftsutgifter

50 000

634

Arbeidsmarkedstiltak:

2 534 900

76

Tiltak for arbeidssøkere:

688 800

77

Varig tilrettelagt arbeid

710

Nasjonalt folkehelseinstitutt:

21

Spesielle driftsutgifter

180 000

761

Omsorgstjeneste:

7 785 200

63

Investeringstilskudd

1 000

79

Andre tilskudd

900

Nærings- og fiskeridepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 500

904

Brønnøysundregistrene

22

Forvaltning av Altinn-løsningen

50 000

920

Norges forskningsråd

100 000

50

Tilskudd

1148

Naturskade – erstatninger

81 500

71

Naturskade, erstatninger

1350

Jernbaneverket:

23, 25 og 30

Drift, vedlikehold og investeringer

1 000 000

10 000

1360

Kystverket

45

Større utstyranskaffelser og vedlikehold

3 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg

20 000

1420

Miljødirektoratet:

22

Statlige vannmiljøtiltak

15 000

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder

55 000

31

Tiltak i verneområder

3 000

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner

1 800

33

Statlige erverv,maritint vern

3 600

35

Statlige erverv, nytt skogvern

116 400

78

Friluftsformål

3 000

85

Nasjonalparksentre og andre naturinformasjonssentre

2 000

1429

Riksantikvaren:

21

Spesielle driftsutgifter

14 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap

30 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

10 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

10 000

74

Tilskudd til fartøyvern

12 000

77

Tilskudd til verdiskapingsarbeid på kulturminneområdet

1 000

79

Tilskudd til verdensarven

10 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak skogsatsing

73

Klima og skogsatsing

810 500

1602

Finanstilsynet

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

10 000

1610

Toll- og avgiftsetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 000

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35 000

1700

Forsvarsdepartementet:

68 000

73

Forskning og utvikling

1720

Felles ledelse og kommandoapparat

01

Driftsutgifter

430 000

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben:

01

Driftsutgifter

75 000

1731

Hæren:

01

Driftsutgifter

130 000

1732

Sjøforsvaret:

01

Driftsutgifter

810 000

1733

Luftforsvaret:

01

Driftsutgifter

1 500 000

1734

Heimevernet:

01

Driftsutgifter

65 000

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon:

01

Driftsutgifter

1 320 000

1760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg:

01

Driftsutgifter

100 000

44

Fellesfinansierte bygge- og anleggsarbeider, nasjonalfinansiert andel

80 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

17 000 000

48

Fellesfinansierte bygge- og anleggsarbeider, fellesfinansiert andel

165 000

1761

Nye kampfly med baseløsning

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

24 400 000

1790

Kystvakten:

01

Driftsutgifter

2 080 000

1791

Redningshelikoptertjenesten:

01

Driftsutgifter

60 000

1792

Norske styrker i utlandet:

01

Driftsutgifter

25 000

1795

Kulturelle og allmennyttige formål

01

Driftsutgifter

2 000

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 000

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 000

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi

50

Overføring til energifondet

400 000

1840

CO₂-håndtering

75

Tilskudd CO₂-håndtering internasjonalt

126 000

2421

Inovasjon Norge:

72

Forsknings- og utviklingskontrakter

100 000

50 159 000

7 122 000

Kilde:  Finansdepartementet

5.2 Statlige garantier

For 2015 bes det om fullmakt til å gi nye garantier innenfor følgende totale garantirammer under disse ordningene:

Utenriksdepartementet

Import fra utviklingsland

50 mill. kroner

Kjøp av prevensjonsimplantater til bruk i utviklingsland

140 mill. USD

Nærings- og fiskeridepartementet

Innovasjon Norge

123 mill. kroner

GIEK

Alminnelig garantiordning

145 000 mill. kroner

Eksport/investering i Utviklingsland

3 150 mill. kroner

Byggelån innenfor skipsbyggings-industrien

5 000 mill. kroner

Garantiordning for langsiktige kraftavtaler

20 000 mill. kroner

Finansdepartementet

Den nordiske investeringsbank

Grunnkapital til Den nordiske investeringsbank

1 244 mill. euro

Prosjektinvesteringslån

329 mill. euro

Miljølån

57 mill. euro

Olje- og energidepartementet

Gassco AS

1 000 mill. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Det vises for øvrig til spesifisert oversikt over statens garantiansvar og utbetalinger i 2012 i St.meld. nr. 3 (2012-2013) Statsrekneskapen for 2012, vedlegg 4.

Økonomireglementet for staten med tilhørende utfyllende bestemmelser fastsetter normalvilkår for statlige garantier. Normalvilkårene er basert på tidligere generelle behandlinger i Stortinget av garantisaker, senest på grunnlag av Dokument nr. 3:6 (1995-96), jf. Innst. S. nr. 218 (1995-96). Stortinget har imidlertid akseptert unntak fra normalvilkårene for flere av de eksisterende ordningene. Det forutsettes at de tidligere godtatte unntakene kan legges til grunn også for garantier som gis i 2015. Vilkårene for de enkelte garantiordningene omtales i departementenes fagproposisjoner.

Fotnoter

1)

Egenmeldt og legemeldt sykefravær for arbeidstakere, målt som tapte dagsverk i pst. av avtalte dagsverk.